2

A megtámadott ítélet 1–20. pontja a jogvita előzményeit a következőképpen mutatja be: „1 A [Toshiba] különböző ágazatokban, különösen pedig a gázszigetelt kapcsolóberendezések (a továbbiakban: GIS) ágazatában tevékenykedő japán társaság. 2002 októbere és 2005 áprilisa között a GIS területén folytatott tevékenységét egy közös vállalkozás, a TM T&D Corp. gyakorolta, amelynek egyenlő részben volt tulajdonosa a Mitsubishi Electric Corp.‑pal (a továbbiakban: [Mitsubishi]), és amely 2005‑ben megszűnt. 2 2007. január 24‑én az Európai Közösségek Bizottsága elfogadta az [EK] 81. cikk és az EGT‑Megállapodás 53. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban hozott C(2006) 6762 végleges határozatot (COMP/F/38.899 – »gázszigetelt kapcsolóberendezések« ügy) (a továbbiakban: 2007. évi határozat). 3 A 2007. évi határozatban a Bizottság megállapította, hogy 1988. április 15. és 2004. május 11. között a GIS európai gazdasági térségbeli piacán fennállt az EK 81. cikk és az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodás 53. cikkének egységes és folyamatos megsértése, és az említett határozat címzettjeivel [szemben] – amelyek a GIS európai és japán gyártói voltak – […] bírságokat szabott ki […] 4 A 2007. évi határozat tárgyát képező jogsértés három alapvető elemből állt: — egy 1988. április 15‑én Bécsben aláírt megállapodásból (a továbbiakban: GQ‑megállapodás), amelynek tárgya a GIS‑projektek világszinten történő elosztása volt olyan szabályok szerint, amelyekben a »becsült történeti piaci részesedéseket« nagyban tükröző kvóták fenntartása érdekében állapodtak meg; a megállapodás, amely az Egyesült Államok, Kanada, Japán és 17 nyugat‑európai ország kivételével az egész világra alkalmazandó volt, a japán gyártóknak odaítélt »közös japán kvóta« és az európai gyártóknak odaítélt »közös európai kvóta« elosztásán alapult; — egy párhuzamos megállapodásból (a továbbiakban: közös megállapodás), amelynek értelmében egyrészt a Japánban található GIS‑projektek a kartell japán tagjai, míg a kartell európai tagjainak országaiban található GIS‑projektek a kartell európai tagjai részére voltak fenntartva, másrészt pedig az egyéb európai országokban található GIS‑projektek szintén az európai csoport részére voltak fenntartva, mivel a japán gyártók kötelezettséget vállaltak arra, hogy az Európában található projektekre vonatkozóan nem nyújtanak be ajánlatokat; ugyanakkor e kötelezettségvállalás ellenében az ilyen projekteket be kellett jelenteni a japán csoportnak, és be kellett számítani a GQ‑megállapodásban meghatározott »közös európai kvótába«; — egy 1988. április 15‑én Bécsben aláírt, »E‑Group Operation Agreement for GQ‑Agreement« című megállapodásból (a továbbiakban: EQ‑megállapodás), amelyet a gyártók európai csoportjának tagjai írtak alá, és amelynek tárgya a GQ‑megállapodás értelmében az említett csoportnak kiosztott GIS‑projektek felosztása volt. 5. A 2007. évi határozat 1. cikkében a Bizottság megállapította, hogy a [Toshiba] az 1988. április 15. és 2004. május 11. közötti időszakban vett részt a jogsértésben. 6. A 2007. évi határozat 1. cikkében megállapított jogsértés tekintetében a Bizottság a [Toshibával] szemben a 2007. évi határozat 2. cikkében 90900000 euró összegű bírságot szabott ki, amelyből a TM T&D által elkövetett jogsértésnek megfelelő 4650000 euró megfizetéséért a [Mitsubishivel] egyetemlegesen felelős. 7 2007. április 18‑án a [Toshiba] keresetet nyújtott be a 2007. évi határozat ellen. 8. A 2011. július 12‑iToshiba kontra Bizottság ítéletben (T‑113/07, EU:T:2011:343) a Törvényszék egyrészt a [Toshiba] keresetét elutasította annyiban, amennyiben az a 2007. évi határozat 1. cikkének megsemmisítésére irányult. Másrészt a 2007. évi határozat 2. cikkének h) és i) pontját megsemmisítette annyiban, amennyiben azok a [Toshibára] vonatkoztak, azzal az indokkal, hogy a Bizottság megsértette az egyenlő bánásmód elvét, amikor a bírság összegének számítása keretében a [Toshibát] illetően más referenciaévet választott, mint a jogsértés európai résztvevői esetében. 9 2011. szeptember 23‑án a [Toshiba] a [2011. július 12‑iToshiba kontra Bizottság ítélet (T‑113/07, EU:T:2011:343)] ellen fellebbezést nyújtott be a Bírósághoz. 10 2012. február 15‑én a Bizottság tényállást közlő levelet küldött a [Toshibának], amelyben az szerepelt, hogy a Bizottság a [Toshibával] szemben bírságot kiszabó új határozatot szándékozik elfogadni (a továbbiakban: tényállást közlő levél). A Bizottság kifejtette azokat a tényeket, amelyek e bírság összegének számítása szempontjából szerinte relevánsak […], figyelembe véve a [2011. július 12‑iToshiba kontra Bizottság ítéletet (T‑113/07, EU:T:2011:343)]. 11 2012. március 7‑én és 23‑án a [Toshiba] előterjesztette a tényállást közlő levélre vonatkozó észrevételeit. 12 2012. június 12‑én találkozóra került sor a [Toshiba] képviselői és a Bizottságnak az üggyel foglalkozó munkacsoportja között. 13 A [vitatott határozat] akként módosította a 2007. évi határozat 2. cikkét, hogy azt kiegészítette az új h) és i) ponttal. A h) pont értelmében a Bizottság a [Toshibával] szemben 4650000 euró összegű bírságot szabott ki, amelyet a [Mitsubishivel] egyetemlegesen kellett megfizetnie. Az i) pont értelmében a Bizottság 56793000 euró összegű bírságot szabott ki a [Toshibával] szemben, amelynek megfizetéséért egyedül volt felelős. 14 A Törvényszék által a [2011. július 12‑iToshiba kontra Bizottság ítéletben (T‑113/07, EU:T:2011:343)] kifogásolt egyenlőtlen bánásmód orvoslása érdekében a Bizottság a [vitatott] határozatban a GIS 2003. évi világszintű forgalmait vette alapul. Mivel ebben az évben a [Toshiba] és a [Mitsubishi] GIS‑sel kapcsolatos tevékenységeit a TM T&D gyakorolta, a Bizottság a 2003. év vonatkozásában az ő forgalmát vette figyelembe (a [vitatott] határozat (59) és (60) preambulumbekezdése). 15 Így először is, a kartell különböző résztvevőinek saját közreműködéseit kifejezésre juttatni hivatott eltérő bánásmód keretében a Bizottság kiszámította a TM T&D‑nek a GIS‑sel kapcsolatos 2003. évi piaci részesedését (15–20%), és azt a 2007. évi határozat (482)–(488) preambulumbekezdésében kialakított kategorizálás szerinti második kategóriába sorolta be. Következésképpen a Bizottság a TM T&D vonatkozásában 31000000 euró hipotetikus kiindulási összeget állapított meg (a [vitatott] határozat (61) preambulumbekezdése). 16 Másodszor, annak kifejezésre juttatása érdekében, hogy a TM T&D létrehozatalát megelőző időszakban a [Toshiba] és a [Mitsubishi] egyenlőtlen mértékben volt képes közreműködni a jogsértésben, a Bizottság a TM T&D‑vel szembeni kiindulási összeget olyan arányban osztotta fel a részvényesei között, hogy mennyi GIS‑t értékesítettek 2001‑ben, vagyis a TM T&D létrehozatalát megelőző utolsó teljes évben. Következésképpen a Bizottság a [Toshibával] szemben 10863199 euró kiindulási összeget, a [Mitsubishivel] szemben pedig 20136801 euró kiindulási összeget állapított meg (a [vitatott] határozat (62) és (63) preambulumbekezdése). 17 Harmadszor, a bírság elrettentő hatásának biztosítása érdekében a Bizottság a [Toshibával] szemben a 2005. évi forgalma alapján 2‑es elrettentési együtthatót alkalmazott (a [vitatott] határozat (69)–(71) preambulumbekezdése). 18 Negyedszer, a jogsértésnek a TM T&D létrehozatalát megelőző időtartamának kifejezésre juttatása érdekében a Bizottság a [Toshibával] szembeni kiindulási összeget 140%‑kal növelte (a [vitatott] határozat (73)–(76) preambulumbekezdése). 19 Ötödször, a jogsértés TM T&D tevékenységi időszakára eső időtartamának kifejezésre juttatása érdekében a Bizottság a [Toshibával] és a [Mitsubishivel] szemben egyetemlegesen olyan összeget szabott ki, amely a TM T&D‑vel szembeni [hipotetikus] kiindulási összeg 15%‑ának felelt meg (a [vitatott] határozat (77) preambulumbekezdése). 20 Végül hatodszor, az egyetemlegesen kiszabott bírság összegét a Bizottság megszorozta a [Toshibával] szembeni elrettentési együtthatóval, az e szorzásból eredő azon összeget pedig, amely meghaladta az egyetemleges bírság összegét, a [Toshibával] szemben egyénileg szabta ki (a [vitatott] határozat (78) preambulumbekezdése).”