ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Az Unió szerződésen kívüli felelőssége területén, amennyiben az érintett intézmény csupán jelentősen korlátozott mérlegelési mozgástérrel rendelkezik, sőt nem is rendelkezik mérlegelési mozgástérrel, már az uniós jog egyszerű megsértése is elegendő lehet a magánszemélyek számára jogosultságot keletkeztető valamely jogszabály kellően súlyos megsértése fennállásának megállapítááshoz. Mindazonáltal nincsen semmiféle automatikus összefüggés egyrészt az érintett intézmény mérlegelési jogkörének hiánya, másrészt pedig a jogsértés uniós jogot kellően súlyosan sértő jellegűnek való minősítése között. Az érintett intézmény mérlegelési jogkörének terjedelme ugyan meghatározó jellegű, ám nem kizárólagos kritérium. Az olyan szabálytalanság puszta megállapítása alapján, amelyet az elővigyázatos és gondos közigazgatási szerv hasonló körülmények között nem követett volna el, megállapítható az Unió felelőssége. Az uniós bíróság feladata ezért, hogy – miután először is megállapította, hogy az érintett intézmény rendelkezik‑e mérlegelési mozgástérrel – figyelembe vegye a megoldandó helyzetek összetettségét, és a jogszabályok alkalmazásának, illetve értelmezésének nehézségeit, a megsértett jogszabály egyértelműségét és pontosságát, valamint azt, hogy a téves jogalkalmazás szándékos, illetve nem kimenthető volt‑e.

(vö. 62., 63. pont)
T‑320/10. sz. ügy

(kivonatos közzététel)

Fürstlich Castell’sches Domänenamt Albrecht Fürst zu Castell‑Castell

kontra

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal

(védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

„Közösségi védjegy — Törlési eljárás — CASTEL közösségi szóvédjegy — Feltétlen kizáró ok — Leíró jelleg — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja — Elfogadhatóság — A fellebbezési tanács előtt nem hivatkozott feltétlen kizáró ok — A tények hivatalból történő vizsgálata — A 207/2009/EK rendelet 76. cikkének (1) bekezdése”

Összefoglaló – A Törvényszék ítélete (hatodik tanács), 2013. szeptember 13.

Közösségi védjegy – Eljárási rendelkezések – A tények hivatalból történő vizsgálata – Feltétlen kizáró okokra vonatkozó törlési eljárás – A felhozott jogalapokra korlátozódó vizsgálat

(207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, 52. cikk, 55. cikk és 76. cikk, (1) bekezdés)

A közösségi védjegyről szóló 207/2009 rendelet 76. cikkének (1) bekezdése értelmében a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) elbírálóinak, és fellebbezésnél az OHIM fellebbezési tanácsainak hivatalból vizsgálniuk kell a tényeket annak megállapításánál, hogy a lajstromoztatni kívánt védjegyre vonatkoznak‑e a rendelet 7. cikkében foglalt lajstromozást kizáró okok. Következésképpen az OHIM illetékes szervei alapíthatják határozataikat olyan tényekre is, amelyekre nem hivatkozott a kérelmező. A feltétlen kizáró okok alkalmazását maga után vonó releváns tényeket az OHIM hivatalból köteles vizsgálni.

Mindazonáltal egy törlési eljárás keretében nem kötelezhető az OHIM arra, hogy az elbíráló által már megvizsgált, feltétlen kizáró okok alkalmazását maga után vonó releváns tényeket hivatalból újra megvizsgálja. A 207/2009 rendelet 52. és 55. cikkéből következik, hogy a közösségi védjegyoltalom addig áll fenn, amíg egy törlési eljárást követően az OHIM nem rendeli el a védjegy törlését. Következésképpen a védjegy tekintetében érvényességi vélelem áll fenn, amely az OHIM által lefolytatott, a lajstromozás iránti kérelemre vonatkozó vizsgálat logikus következménye.

Ezen érvényességi vélelem korlátozza az OHIM‑nak a 207/2009 rendelet 76. cikkének (1) bekezdésében foglalt, a közösségi védjegybejelentésnek az OHIM elbírálója által lefolytatott vizsgálata esetén, illetve fellebbezés esetén a fellebbezési tanács által lefolyatott vizsgálat során a feltétlen kizáró okok alkalmazását maga után vonó releváns tények hivatalból történő vizsgálatára irányuló kötelezettségét. Márpedig egy törlési eljárás keretében, mivel a lajstromozott védjegyet érvényesnek kell tekinteni, a törlést kezdeményező félnek kell bemutatnia az OHIM előtt azon konkrét tényeket, amelyek ezen érvényességet kétségbe vonják.

(vö. 26–28. pont)
A Törvényszék (ötödik tanács) 2012. június 21-i ítélete – Fruit of the Loom kontra OHIM – Blueshore Management (FRUIT)

(T-514/10. sz. ügy)

„Közösségi védjegy — Megszűnés megállapítása iránti eljárás — A FRUIT közösségi szóvédjegy — A használat elmaradása — A 207/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja”

1. Közösségi védjegy — Fellebbezési eljárás — Az uniós bírósághoz benyújtott kereset — A Törvényszék hatásköre — A fellebbezési tanácsok határozatai jogszerűségének felülvizsgálata (207/2009 tanácsi rendelet, 65. cikk, (2) és (3) bekezdés) (vö. 12. pont)

2. Közösségi védjegy — Fellebbezési eljárás — Az uniós bírósághoz benyújtott kereset — A Törvényszék hatásköre — Meghagyás kibocsátására irányuló hatáskör — Hiány (207/2009 tanácsi rendelet, 65. cikk, (6) bekezdés) (vö. 13. pont)

3. Közösségi védjegy — A védjegyoltalomról való lemondás, a védjegyoltalom megszűnése és a védjegy törlése — Megszűnési okok — A védjegy tényleges használatának hiánya — A védjegy olyan formában való használata, amely csak olyan elemekben tér el, amelyek nem befolyásolják a védjegy megkülönböztető képességét — A 207/2009/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése a) pontjának tárgya és hatálya (207/2009 tanácsi rendelet, 15. cikk, (1) bekezdés, a) pont) (vö. 28., 29., 38. pont)

4. Közösségi védjegy — A védjegyoltalomról való lemondás, a védjegyoltalom megszűnése és a védjegy törlése — Megszűnési okok — A védjegy tényleges használatának hiánya — A védjegy olyan formában való használata, amely csak olyan elemekben tér el, amelyek nem befolyásolják a védjegy megkülönböztető képességét — A FRUIT szóvédjegy (207/2009 tanácsi rendelet, 15. cikk, (1) bekezdés, a) pont, és 51. cikk, (1) bekezdés, a) pont) (vö. 39., 40., 54–68. pont)

5. Közösségi védjegy — A védjegyoltalomról való lemondás, a védjegyoltalom megszűnése és a védjegy törlése — Megszűnési okok — A védjegy tényleges használatának hiánya — A védjegy tényleges használatának értékelése (207/2009 tanácsi rendelet, 15. cikk, (1) bekezdés) (vö. 50. pont)

6. Közösségi védjegy — A védjegyoltalomról való lemondás, a védjegyoltalom megszűnése és a védjegy törlése — Megszűnési okok — A védjegy tényleges használatának hiánya — Értékelési szempontok — Konkrét és objektív bizonyítékok követelménye (207/2009 tanácsi rendelet, 15. cikk, (1) bekezdés és 78. cikk, (1) bekezdés f) pont; 2868/95 bizottsági rendelet, 1. cikk, 22. szabály, (3) bekezdés (vö. 51., 52., 55. pont)

Tárgy

Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának a Blueshore Management SA és a Fruit of the Loom, Inc közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2010. augusztus 30-án hozott határozata (R 1686/2008-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.

2) A Törvényszék a Fruit of the Loom, Inc-t kötelezi saját költségei, valamint az OHIM részéről felmerült költségek viselésére.
Keywords

Subject of the case

Rendelkező rész



Keywords

Közösségi védjegy

–

A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése

–

Feltétlen kizáró okok

–

Kizárólag az árunak a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges formájából álló megjelölések

–

Fogalom (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, e) pont), ii. alpont) (vö. 26

–

28. pont)

Subject of the case

Tárgy

Az OHIM első fellebbezési tanácsának egyrészről a Pi‑Design AG, a Bodum France és a Bodum Logistics A/S, másrészről a Yoshida Metal Industry Co. Ltd közötti törlési eljárással kapcsolatban 2010. május 20‑án hozott határozata (R 1235/2008‑1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának 2010. május 20‑án hozott határozatát (R 1235/2008‑1. sz. ügy) hatályon kívül helyezi.

2) Az OHIM viseli a saját költségeit, valamint a Yoshida Metal Industry Co. Ltd részéről felmerült költségeket.

3) A Pi‑Design AG, a Bodum France és a Bodum Logistics A/S maguk viselik a saját költségeiket.
Keywords

Subject of the case

Rendelkező rész



Keywords

Közösségi védjegy

–

A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése

–

Feltétlen kizáró okok

–

Kizárólag az árunak a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges formájából álló megjelölések

–

Fogalom (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, e) pont, ii. alpont) (vö. 26

–

28. pont)

Subject of the case

Tárgy

Az OHIM első fellebbezési tanácsának egyrészről a Pi‑Design AG, a Bodum France és a Bodum Logistics A/S, másrészről a Yoshida Metal Industry Co. Ltd közötti törlési eljárással kapcsolatban 2010. május 20‑án hozott határozata (R 1237/2008‑1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának 2010. május 20‑án hozott határozatát (R 1237/2008‑1. sz. ügy) hatályon kívül helyezi.

2) Az OHIM viseli a saját költségeit, valamint a Yoshida Metal Industry Co. Ltd részéről felmerült költségeket.

3) A Pi‑Design AG, a Bodum France és a Bodum Logistics A/S maguk viselik a saját költségeiket.
1)

A Törvényszék megsemmisíti a Bizottság C (2010) 4758., C (2010) 4748., C (2010) 4757., C (2010) 4751., C (2010) 4764., C (2010) 4750., C (2010) 4761., C (2010) 4767., C (2010) 4754., C (2010) 4753. és C (2010) 4752. sz., 2010. július 13‑i azon határozatait, amelyek elutasították az Írország által a IV. többéves orientációs programban megfogalmazott célkitűzések annak érdekében történő növelése iránt benyújtott kérelmet, hogy figyelembe vegyék a felperesek tulajdonában lévő hajók vonatkozásában biztonsági szempontból bekövetkezett javulást.
Harmadszor a Bizottság elismerheti e sajátosságot a jogsértés objektív súlya értékelésének vagy az érintett vállalkozások által hivatkozott enyhítő körülmények mérlegelésének szakaszát követő szakaszban is. Így az iránymutatás 36. pontja kimondja, hogy a Bizottság adott esetben jelképes bírságot is kiszabhat, és amint azt ezen iránymutatás 37. pontja leszögezi, eltérhet a bírságok összegének megállapítása érdekében meghatározott általános módszertől, többek között az egyes ügyek egyedisége okán.

Először is a Bizottság elismerheti a vállalkozás jogsértésben való részvételének sajátosságát az 1/2003 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról szóló iránymutatás 22. pontja értelmében az egységes jogsértés objektív súlya értékelésének szakaszában.

A versenyszabályok megsértése miatt kiszabott bírságok alapösszegének meghatározása keretében a jogsértés súlya mértékének megállapításakor figyelembe vett elemek, ugyanúgy, ahogyan azon elemek is, amelyek a Bizottságot arra vezetik, hogy egy, a jogsértés időtartamától független speciális összeget építsen be a bírságba annak érdekében, hogy a vállalkozásokat elrettentse a jogellenes magatartásoktól, általában vonatkoznak a jogsértésre. Az 1/2003 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról szóló iránymutatásban bemutatott általános módszerre tekintettel a Bizottságnak csak egy későbbi szakaszban kell kiigazítania az alapösszeget annak érdekében, hogy figyelembe vegye az esetleges enyhítő körülményeket, köztük az egyes vállalkozások egyedi szerepére vonatkozó enyhítő körülményt. Így, amikor a Bizottság figyelembe veszi az iránymutatás 22. pontjában példaként említett négy tényezőt, nem kifogásolható, hogy a Bizottság úgy ítéli meg, hogy helyes egy olyan sajátos összeg beépítése a bírság alapösszegébe, amely független a jogsértés időtartamától. E tekintetben, mivel az eladások értékének a jogsértés súlyának értékelése céljából figyelembe vett arányához kapcsolódó indokolás szempontjából végzett vizsgálattal összefüggő megfontolások akkor is érvényesek, amikor az annak érdekében ismertetett indokolást kell értékelni, hogy igazolják az elrettentés céljából alkalmazott kiegészítő összeg meghatározása céljából alapul vett arányt, a jogsértés súlyának értékelésénél felhasznált tényezők elemzésére való puszta utalás elegendő indokolást jelent az eladások értékének a kiegészítő összeg tekintetében használt aránya kapcsán.

(vö. 186., 193., 261–264. pont)
2)

A Yoshida Metal Industry Co. Ltd viseli saját költségeit, valamint a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) és a Pi‑Design AG, Bodum France és Bodum Logistics A/S részéről a Törvényszék és a Bíróság előtt felmerült költségeket.
Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének alkalmazása keretében ahhoz, hogy valamely nemzeti adóintézkedést „szelektívnek” minősíthessen, az Európai Bizottságnak először is azonosítania kell az érintett tagállamban alkalmazandó általános vagy „rendes” adórendszert, másodszor pedig bizonyítania kell, hogy a szóban forgó adóintézkedés eltér az említett általános rendszertől, amennyiben különbséget tesz az említett általános rendszer által kitűzött célra tekintettel összehasonlítható ténybeli és jogi helyzetben lévő gazdasági szereplők között. Az „állami támogatás” fogalma azonban nem vonatkozik olyan intézkedésekre, amelyek különbséget tesznek a szóban forgó jogrendszer által kitűzött célra tekintettel összehasonlítható ténybeli és jogi helyzetben lévő vállalkozások között, és ezért a priori szelektív jellegűek, amennyiben az érintett tagállam bizonyítja, hogy e megkülönböztetés igazolt, mivel az az intézkedéseket magában foglaló rendszer jellegéből vagy felépítéséből ered.

A nemzeti általános adószabályozás azonosítását, azaz a fent említett módszer első szakaszát illetően e viszonyítási alap tárgyi hatályának meghatározása főszabály szerint a támogatásnak minősülő intézkedéssel összefüggésben történik. A szóban forgó intézkedés és a rendes szabályozás célja közötti kapcsolat fennállásán túlmenően az ezen intézkedés és az e szabályozás hatálya alá tartozó helyzetek összehasonlíthatósága is lehetővé teszi az említett szabályozás tárgyi hatályának meghatározását. Ezen összehasonlíthatóságot a rendes szabályozás által kitűzött célra tekintettel kell értékelni. Egyebekben e helyzetek összehasonlíthatósága is lehetővé teszi az eltérés fennállásának megállapítását, ha a vitatott intézkedés hatálya alá tartozó helyzeteket eltérően kezelik a rendes szabályozás hatálya alá tartozó helyzetektől, noha az előbbiek az utóbbiakkal összehasonlíthatók. Az említett módszer első két szakaszára vonatkozó összértékelés tehát bizonyos esetekben egyidejűleg a rendes szabályozás és az eltérés fennállásának megállapítását is eredményezheti.

(lásd: 63., 64., 95., 98., 102–104., 106. pont)
Az OHIM első fellebbezési tanácsának a Teco Electric & Machinery Co. Ltd. és a Graf‑Syteco GmbH & Co. KG közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2010. február 18‑án hozott határozata (R 230/2009‑1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.
A Törvényszék (hatodik tanács) 2011. október 6‑i ítélete – Seven kontra OHIM – Seven for all mankind (SEVEN FOR ALL MANKIND)

(T‑176/10. sz. ügy)

„Közösségi védjegy – Felszólalási eljárás – A SEVEN FOR ALL MANKIND közösségi szóvédjegy bejelentése – A »seven« szóelemet tartalmazó korábbi közösségi és nemzetközi ábrás védjegyek – Viszonylagos kizáró ok – A megjelölések hasonlósága – A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”

Közösségi védjegy – A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – A korábbi védjeggyel való összetéveszthetőség (207/2009 tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (vö. 50., 55. pont)

Tárgy

Az OHIM második fellebbezési tanácsának a Seven SpA és a Seven for all mankind LLC közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2010. január 28‑án hozott határozata (R 1514/2008‑2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék hatályon kívül helyezi a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) második fellebbezési tanácsának 2010. január 28‑i határozatát (R 1514/2008‑2. sz. ügy).

2) A Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

3) A Törvényszék az OHIM‑ot kötelezi a Seven SpA részéről a Törvényszék előtti eljárásban, valamint a fellebbezési tanács előtti eljárásban felmerült költségek viselésére.
22

Először is, az ítélkezési gyakorlat szerint a 207/2009 rendelet 7. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a védjegy nem lajstromozható, ha az Unió egy részében az ugyanezen rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamely kizáró ok hatálya alá esik. Ez a rész adott esetben egyetlen tagállamot is jelenthet (lásd ebben az értelemben a C-25/05. P. sz., Storck kontra OHIM ügyben 2006. június 22-én hozott ítélet [EBHT 2006., I-5719. o.] 81. és 83. pontját).
A Törvényszék (nyolcadik tanács) 2011. december 8‑i ítélete – Aktieselskabet af 21. november 2001 kontra OHIM – Parfums Givenchy (only givenchy)

(T‑586/10. sz. ügy)

„Közösségi védjegy – Felszólalási eljárás – Az only givenchy közösségi ábrás védjegy bejelentése – Az ONLY korábbi közösségi és nemzeti szóvédjegyek – Viszonylagos kizáró ok – A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja – Jóhírnév – A 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (5) bekezdése”

Közösségi védjegy – A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – A korábbi védjeggyel való összetéveszthetőség (207/2009 tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (vö. 23–24., 35–37., 48., 53. pont)

Tárgy

Az OHIM második fellebbezési tanácsának az Aktieselskabet af 21. november 2001 és a Parfums Givenchy SA közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2010. október 7‑én hozott határozata (R 1556/2009–2. sz. ügy) hatályon kívül helyezése iránti kérelem.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
Az Európai Regionális és Fejlesztési Alapból (ERFA) eredetileg „A gazdasági hálózat korszerűsítése” operatív program CCI: 1994 PT 16 1 PO 004 (ex FEDER ref. 94.12.09.004) keretében Portugália javára az ERFA támogatás jóváhagyásáról szóló, 1994. március 4‑i C (94)464/3 bizottsági határozattal odaítélt támogatást csökkentő, 2009. december 21‑i C (2009) 10624 végleges bizottsági határozat megsemmisítése iránti kérelem.
102

Ami a jelen ügy értékelését illeti, a Tanács nem nyújtott be semmilyen információt vagy bizonyítékot a megtámadott jogi aktusokban hivatkozott indok alátámasztása érdekében. Amint azt lényegében ő maga is elismeri, egyszerű, alá nem támasztott állításokra hivatkozott, miszerint a Fulmen szerelte be a qomi/fordowi létesítmény elektromos berendezéseit, még mielőtt e létesítmény létezésére fény derült.
18

Márpedig a 207/2009 rendelet 8. cikke (5) bekezdésének szövegéből az következik, hogy annak alkalmazása a következő három feltételhez kötött: először is az ütköző védjegyek azonossága vagy hasonlósága, másodszor a felszólalásban hivatkozott korábbi védjegy jóhírneve, és harmadszor azon veszély fennállása, hogy a bejelentett védjegy alapos ok nélküli használata sérti vagy tisztességtelenül kihasználja a korábbi védjegy megkülönböztető képességét vagy jóhírnevét. E három feltétel kumulatív jellegű, és közülük már egynek a hiánya is meghiúsítja az említett rendelkezés alkalmazását (lásd a Törvényszék T-586/10. sz., Aktieselskabet af 21. november 2001 kontra OHIM – Parfums Givenchy [only givenchy] ügyben 2011. december 8-án hozott ítéletének [az EBHT-ban nem tették közzé] 57. pontját és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot).
31

2009. október 21-én az ING levelet intézett a Bizottsághoz abból a célból, hogy tájékoztassa őt arról, hogy a Bizottság felhívásának megfelelően hajlandó visszavonni a fent említett észrevételeit annak érdekében, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára, hogy 2009. november 18-ig végleges határozatot hozzon a fenti 3. pontban említett támogatási intézkedésekről. E levélben ugyanakkor az ING jelezte, hogy továbbra is az a véleménye, hogy az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedés költségeit helyesen értékelték. Válaszul a Bizottság e-mailben kifejtette, hogy nem tudja elfogadni az ING olyan levelét, amelyben az ING azt állítja, hogy az észrevételei visszavonását a Bizottság kérte. A Bizottság pontosította, hogy olyan levélre volt szüksége, amely mindössze azt tartalmazza, hogy az ING azért vonja vissza az észrevételeit, mert ezek az észrevételek a megállapodásra és a várható határozatra tekintettel már nem relevánsak („We need a letter that simply states that ING is withdrawing its observations because they are [no] longer valid in view of the settlement and the expected decision”). Befejezésképpen a Bizottság hangsúlyozta, hogy a határozathozatali eljárással összefüggésben mindaddig semmilyen lépést nem tesz, amíg ilyen levelet nem kap („Once again, I will not start the decision process before I have not [sic] received such a letter”). Ezen e-mailt követően az ING 2009. október 21-én kelt újabb levelet küldött annak érdekében, hogy megfeleljen a Bizottság kérésének.
28

E tekintetben a felperes először is arra hivatkozik, hogy a görög Metal Industry of Arcadia C. Rokas, SA-ban 2008-ban és 2009-ben szerzett részesedést, és a megtámadott határozat a 2007. december 21. utáni ügyletekkel kapcsolatos támogatások kedvezményezettjei tekintetében írja elő a visszatéríttetést. Másodsorban azt állítja, hogy a 2007. december 21-ét megelőzően általa végrehajtott ügyletek tekintetében is személyében érintett.
26

A 207/2009 rendelet 8. cikke (5) bekezdésének szövegéből az is következik, hogy annak alkalmazása a következő feltételekhez van kötve: először is, az ütköző védjegyek azonossága vagy hasonlósága; másodszor, a felszólalásban hivatkozott korábbi védjegy jóhírneve; és harmadszor, azon veszély fennállása, hogy a bejelentett védjegy alapos ok nélküli használata sérti vagy tisztességtelenül kihasználja a korábbi védjegy megkülönböztető képességét vagy jóhírnevét. E feltételek kumulatív jellegűek, és közülük már egynek a hiánya is meghiúsítja az említett rendelkezés alkalmazását (a Törvényszék T-67/04. sz., Spa Monopole kontra OHIM - Spa-Finders Travel Arrangements (SPA-FINDERS) ügyben 2005. május 25-én hozott ítéletének [EBHT 2005., II-1825. o.] 30. pontja).
Az OHIM első fellebbezési tanácsának egyrészről a Pi‑Design AG, a Bodum France és a Bodum Logistics A/S, másrészről a Yoshida Metal Industry Co. Ltd közötti törlési eljárással kapcsolatban 2010. május 20‑án hozott határozata (R 1235/2008‑1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.
Az OHIM első fellebbezési tanácsának egyrészről a Pi‑Design AG, a Bodum France és a Bodum Logistics A/S, másrészről a Yoshida Metal Industry Co. Ltd közötti törlési eljárással kapcsolatban 2010. május 20‑án hozott határozata (R 1237/2008‑1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.
Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának a Blueshore Management SA és a Fruit of the Loom, Inc közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2010. augusztus 30-án hozott határozata (R 1686/2008-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.
23

Először is a vizuális hasonlóságot illetően meg kell állapítani – amint ez a megtámadott határozat 21. pontjából is kitűnik –, hogy az ütköző megjelölésekben megegyeznek a kezdőbetűk, azaz a „h” betű, valamint a kettős „l” betű, és hogy a szó végén az „i” és az „m” betűk állnak, de eltérő sorrendben: „mi”, illetve „im”. A szavak felépítéséből, az eltérő magánhangzók használatából, a betűk elrendezéséből és a szavak eltérő hosszúságából eredő különbségek azonban azt eredményezik, hogy az ütköző megjelölések összességükben – ahogyan ezt egyébként már a felszólalási osztály is megállapította – vizuálisan nem hasonlók (lásd ebben az értelemben a Törvényszék T-224/01. sz., Durferrit kontra OHIM - Koelen (NU-TRIDE) ügyben 2003. április 9-én hozott ítéletének [EBHT 2003., II-1589. o.] 46. pontját).