34

Ilyen körülmények között a Gerechtshof te Amsterdam akként határozott, hogy az eljárást felfüggeszti és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé: „1) [Az elektronikus hírközlő hálózatok] új szabályozási keretének tárgyi hatálya alá tartozik‑e a szabadon hozzáférhető rádiós és televíziós műsorcsomagok kábelen keresztül történő nyújtásából álló szolgáltatás, amelyekért az átviteli költségek mellett a tartalmaik közzétételével összefüggésben a rádiós és televízió műsorszolgáltatóknak és a közös jogkezelő szervezeteknek fizetett díjakkal (illetve az azok továbbhárításával) kapcsolatos összeget is felszámítják? 2) a) Tekintettel a távközlési ágazat liberalizációjára és az új szabályozási keret céljaira – amely szabályozás szigorú koordinációs és konzultációs eljárást foglal magában, amelyet azt megelőzően kell lefolytatni, hogy a nemzeti szabályozó hatóság (kizárólagos) hatáskört szerezne arra, hogy a végfelhasználói díjakba árszabályozási intézkedés útján beavatkozzon – fennmarad‑e az önkormányzat azon jogosultsága, hogy lakói közérdekét a végfelhasználói díjakba díjkorlátozási kikötés útján történő beavatkozással védje? b) Nemleges válasz esetén: ellentétes‑e az új szabályozási kerettel, ha az önkormányzat a kábeles műsorelosztó‑vállalkozásának eladásakor díjkorlátozási kikötést alkalmaz? A 2. kérdés[…] [a) és b) részére] adandó nemleges válasz esetén: 3) A jelen ügyben előfordulóhoz hasonló helyzetben az önkormányzathoz hasonló közjogi jogi személyek(re is) vonatkozik‑e az uniós jog értelmében fennálló lojális együttműködési kötelezettség, ha ez a közjogi jogi személy a díjkorkikötés megkötése időpontjában, majd annak alkalmazása során nem közfeladatot gyakorol, hanem magánjogi jogkörben jár el (lásd a hatodik kérdés a) pontját is)? 4) Ha az új szabályozási keret alkalmazható, és fennáll az önkormányzat lojális együttműködési kötelezettsége: a) Ellentétes‑e a lojális együttműködési kötelezettséggel együttesen értelmezett új szabályozási kerettel (illetve annak céljaival) – amely szabályozás szigorú koordinációs és konzultációs eljárást foglal magában, amelyet azt megelőzően kell lefolytatni, hogy a nemzeti szabályozó hatóság árszabályozási intézkedés útján beavatkozhatna a végfelhasználói díjakba –, hogy az önkormányzat díjkorlátozási kikötést alkalmazzon? b) Nemleges válasz esetén: másként kell‑e válaszolni a negyedik kérdés a) pontjára a »letter of serious doubt« utáni időszak tekintetében, amely levélben a Bizottság komoly kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy az OPTA által javasolt árszabályozás összeegyeztethető‑e az új szabályozási keretnek a keretirányelv 8. cikkében említett céljaival, és amely levélre tekintettel az OPTA lemondott ezen intézkedés elfogadásáról? 5) a) Az EUMSZ 101. cikk közrenddel kapcsolatos rendelkezésnek minősül‑e, amelynek következtében ezt a rendelkezést a bíróságnak a holland polgári peres eljárásról szóló törvénykönyv 24. és 25. cikke értelmében hivatalból kell alkalmaznia? b) Igenlő válasz esetén: az eljárásban előadott mely tényekre tekintettel kell a bíróságnak az EUMSZ 101. cikk alkalmazhatóságát hivatalból megvizsgálnia? Akkor is köteles‑e erre a bíróság, ha e vizsgálat azt követően, hogy a felek lehetőséget kaptak az ezzel kapcsolatos nyilatkozattételre, (esetleg) a tényállás kiegészítéséhez vezet a holland polgári peres eljárásról szóló törvénykönyv 149. cikke alapján? 6) Amennyiben az EUMSZ 101. cikk hivatalból alkalmazandó, és tekintettel az új szabályozási keretre (illetve annak céljaira), az új szabályozási keretnek az OPTA és az Európai Bizottság általi alkalmazására, valamint arra, hogy az új szabályozási keretben használt fogalmakat – például a „jelentős piaci erő” és az „érintett piacok elhatárolása” – az uniós versenyjog hasonló fogalmairól mintázták, az alapeljárásban előadott tényállás alapján az alábbi kérdések merülnek fel: a) Az EUMSZ 101. cikk értelmében vett vállalkozásnak minősül‑e az önkormányzat a kábeles műsorelosztó hálózatának eladása és az eladással összefüggő díjkorlátozási kikötésének szerződésben történő meghatározása során (lásd a harmadik kérdést is)? b) Az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett súlyos korlátozásnak (nyilvánvaló korlátozásnak) minősül‑e a díjkorlátozási kikötés a versenyt érzékelhetően nem korlátozó, csekély jelentőségű (de minimis) megállapodásokról szóló bizottsági közlemény (de minimis [közlemény]; HL 2001. C 368., 13. o., 11. pont) alapján? Igenlő válasz esetén: már pusztán ezen okból is megvalósul az [EK 81. cikk (1) bekezdése értelmében vett] érezhető versenykorlátozás? Nemleges válasz esetén: jelentőséggel bírnak‑e a válasz szempontjából a hatodik kérdés d) pontjában említett körülmények […]? c) Amennyiben a díjkorlátozási kikötés nem minősül súlyos korlátozásnak, akkor annak van‑e versenykorlátozó hatása is (már pusztán) abból az okból, hogy: — a holland versenyhatóság azt állapította meg, hogy a UPC nem élt vissza erőfölényével azzal, hogy az alapcsomag kábelen keresztül történő nyújtásával azonos szolgáltatások nyújtásáért ugyanazon piacon (magasabb) díjakat számított fel; — a Bizottság az általa írt »letter of serious doubtban« komoly kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy az alapcsomag [kábelen keresztül történő], UPC általi nyújtásához hasonló szolgáltatásokért fizetendő végfelhasználói díjak (előzetes árszabályozás útján történő) szabályozása összeegyeztethető‑e a keretirányelv 8. cikkében említett célokkal? Jelentőséggel bír‑e a válasz szempontjából az a körülmény, hogy az OPTA mellőzte az árszabályozást, miután megkapta a »letter of serious doubtot«? d) A díjkorlátozási kikötést tartalmazó szerződés érezhetően korlátozza‑e a versenyt az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdése értelmében, figyelembe véve (különösen) azt a tényt, hogy: — a UPC‑t az új szabályozási keret alapján jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozásnak kell tekinteni (a de minimis közlemény 7. pontja); — a szinte valamennyi holland önkormányzat – amely a 90‑es években eladta a kábeles műsorelosztó vállalkozását valamely kábeltelevízióhálózat‑üzemeltetőnek, köztük a UPC‑nek – a szerződésben fenntartotta magának az alapcsomagért fizetendő díjak megállapításának jogát (a de minimis [közlemény] 8. pontja)? e) Az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdése értelmében és a [EK ]81. és 82. cikk[…]ben szereplő, a nemzetközi kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmáról szóló iránymutatás (HL 2004. C 101., 81. o.) alapján a tagállamok közötti kereskedelmet (potenciálisan) érezhetően befolyásoló jellegűnek kell‑e tekinteni a díjkorlátozási kikötést tartalmazó szerződést azon tényre tekintettel, hogy: — a UPC‑t az új szabályozási keret alapján jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozásnak kell tekinteni; — az OPTA az alapcsomagnak a jelentős piaci erővel rendelkező kábeltelevízióhálózat‑üzemeltetők, köztük a UPC általi, kábelen keresztül történő nyújtásához hasonló szolgáltatásokra vonatkozó árszabályozási intézkedések elfogadása érdekében lefolytatta az európai konzultációs eljárást, amelyet az új szabályozási keretnek megfelelően akkor kell megindítani, ha a tervezett intézkedés befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet, — a szerződés értéke akkor 51 millió holland forintot, azaz több, mint 23 millió eurót tett ki; — szinte valamennyi holland önkormányzat – amely a 90‑es években eladta a kábeles műsorelosztó hálózatát valamely kábeltelevízióhálózat‑üzemeltetőnek, köztük a UPC‑nek – a szerződésben fenntartotta magának az alapcsomagért fizetendő díjak megállapításának jogát? 7) Az új szabályozási keretre és a Bizottság által a »letter of serious doubtban« a végfelhasználói díjak (előzetes) szabályozásának a versenyjog céljaival való összeegyeztethetőségével kapcsolatban megfogalmazott komoly kétségekre tekintettel lehetősége van‑e még a nemzeti bíróságnak arra, hogy az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdése értelmében tilos díjkorlátozási kikötést az EUMSZ 101. cikk (3) bekezdése alapján alkalmazhatatlannak nyilvánítsa? Jelentőséggel bír‑e a válasz szempontjából az a körülmény, hogy az OPTA lemondott a tervezett árszabályozásról, miután megkapta a »letter of serious doubtot«? 8) A szerződéskötés időpontjában (azaz a távközlési ágazat liberalizációjának kezdeti szakaszában) fennálló és a távközlési ágazat későbbi alakulását kísérő körülményeknek, különösen az új szabályozási keret hatálybalépésének és a Bizottság ennek alkalmával kifejtett, az árszabályozási intézkedés elfogadásával kapcsolatos komoly kétségeinek fényében lehetővé teszi‑e az EUMSZ 101. cikk (2) bekezdése szerinti európai semmisségi szankció a saját időbeli hatályának relativizálását?”