Keywords

Summary



Keywords

1. Közösségi védjegy – A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag az árunak a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges formájából álló megjelölések – Fogalom – Műszaki funkciót be nem töltő, nem alapvető jellemzők jelenléte – A kizáró okra való hatás hiánya

(40/94 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, e) pont, ii. alpont)

2. Közösségi védjegy – A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag az árunak a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges formájából álló megjelölések – Fogalom – Ugyanazon műszaki hatás elérését lehetővé tévő más formák létezése – A kizáró okra való hatás hiánya

(40/94 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, e) pont, ii. alpont)

3. Közösségi védjegy – A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag az árunak a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges formájából álló megjelölések – Az áru formájának szolgai másolatai – A tisztességtelen versenyre vonatkozó szabályok fényében történő vizsgálat

(40/94 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, e) pont, ii. alpont)

4. Közösségi védjegy – A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag az árunak a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges formájából álló megjelölések – Térbeli megjelölés alapvető jellemzőinek meghatározása

(40/94 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, e) pont, ii. alpont)

5. Közösségi védjegy – A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag az árunak a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges formájából álló megjelölések – Az átlagfogyasztó észlelése – Hatás

(40/94 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, e) pont, ii. alpont)

Summary

1. Az azon tényre vonatkozó feltétel, hogy a közösségi védjegyről szóló 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontjában foglalt kizáró ok hatálya alá tartozik minden olyan megjelölés, amely „kizárólag” a műszaki hatás eléréséhez szükséges formából áll, teljesül, amennyiben az említett forma valamennyi alapvető jellemzője műszaki funkciót tölt be, és a műszaki funkciót be nem töltő, nem alapvető jellemzők jelenléte e tekintetben irreleváns.

Ez az értelmezés tükrözi azt az elvet, hogy egy vagy több kisebb önkényes elem jelenléte egy olyan térbeli védjegyben, amelynek valamennyi alapvető elemét azon műszaki megoldás szabja meg, amelynek e megjelölés a kifejeződése, nem befolyásolja azt a megállapítást, mely szerint az említett megjelölés kizárólag a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges formából áll. Továbbá az említett értelmezés, amennyiben feltételezi, hogy a 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontja csak akkor alkalmazandó, ha valamely megjelölés alapvető jellemzőinek mindegyike funkcióval bír, biztosítja, hogy az ilyen megjelölés védjegyként történő lajstromozása nem tagadható meg e rendelkezés alapján, ha a szóban forgó forma jelentős, funkcióval nem bíró elemet is magában foglal, mint amilyen egy, az említett formában jelentős szerepet játszó díszítő vagy fantázia szülte elem.

(vö. 51–52. pont)

2. Azon feltétel, mely szerint egy áru formájának védjegyként történő lajstromozása kizárólag akkor tagadható meg a közösségi védjegyről szóló 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontja alapján, ha e forma a célzott műszaki hatás eléréséhez „szükséges”, nem jelenti azt, hogy a szóban forgó formának kell lennie az egyetlen olyan formának, amely e hatás elérését lehetővé teszi.

Igaz, hogy bizonyos esetekben ugyanazon műszaki hatás eltérő megoldások révén is elérhető. Így létezhetnek ugyanazon műszaki hatás elérését lehetővé tévő olyan alternatív formák, amelyeknek más a mérete vagy dizájnja. Mindazonáltal e körülmény önmagában nem jár azzal a következménnyel, hogy a szóban forgó forma védjegyként való lajstromozása ne lenne hatással az általa megtestesített műszaki megoldás hozzáférhetőségére a többi gazdasági szereplő számára. E tekintetben a 40/94 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében egy kizárólag funkcionális forma védjegyként történő lajstromozása lehetővé teheti e védjegy jogosultja számára, hogy megtiltsa a többi vállalkozás számára nem csupán minden azonos forma, de a hasonló formák használatát is. Jelentős számú alternatív forma válhatna így használhatatlanná az említett jogosult versenytársai számára. Különösen ez a helyzet eltérő, kizárólag funkcionális formák lajstromozásának halmozódása esetén, amely halmozódás teljes egészében megakadályozná, hogy más vállalkozások egyes, bizonyos műszaki funkcióval rendelkező árukat előállíthassanak és forgalmazhassanak.

(vö. 53–57. pont)

3. Az olyan vállalkozás helyzete, amely valamely műszaki megoldást kifejlesztett, nem védhető a pontosan ugyanazon műszaki megoldást megtestesítő szolgai másolatokat forgalomba hozó versenytársakkal szemben azzal, hogy monopóliumot nyújt az említett vállalkozásnak az említett formából álló térbeli megjelölés védjegyként való lajstromozása által, de adott esetben vizsgálható a tisztességtelen versenyre vonatkozó szabályok fényében.

(vö. 61. pont)

4. A közösségi védjegyről szóló 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontja ii. alpontjának helyes alkalmazása megköveteli, hogy a szóban forgó térbeli megjelölés alapvető jellemzőit az a hatóság, amely az e megjelölés védjegyként való lajstromozása iránti kérelem tárgyában dönt, megfelelő módon határozza meg. Tehát az „alapvető jellemzők” kifejezést úgy kell érteni, hogy az a megjelölés legfontosabb elemeire vonatkozik.

Az említett alapvető jellemzők meghatározását esetről esetre el kell végezni. Az egyes elemek típusai között, amelyek megjelölést alkothatnak, egyáltalában nem létezik ugyanis szisztematikus rangsor. Az adott ügyben az illetékes hatóság, amelynek egy megjelölés alapvető jellemzőit kell vizsgálnia, kiindulhat közvetlenül a megjelölés által keltett összbenyomásból, de vizsgálhatja először sorjában az e megjelölést alkotó egyes elemeket is.

Valamely térbeli megjelölés alapvető jellemzőinek az említett rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontjában foglalt kizáró ok esetleges alkalmazása szempontjából történő meghatározása végezhető, esettől függően és különösen az adott eset nehézségi fokára tekintettel, az említett megjelölés egyszerű vizuális elemzése által, vagy épp ellenkezőleg: alapulhat részletekbe menő vizsgálaton, amelynek keretében tekintetbe veszik az értékelés szempontjából hasznos elemeket, például a közvélemény‑kutatásokat és a szakértői véleményeket vagy az ugyanazon áruval kapcsolatban korábban biztosított szellemi tulajdonjogokra vonatkozó adatokat.

Miután az alapvető jellemzők meghatározásra kerültek, az illetékes hatóság feladata még annak vizsgálata, hogy e jellemzők mindegyike a szóban forgó áru műszaki funkcióját szolgálja‑e. Ugyanis a 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontja nem alkalmazható olyan forma védjegyként való lajstromozása esetén, amelyben egy funkcióval nem bíró – például díszítő vagy fantázia szülte – elem jelentős szerepet játszik. Ilyen esetben a versenytárs vállalkozások könnyen hozzáférhetnek azonos értékű funkcionális jelleggel rendelkező alternatív formákhoz, miáltal nem áll fenn a kockázata annak, hogy sérül a műszaki megoldás elérhetősége. E műszaki megoldást a védjegyjogosult versenytársai könnyedén foglalhatják olyan formákba, amelyek nem ugyanazon, funkcióval nem rendelkező elemmel rendelkeznek, mint az említett védjegyjogosult formája, és amelyek e formával tehát nem azonosak, és nem is hasonlók ahhoz.

(vö. 68–72. pont)

5. A megjelölésnek az átlagos fogyasztó általi, feltételezett észlelése nem döntő tényező a közösségi védjegyről szóló 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontjában foglalt kizáró ok alkalmazása keretében, az legfeljebb az értékelés egyik hasznos eleméül szolgálhat az illetékes hatóság számára a megjelölés alapvető jellemzőinek meghatározása során.

(vö. 76. pont)