HU
Hatá rozatokTá r a
ECLI:EU:F:2010 :22 1A KÖZSZOLGÁLATI TÖ RVÉNYSZÉK ÍTÉLETE
(második tanács)
2010 . április 15.
F-2/07. sz. ügy
José Carlos Matos Martins
kontra
Európai B izottság
„Közszolgálat — Szerződéses alkalmazottak — Érdeklődés kifejezése irá nti felhívás — 
Kiválasztási eljárás — Előválogató tesztek — A dokumentumokhoz való hozzáférés”
Tárgy: Az EK 236. cikk é s az EA 152. cikk a lapján benyújtott ke reset, amelyben J. C. Matos 
Martins lényegében az Európai Személyzeti Felvételi Hivatal (EPSO) 2006 . február 27 -i 
azon h atározatának me gsemm isítését ké ri, amelyben a z E PSO me gállapította a 
felperesnek az EPSO által, az intézmények – különösen az Európai Közösségek Bizottsága 
és az Európai U nió Tanácsa – nevében, az em lített intézményeknél különböző feladatok 
ellátására f elvenni kí vánt szerződéses alkalmazottak tartaléklistájának létrehozására 
irányuló, é rdeklődés ki fejezése irá nt kö zzétett f elhívása ke retében t eljesített 
matematikai–logikai ké szséget é s szövegértési ké szséget v izsgáló t eszteken e lért 
eredményeit.
Határozat:A Közszolgálati Törvényszék a ke resetet elutasítja. A f elperes maga viseli a saját költségeit, 
kivéve a zokat a t artózkodási és utazási kö ltségeket, amelyek az ügyvédje részéről a 
Közszolgálati Törvényszék Hivatalában 2009 . március 30 -án, április 1-jén és június 21 -én 
történt ira tbetekintés m iatt me rültek fel. A B izottság a s aját kö ltségein felül viseli a 
felperes részéről felmerült, fent em lített kö ltségeket.
Összefoglaló
1. Tisztviselők — Versenyvizsga — Képesítéseken és v izsgákon alapuló versenyvizsga — A vizsgák 
tartalma
(Személyzeti szabályzat, III. melléklet)
2. Tisztviselők — Versenyvizsga — Képesítéseken és v izsgákon alapuló versenyvizsga — A vizsgák 
módozatai és t artalma — Feleletválasztós kérdések
(Személyzeti szabályzat, III. melléklet)
1. A ve rsenyvizsga vizsgabizottsága vagy a ki választási bizottság széles mé rlegelési jogkörrel rendelkezik 
a ve rsenyvizsga vagy kiválasztási eljárás ke retébe tartozó vizsgák m ódozatait és részletes tartalmát 
illetően. Az uniós bíróság csak abban az esetben vizsgálhatja felül ezt a t artalmat, ha az túllépi a 
versenyvizsga-kiírá sban me gjelölt kereteket, vagy nincs összhangban a v izsga céljaival.
2 ECLI:EU:F:2010 :22ÖSSZEFOGLALÓ–F-2/07.SZ.ÜGY
MATOSMARTINSKONTRACOMM ISSION
Ezen elv érvényes a f eleletválasztós ké rdésekből álló vizsgák esetén is, me lyek ke retében a b íróság a 
vizsgák ve rsenyvizsga-bizottság általi javítását nem h elyettesítheti a s aját javításával, és kü lönösen nem 
helyezheti előtérbe a v izsgák nehézségi fokára v onatkozó saját értékelését. Valamely kérdés számottevő 
nehézsége nem m inősíthető a ké rdés oda n em i llő jellegére utaló jelnek. A ve rsenyvizsga-bizottság 
ugyanis a ve rsenyvizsga elsődleges céljának, azaz a l egnagyobb s zakértelemme l rendelkező tisztviselők 
felvételének biztosítása érdekében jogosult arra , hogy széles nehézségi skáláról válassza ki a ké rdéseket. 
A ve rsenyvizsga-bizottság ugyancsak széles mé rlegelési jogkörrel rendelkezik arra v onatkozóan, vajon a 
nagyszámú r észtvevővel me grendezett n yílt ve rsenyvizsga l efolytatása s orán s zembesült-e 
szabálytalanságokkal vagy hibákkal, különösen a f eleletválasztós kérdések me gfogalmazását illetően. A 
közösségi bíróság vizsgálatának így a ké rdések érthetőségére kell ko rlátozódnia.
Ezzel szemben az egyenlő bánásmód elvének fontosságára t ekintettel a ve rsenyvizsga ke retében a 
vizsgabizottság feladata annak biztosítása, hogy a v izsgák nehézségi szintje valamennyi pályázó számára 
nagyjából azonos legyen.
A fenti elvek átültethetők az Európai Személyzeti Kiválasztási Hivatal által szerződéses alkalmazottak 
felvétele céljából szervezett vizsgákra i s.
(lásd a 161 . és 170 –172. pontot)
Hivatkozás:
a Bíróság 268/80. sz., G uglielmi kon tra P arlament ügyben 1981 . október 1-jén hozott ítéletének (EBHT 1981 ., 
2295 . o.) 8. pontja; 64/86., 71 /86-73/86. és 78 /86. sz., S ergio és társai kon tra B izottság egyesített ügyekben 1988 . 
március 8-án hozott ítéletének (EBHT 1988 ., 1399 . o.) 22 . pontja; 228/86. sz., G oossens és társai kon tra B izottság 
ügyben 1988 . március 24-én hozott ítéletének (EBHT 1988 ., 1819 . o.) 14. pontja;
az Elsőfokú B íróság T-132/89. sz., G allone kon tra T anács ügyben 1990 . október 16-án hozott ítéletének (EBHT 1990 ., 
II-549. o.) 27 . pontja; T-156/89. sz., V alverde M ordt kon tra B íróság ügyben 1991 . június 27 -én hozott ítéletének 
(EBHT 1991 ., II- 407. o.) 121 . és 123 . pontja; T-170/95. sz., C arrer kon tra B íróság ügyben 1996 . július 11 -én hozott 
ítéletének (EBHT-KSZ 1996 ., I-A-363. o. és II- 1071 . o.) 37 . pontja; T-217/95. sz., P assera kon tra B izottság ügyben 
1997 . december 17 -én hozott ítéletének (EBHT-KSZ 1997 ., I-A-413. o. és II- 1109 . o.) 45 . pontja; T-173/99. sz., 
Elkaïm és M azuel kon tra B izottság ügyben 2000 . május 25 -én hozott ítéletének (EBHT-KSZ 2000 ., I-A-101. o. és 
II-433. o.) 35 . pontja; T-146/99. sz., T eixeira N eves kon tra B íróság ügyben 2000 . július 14 -én hozott ítéletének 
(EBHT-KSZ 2000 ., I-A-159. o. és II-731. o.) 37. pontja; T-167/99. és T-174/99. sz., G iulietti és társai kon tra Bizottság 
egyesített ügyekben 2001 . május 2-án hozott ítéletének (EBHT-KSZ 2001 ., I-A-93. o. és II- 441. o.) 61 . pontja; 
T-285/02. és T-395/02. sz., Ve ga Rodríguez kon tra B izottság egyesített ü gyekben 2004 . no vember 9-én hozott 
ítéletének (EBHT-KSZ 2004 ., I-A-333. o. és II- 1527 . o.) 35. és 36. pontja; T-5/04. sz., Scano kon tra B izottság ügyben 
2005 . július 13-án hozott ítéletének (EBHT-KSZ 2005 ., I-A-205. o. és II-931. o.) 45. pontja; T-92/04. sz., M oren Abat 
kontra B izottság ügyben 2005 . december 8-án hozott vé gzésének (EBHT-KSZ 2005 ., I-A-399. o. és II- 1817 . o.) 44. és 
45. pontja.
2. Az a t ény, hogy a ve rsenyvizsgán a p ályázóknak feltett feleletválasztós kérdéseket esetleges módon 
számítógép v álasztja ki, me gfelel a p ályázók kö zötti egyenlőség elvének, lehetővé téve a v izsgák több 
napon t örténő szervezését, m aguk a p ályázók érdekében. Igaz, nincs kizárva, hogy ad ott ké rdés ad ott 
pályázó számára e gyedileg nehezebb l ehet, m int valamely azonos szintű m ásik ké rdés valamely más 
pályázó számára. Mindazonáltal ezen eltérést ellensúlyozza a f eltett ké rdések jelentős száma, mivel 
összességükben a f eltett ké rdéseknek érezhetően azonos nehézségűeknek ke ll lenniük az összes pályázó 
számára.
Önmagában az a t ény, hogy a p ályázó nehéz vagy akár n agyon n ehéz kérdéseket kapott, nem e legendő 
annak me gállapításához, h ogy a ki választási eljárás bizonyos pályázói hozzá képe st indokolatlan 
előnyhöz jutottak. Így az általános és elvont állításokon a lapuló érvelés nem b izonyítja az egyenlőtlen
ECLI:EU:F:2010 :22 3ÖSSZEFOGLALÓ–F-2/07.SZ.ÜGY
MATOSMARTINSKONTRACOMM ISSION
 bánásmódot vagy legalább a z egyenlőtlen bánásmód látszatát. E t ekintetben a p ályázók által egy-egy 
kérdés me gválaszolására s zánt idő, amely pályázónként eltér, szubjektív elemnek m inősül, amely 
csupán hangsúlyozza a ve rsenyvizsgán részt vev ő pályázók kö zötti különbséget.
(lásd a 178 –180. pontot)
Hivatkozás:
a Bíróság fent hivatkozott Goossens és társai kon tra Bizottság ügyben hozott ítéletének 15 . pontja;
az Elsőfokú B íróság fent hivatkozott Giulietti és társai kon tra Bizottság ügyben hozott ítéletének 59 . pontja.