14

E törvénykönyvnek „A projektek finanszírozása” című 183. cikke értelmében: „1. Az azon építési vagy közhasznú építési beruházások céljából, a kedvtelési célú hajózásra szánt létesítményekre vonatkozó építési munkákat is beleértve, amelyeket az ajánlatkérő hatóság a hatályos szabályozás alapján elfogadott programozási eszközökbe – a kikötői terveket is ideértve – felvett, és amelyek részben vagy egészben magántőkéből finanszírozhatók, az ajánlatkérő szervek ahelyett, hogy e szerződéseket a III. rész értelmében koncesszió formájában ítélnék oda, a koncessziót a megvalósíthatósági tanulmányon alapuló ajánlati felhívás keretében is odaítélhetik, olyan közbeszerzési hirdetmény közzétételével, amelynek célja olyan ajánlatok benyújtása, amelyek az ajánlattevőket terhelő források részben vagy egészben történő használatát tartalmazzák. Mindenesetre, a közlekedéssel kapcsolatos műtárgyakra vonatkozó infrastruktúrák esetében szükséges, hogy a vonatkozó javaslatok szerepeljenek az infrastrukturális és közlekedési minisztérium által elfogadott programozási eszközökben. 2. A közbeszerzési eljárást megindító hirdetményt a munkálatok összegétől függően a 72. cikkben, illetve a 36. cikk 9. bekezdésében előírt szabályok szerint kell közzétenni, mivel az ajánlati felhívás az odaítélő szerv által elkészített megvalósíthatósági tanulmányon alapul. Az ajánlati felhívás alapjául szolgáló megvalósíthatósági tanulmányt az ajánlatkérő szervek azon személyzete dolgozza ki, amely megfelel az annak elkészítéséhez szükséges szubjektív követelményeknek, a megvalósíthatósági projekt szerves részét képező multidiszciplináris megközelítés részét képező, különböző szakmáktól függően. Amennyiben nem áll rendelkezésre kellően képzett személyzet, az ajánlatkérő szervek a megvalósíthatósági terv kidolgozásával harmadik személyeket bízhatnak meg, akiket a jelen törvénykönyvben meghatározott eljárások szerint választanak ki. A tevékenységek harmadik személyre történő ruházásával kapcsolatban felmerült költségeket a munkák gazdasági kerete tartalmazhatja. […] 15. A gazdasági szereplők az építési vagy közhasznú építési munkák koncesszióval történő megvalósítására vonatkozó olyan javaslatokat is benyújthatnak az ajánlatkérő szervekhez, a kedvtelési célú hajózásra szolgáló létesítményekre vonatkozó munkákat is beleértve, amelyek nem szerepelnek az ajánlatkérő szerv által a hatályos szabályozás alapján elfogadott programozási eszközökben. A javaslat megvalósíthatósági tanulmányt, megállapodás‑tervezetet, a 9. bekezdés első mondatában szereplő szervek egyike által tanúsított gazdasági és pénzügyi tervet, valamint a szolgáltatás és az irányítás jellemzőinek leírását tartalmazza. A kedvtelési célú hajózásra szolgáló létesítmények esetében a megvalósíthatósági tanulmánynak be kell mutatnia a műtárgyak minőségi és funkcionális jellemzőit, valamint a kielégítendő szükségletek és a nyújtandó sajátos szolgáltatások keretét, tartalmaznia kell a projekt leírását és egy, a projekt környezetre gyakorolt lehetséges elsődleges hatásainak meghatározásához és értékeléséhez szükséges adatokat tartalmazó tanulmányt, és azt ki kell egészíteni az infrastrukturális és közlekedési minisztérium által a saját rendeleteiben elfogadott sajátos igények alapján. A gazdasági és pénzügyi terv tartalmazza a javaslat elkészítésével kapcsolatban felmerült költségek összegét, a polgári törvénykönyv 2578. cikke értelmében vett, a szellemi alkotásokhoz fűződő jogokat is beleértve. A javaslathoz csatolni kell a 17. bekezdésben említett feltételek tiszteletben tartására vonatkozó saját nyilatkozatokat, a 93. cikkben említett biztosítékot és ajánlati felhívás esetén a 9. bekezdés harmadik mondatában meghatározott összegű biztosíték nyújtására vonatkozó kötelezettségvállalást. Az ajánlatkérő szerv a három hónapos kötelező határidőn belül értékeli a javaslat megvalósíthatóságát. E célból az ajánlatkérő szerv felhívhatja a projekt szerzőjét, hogy nyújtsa be a megvalósíthatósági tanulmány jóváhagyásához szükséges módosításokat. Ha a javaslat benyújtója nem végzi el a kért módosításokat, a javaslat nem értékelhető kedvezően. Az esetlegesen módosított megvalósíthatósági tanulmányt fel kell venni az ajánlatkérő szerv által a hatályos szabályozás alapján elfogadott programozási eszközökbe, és azt a projektek jóváhagyására vonatkozó szabályoknak megfelelően kell jóváhagyni; a javaslat benyújtója köteles elvégezni a projekt jóváhagyásának szakaszában esetlegesen kért további módosításokat, aminek hiányában a projektet nem lehet jóváhagyottnak tekinteni. A jóváhagyott megvalósíthatósági tanulmány képezi az ajánlattételi eljárás alapját, amelyre meghívják a pályázat benyújtóját. Az ajánlatkérő szerv a hirdetményben felkérheti az ajánlattevőket, a pályázat benyújtóját is ideértve, hogy nyújtsák be a tanulmány változatait. A hirdetmény előírja, hogy a kezdeményező gyakorolhatja elsőbbségi jogát. Az ajánlattevőknek, a kezdeményezőt is beleértve, meg kell felelniük a 8. bekezdésben említett feltételeknek, és olyan ajánlatot kell benyújtaniuk, amely tartalmazza a megállapodás‑tervezetet, a 9. bekezdés első mondatában szereplő szervek egyike által tanúsított gazdasági és pénzügyi tervet, valamint a szolgáltatás és az irányítás jellemzőinek leírását, illetve a megvalósíthatósági tanulmány valamennyi változatát; a 4., 5,. 6., 7. és 13. bekezdést kell alkalmazni. Ha nem a kezdeményező a nyertes ajánlattevő, az odaítélésről szóló értesítéstől számított tizenöt napon belül gyakorolhatja elsőbbségi jogát, és nyertes ajánlattevőnek nevezhető ki, ha kijelenti, hogy kötelezi magát arra, hogy ugyanolyan feltételek mellett teljesíti a szerződéses kötelezettségeket, mint amelyeket a nyertes ajánlattevő javasolt. Ha nem a kezdeményező a nyertes ajánlattevő, és nem gyakorolja elsőbbségi jogát, jogosult arra, hogy a nyertes ajánlattevő megtérítse számára a javaslat elkészítése során felmerült költségeket a 9. bekezdésben rögzített határokon belül. Ha a kezdeményező gyakorolja elsőbbségi jogát, az eredetileg nyertes ajánlattevő jogosult arra, hogy a kezdeményező megtérítse számára az ajánlat elkészítése során felmerült költségeket a 9. bekezdésben rögzített határokon belül. 16. Az 15. bekezdés első mondatában említett javaslatok – koncesszió helyett – minden köz‑ és a magánszféra közötti együttműködésen alapuló szerződésre vonatkozhatnak. […]”