22

E körülmények között a Landgericht Hamburg (hamburgi tartományi bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé: „1) Úgy kell‑e értelmezni a [207/2009 rendelet] 109. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szereplő »ugyanabban a tárgyban« kifejezést, hogy ezt a tényállási elemet megvalósítja az olyan, világszerte és ezáltal Unió‑szerte azonos módon, ugyanazon domainnév alatt felkereshető internetes megjelenés fenntartása és használata, amely miatt ugyanazon felek között különböző tagállamok bíróságai előtt bitorlás vagy annak kísérlete tárgyában per van folyamatban, és a bíróságok egyike az európai uniós védjeggyel, a másik pedig a nemzeti védjeggyel összefüggésben jár el? 2) Úgy kell‑e értelmezni a [207/2009 rendelet] 109. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szereplő »ugyanabban a tárgyban« kifejezést, hogy ezt a tényállási elemet megvalósítja az olyan, világszerte és ezáltal Unió‑szerte […] – a »facebook.com« és/vagy »youtube.com« és/vagy »twitter.com« internetcímen ugyanazon felhasználónév alatt felkereshető tartalmaknak a »facebook.com« és/vagy a »youtube.com« és/vagy a »twitter.com« internetcím tekintetében történő – fenntartása és használata, amelyek miatt ugyanazon felek között különböző tagállamok bíróságai előtt bitorlás vagy annak kísérlete tárgyában per van folyamatban, és a bíróságok egyike az európai uniós védjegy bitorlásával, a másik a nemzeti védjegy bitorlásával összefüggésben jár el? 3) Úgy kell‑e értelmezni a [207/2009 rendelet] 109. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy az a tagállami bíróság, amelyik előtt egy európai uniós védjegynek a világszerte és ezáltal Unió‑szerte azonos módon, ugyanazon domainnév alatt felkereshető internetes megjelenés fenntartásával megvalósult bitorlása miatti védjegybitorlási per később indult, […] – és amely bíróság előtt a [207/2009 rendelet] 97. cikkének (2) bekezdése és 98. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a tagállamok bármelyikének területén elkövetett vagy megkísérelt védjegybitorlási cselekmények tekintetében érvényesítenek igényeket, a [207/2009 rendelet] 109. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében csak azon másik tagállam vonatkozásában állapítja meg joghatóságának hiányát a védjegy‑ és áruazonosság terjedelmében, ahol »először« indult bíróság előtt olyan per, amelynek tárgya a »később indult perben eljáró bíróság« előtt érvényesíteni kívánt európai uniós védjeggyel azonos, és azonos árukra vonatkozó nemzeti védjegy világszerte és ezáltal Unió‑szerte azonos módon, ugyanazon domainnév alatt felkereshető internetes megjelenés fenntartásával és használatával történő megsértése […] – vagy az a »bíróság, amelyik előtt az ügy később indult«, ebben az esetben a kettős azonosság terjedelmében a [207/2009 rendelet] 97. cikkének (2) bekezdése és 98. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján és ezáltal Unió‑szerte a tagállamok bármelyikének területén elkövetett vagy megkísérelt védjegybitorlási cselekmények tekintetében előtte érvényesített valamennyi igény vonatkozásában megállapítja joghatóságának hiányát […]? 4) Úgy kell–e értelmezni a [207/2009 rendelet] 109. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy az a tagállami bíróság, amelyik előtt egy európai uniós védjegynek a világszerte és ezáltal Unió‑szerte a »facebook.com« és/vagy »youtube.com« és/vagy »twitter.com« internetcímen ugyanazon felhasználónév alatt felkereshető tartalmak […] – a »facebook.com« és/vagy a »youtube.com« és/vagy a »twitter.com« domain tekintetében történő – fenntartásával és használatával megvalósult bitorlása miatti védjegybitorlási per később indult, és amely bíróság előtt a [207/2009 rendelet] 97. cikkének (2) bekezdése és 98. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a tagállamok bármelyikének területén elkövetett vagy megkísérelt védjegybitorlási cselekmények tekintetében érvényesítenek igényeket, a [207/2009 rendelet] 109. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében csak azon másik tagállam vonatkozásában állapítja meg joghatóságának hiányát a kettős azonosság terjedelmében, ahol »először« indult bíróság előtt olyan per, amelynek tárgya a »később indult perben eljáró bíróság« előtt érvényesíteni kívánt európai uniós védjeggyel azonos, és azonos árukra vonatkozó nemzeti védjegy világszerte és ezáltal Unió‑szerte a »facebook.com« és/vagy »youtube.com« és/vagy »twitter.com« internetcímen ugyanazon felhasználónév alatt felkereshető tartalmak […] – a »facebook.com« és/vagy a »youtube.com« és/vagy a »twitter.com« domain tekintetében történő – fenntartásával és használatával történő megsértése, vagy az a »bíróság, amelyik előtt az ügy később indult«, ebben az esetben a kettős azonosság terjedelmében a [207/2009 rendelet] 97. cikkének (2) bekezdése és 98. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján és ezáltal Unió‑szerte a tagállamok bármelyikének területén elkövetett vagy megkísérelt védjegybitorlási cselekmények tekintetében előtte érvényesített valamennyi igény vonatkozásában megállapítja joghatóságának hiányát […]? 5) Úgy kell‑e értelmezni a [207/2009 rendelet] 109. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy egy európai uniós védjegynek a világszerte és ezáltal Unió‑szerte azonos módon, ugyanazon domainnév alatt felkereshető internetes megjelenés fenntartásával megvalósult bitorlása miatt azon tagállami bíróság előtt védjegybitorlási pert megindító keresettől való elállása, »amelyik előtt az ügy később indult«, és amely keresettel először a [207/2009 rendelet] 97. cikkének (2) bekezdése és 98. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a tagállamok bármelyikének területén elkövetett vagy megkísérelt védjegybitorlási cselekmények tekintetében érvényesítettek igényeket, […] – amennyiben a keresettől azon másik tagállam tekintetében áll el, ahol »először« indult bíróság előtt olyan per, amelynek tárgya a »később indult perben eljáró bíróság« előtt érvényesíteni kívánt európai uniós védjeggyel azonos, és azonos árukra vonatkozó nemzeti védjegy világszerte és ezáltal Unió‑szerte azonos módon, ugyanazon domainnév alatt felkereshető internetes megjelenés fenntartásával és használatával történő megsértése, megakadályozza, hogy a [207/2009 rendelet] 109. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti »bíróság, amelyik előtt az ügy később indult«, a kettős azonosság terjedelmében megállapítsa joghatóságának hiányát? […]? 6) Úgy kell‑e értelmezni a [207/2009 rendelet] 109. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy egy európai uniós védjegynek a világszerte és ezáltal Unió‑szerte a »facebook.com« és/vagy »youtube.com« és/vagy »twitter.com« internetcímen ugyanazon felhasználónév alatt felkereshető tartalmak – a »facebook.com« és/vagy a »youtube.com« és/vagy a »twitter.com« internetcím tekintetében történő – fenntartásával és használatával megvalósult bitorlása miatt […] – azon tagállami bíróság előtt védjegybitorlási pert megindító keresettől való elállása, »amelyik előtt az ügy később indult«, és amely keresettel először a [207/2009 rendelet] 97. cikkének (2) bekezdése és 98. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a tagállamok bármelyikének területén elkövetett vagy megkísérelt védjegybitorlási cselekmények tekintetében érvényesítettek igényeket, amennyiben a keresettől azon másik tagállam tekintetében állnak el, ahol »először« indult bíróság előtt olyan per, amelynek tárgya a »később indult perben eljáró bíróság« előtt érvényesíteni kívánt európai uniós védjeggyel azonos, és azonos árukra vonatkozó nemzeti védjegy világszerte és ezáltal Unió‑szerte a »facebook.com« és/vagy a »youtube.com« és/vagy a »twitter.com« internetcímen ugyanazon felhasználónév alatt felkereshető tartalmak – a »facebook.com« és/vagy a »youtube.com« és/vagy a »twitter.com« domain tekintetében történő – fenntartásával és használatával történő megsértése, megakadályozza, hogy a [207/2009 rendelet] 109. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti »bíróság, amelyik előtt az ügy később indult«, a kettős azonosság terjedelmében megállapítsa joghatóságának hiányát […]? 7) Úgy kell‑e értelmezni a [207/2009 rendelet] 109. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy a »ha az érintett védjegyek azonosak, és azonos árukra vagy szolgáltatásokra érvényesek« megfogalmazásból csak annyiban következik azon bíróság joghatóságának hiánya, »amelyik előtt az ügy később indult«, amennyiben az európai uniós védjegyet és a nemzeti védjegyet ugyanazon áruk és/vagy szolgáltatások tekintetében jegyezték be, vagy »az a bíróság, amelyik előtt az ügy később indult« egyáltalán nem rendelkezik joghatósággal, akkor sem, ha az ezen bíróság előtt érvényesíteni kívánt európai uniós védjegy további – a másik, nemzeti védjegy által oltalomban nem részesített – árukat és/vagy szolgáltatásokat is oltalomban részesít, amelyekkel szóba jöhet a kifogásolt tevékenységek azonossága vagy hasonlósága?”