54

E körülmények között a Državna revizijska komisija za revizijo postopkov oddaje javnih naročil (a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásait ellenőrző nemzeti bizottság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé, azzal, hogy a második, harmadik, negyedik, ötödik, hatodik és hetedik kérdés azon az előfeltevésen alapul, hogy az alapeljárásra a 2014/23 irányelvet kell alkalmazni, és hogy a nyolcadik, a tizedik és a tizenegyedik kérdés csak másodlagosan kerül előterjesztésre, amennyiben a Bíróság a 2014/24 irányelv alkalmazandóságát állapítja meg. „1) Úgy kell‑e értelmezni a [2195/2002] rendeletet, hogy az utasszállító járművek kölcsönzése vezetővel a Közös Közbeszerzési Szószedet (CPV) 601‑es csoportja helyett a 341‑es csoportjába tartozik a megnevezés kiegészítése céljából a CPV kiegészítő szószedete PA01–7 Bérlet kódjának hozzáadásával, és azt nem érinti a CPV kiegészítő szószedetének PB04–7 Vezető nélkül kódja, így a Közös Közbeszerzési Szószedet (CPV) 341‑es csoportjába tartozó, a CPV kiegészítő szószedetének PA01–7 Bérlet kódjával összefüggésben értelmezett kódokból az következik, hogy az utasszállító járművek vezetővel történő kölcsönzését szolgáltatásnyújtás helyett árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződésnek kell tekinteni, következésképpen abban az esetben, ha a gazdasági szereplőnek egy elektromos járművek kölcsönzését és megosztott használatát szolgáló közösségi rendszer létrehozására irányuló projekt megvalósítása céljából végzett beruházása fő elemét elektromos járművek beszerzése képezi, és e beruházás még az ajánlatkérő szervnek a projekt megvalósítása során végzett beruházását is meghaladja, nem valósul meg [2014/23] irányelv 5. cikke 1. pontjának b) alpontja szerinti »szolgáltatás«, így a szóban forgó projekt megvalósítását szolgáló szerződés nem minősül a 2014/23 irányelv 5. cikke 1. pontjának b) alpontja értelmében vett szolgáltatási koncessziónak? 2) Úgy kell‑e értelmezni a »szolgáltatások nyújtásának és kezelésének« a 2014/23/EU irányelv 5. cikke 1. pontjának b) alpontja szerinti fogalmát, hogy: a) »szolgáltatások nyújtásának« a [2014/23] irányelv 5. cikke 1. pontja b) alpontjában szereplő fogalma jelentése megegyezik a »szolgáltatás nyújtásának« a [2014/24] irányelv 2. cikke (1) bekezdése 9. pontjában szereplő fogalma jelentésével, így [az előbbi fogalom] azt jelenti, hogy elektromos járművek kölcsönzését és megosztott használatát szolgáló közösségi rendszer létrehozása esetén a gazdasági szereplő az elektromos járművek kölcsönzésével és használatának megosztásával kapcsolatos szolgáltatásokat nyújt, és az elektromos járművek kölcsönzésén és használatának megosztásán túlmutató tevékenységet végez, és b) a »szolgáltatások nyújtásának« a [2014/23] irányelv 5. cikke 1. pontja b) alpontjában szereplő fogalma azt jelenti, hogy egy gazdasági szereplő a szintén [az ezen rendelkezés] értelmében vett, »szolgáltatás hasznosítási jogát« gyakorolja, és e hasznosításból bevétel származik, ezért [e fogalom] azt jelenti, hogy elektromos járművek kölcsönzését és megosztott használatát szolgáló közösségi rendszer létrehozása esetén valamely gazdasági szereplő – az elektromos játművek kölcsönzésének és használata megosztásának körébe tartozó szolgáltatások nyújtása, valamint az elektromos járművek kölcsönzésén és használatának megosztásán túlmutató tevékenységek következtében – azt kérheti a felhasználóktól, hogy a szolgáltatás nyújtásáért díjat fizessenek, és nem köteles az önkormányzat részére a parkolási díjat megfizetni, és a parkolók rendszeres karbantartásával kapcsolatos kiadásokat viselni, így ezen az alapon jogszerűen tesz szert bevételekre? 3) Úgy kell‑e értelmezni a [2014/23] irányelv 8. cikke (2) bekezdése első albekezdésében szereplő »a koncessziós jogosult teljes, héa nélküli, az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által becsült árbevétele a szerződés időtartama alatt a koncesszió tárgyát képező […] szolgáltatások tekintetében« fogalmát, hogy »a koncessziós jogosult teljes árbevétele« magában foglalja a felhasználók által a koncessziós jogosult részére teljesített kifizetéseket is, következésképpen azok is »a koncesszió tárgyát képező […] szolgáltatások [ellenértékének]« minősülnek? 4) Úgy kell‑e értelmezni a [2014/23] irányelv 8. cikkének (1) bekezdését, hogy [ezen] irányelvet akkor kell alkalmazni, ha a gazdasági szereplő vagy a gazdasági szereplő és az ajánlatkérő szerv által szolgáltatási koncesszió keretében végzett beruházások értéke vagy az általa és az ajánlatkérő szerv által szolgáltatási koncesszió keretében végzett beruházások és viselt kiadások értéke (nyilvánvalóan) meghaladja az 5350000 eurónak megfelelő, héát nem tartalmazó értékhatárt? 5) Úgy kell‑e értelmezni a [2014/23] irányelv 38. cikkének (1) bekezdését, hogy az lehetővé teszi az ajánlatkérő szerv számára, hogy [2015/1986] végrehajtási rendeletnek megfelelően is – amely XXI. mellékletében a »Az ajánlattevő/részvételre jelentkező alkalmassága az adott szakmai tevékenység végzésére, ideértve a szakmai és cégnyilvántartásokba történő bejegyzésre vonatkozó előírásokat is« címet viselő, III. 1.1 pontot tartalmazó koncessziós hirdetményt (24. hirdetményminta) tartalmazza – a szakmai tevékenységhez kapcsolódó részvételi feltételt írjon elő, és a gazdasági szereplőktől megkövetelje, hogy bizonyítékot szolgáltassanak e feltétel teljesítésére vonatkozóan? 6) Amennyiben az ötödik kérdésre igenlő választ kell adni, úgy kell‑e értelmezni a [2014/23] irányelv 38. cikkének (1) bekezdését az egyenlő bánásmódnak és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának a[z ezen] irányelv 3. cikke (1) bekezdésében foglalt elveivel összefüggésben, hogy az ajánlatkérő szerv a szakmai tevékenységgel kapcsolatos részvételi feltétel meghatározása céljából hivatkozhat az [1893/2006] rendelet I. mellékletében szereplő, a NACE Rev. 2 keretében Személygépjármű kölcsönzése címet viselő 77.11. osztályéval azonos jelentéssel bíró, a nemzeti NACE szerinti, a Személygépjármű kölcsönzése tevékenység leírását szolgáló 77.110‑es [megjelölésre]? 7) Amennyiben az ötödik kérdésre igenlő választ kell adni, úgy kell‑e értelmezni a [2014/23] irányelv 38. cikkének (1) bekezdését az egyenlő bánásmódnak és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának a[z ezen] irányelv 3. cikke (1) bekezdésében foglalt elveivel összefüggésben, és különösen annak az arányosság követelményére vonatkozó részét, hogy az ajánlatkérő szerv előírhatja, hogy mindegyik partner teljesítse a személygépjármű‑kölcsönzési tevékenység gyakorlásának nyilvántartásba vételére vonatkozó feltételt? 8) Úgy kell‑e értelmezni a [2014/24] irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 8. pontját, hogy árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződésről van szó, ha (a gazdasági szereplő befektetésének értékétől függően) az önkormányzat és a gazdasági szereplő jövőbeni szerződéses jogviszonyának jelentős része az elektromos járművek kölcsönzését és megosztott használatát szolgáló olyan közösségi rendszer felhasználóinak szánt elektromos járművek kölcsönzéséhez és megosztott használatához kapcsolódik, amelynek keretében az önkormányzat nem közvetlenül, a gazdasági szereplő részére teljesített pénzkifizetés révén, hanem a parkolódíjakról 20 éves időtartamra történő lemondás és a parkolók rendszeres karbantartásának biztosítása révén fektet be az elektromos járművek kölcsönzését és megosztott használatát szolgáló közösségi rendszer létrehozására irányuló projekt megvalósításába, és e befektetés összértéke meghaladja a [2014/24] irányelv 4. cikkének b) vagy c) pontjában szereplő értéket, mindazonáltal az önkormányzat e befektetése (jelentősen) elmarad a gazdasági szereplő elektromos járművek kölcsönzését és megosztott használatát szolgáló közösségi rendszer létrehozására irányuló projektbe történő befektetésének egészétől és a gazdasági szereplőnek a projekt elektromos járművekhez kapcsolódó részébe történő befektetésétől is, függetlenül attól, hogy a felhasználók fizetni fognak a gazdasági szereplőnek az elektromos járművek használatáért, és a felhasználók általi kereslettől függ, hogy a gazdasági szereplő képes lesz‑e olyan bevételre szert tenni, amely az elektromos járművek kölcsönzését és megosztott használatát szolgáló közösségi rendszer létrehozásának pénzügyi sikerét támasztja alá, amely okból a gazdasági szereplő viseli a projekt megvalósításával kapcsolatos működési kockázatot, ami nem a [2014/24] irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 5. pontja értelmében vett közbeszerzési szerződés, hanem a 2014/23 irányelv 5. cikke 1. pontjának b) alpontja értelmében vett szolgáltatási koncesszió jellemzője? 9) Úgy kell‑e értelmezni a [2014/24] irányelv 3. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdését, hogy az [említett] irányelvben előírt szabályozás az elektromos járművek kölcsönzését és közös használatát szolgáló közösségi rendszer létrehozására irányuló projekttel kapcsolatos, az önkormányzat és a gazdasági szereplő közötti jövőbeni szerződés odaítélése céljából történő alkalmazásának jogalapját képezi, amennyiben e szerződést az árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések, valamint a szolgáltatási koncessziók elemeit is tartalmazó vegyes [közbeszerzésnek] kell tekinteni, mivel az önkormányzat e projekt végrehajtását szolgáló befektetésének értéke meghaladja a [2014/24] irányelv 4. cikkének c) pontjában meghatározott értéket? 10) Úgy kell‑e értelmezni a [2014/24] irányelv 58. cikkének (1) és (2) bekezdését az egyenlő bánásmódnak és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának a[z ezen] irányelv 18. cikke (1) bekezdésében szereplő elveivel összefüggésben, hogy az ajánlatkérő szerv a szakmai tevékenységre vonatkozó részvételi feltétel meghatározása céljából hivatkozhat az 1893/2006 rendelet I. mellékletében szereplő, a NACE Rev. 2 keretében Személygépjármű kölcsönzése címet viselő 77.11. osztályéval azonos jelentéssel bíró, a nemzeti NACE szerinti, a Személygépjármű kölcsönzése tevékenység leírását szolgáló 77.110‑es [megjelölésre]? 11) Úgy kell‑e értelmezni a [2014/24] irányelv 58. cikkének (1) bekezdését és különösen annak az arányosság követelményére vonatkozó részét, valamint ezen irányelv 58. cikkének (2) bekezdését, összefüggésben értelmezve az egyenlő bánásmódnak, a hátrányos megkülönböztetés tilalmának és az arányosságnak a[z említett] irányelv 18. cikke (1) bekezdésében szereplő elveivel, hogy az ajánlatkérő szerv előírhatja, hogy mindegyik partner teljesítse a Személygépjármű kölcsönzési tevékenység gyakorlásának nyilvántartásba vételére vonatkozó feltételt?”