31

E körülmények között a Raad voor Vergunningsbetwistingen (engedélyezéssel kapcsolatos jogvitákban eljáró bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé: „Azzal jár‑e a [2001/42 irányelv] 2. cikkének a) pontja és 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja, hogy a környezethasználati engedélyre vonatkozó flamand szabályok megállapításáról szóló, 1991. február 6‑i flamand kormányrendeletnek és a [Vlarem II‑nek] a fent említett rendeletek műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása tekintetében történő módosításáról szóló, flamand kormányrendeletnek a VLAREM II‑be a szélenergia hasznosításával villamos energiát előállító létesítményekre vonatkozó 5.20.6. szakaszt beillesztő 99. cikkét és a 2006. évi [körlevelet], amelyek különféle rendelkezéseket – többek között biztonsági intézkedéseket és területrendezési övezetenként meghatározott, az árnyékvetéssel és a zajszinttel kapcsolatos előírásokat – tartalmaznak a szélerőművek telepítésére vonatkozóan, az [2001/42 irányelv] hivatkozott rendelkezései értelmében vett »tervnek vagy programnak« kell tekinteni? 2) Ha bebizonyosodik, hogy a [rendelet és a 2006. évi körlevél] elfogadása előtt környezeti vizsgálatot kellett volna végezni, a [Raad voor Vergunningsbetwistingen (engedélyezéssel kapcsolatos jogvitákban eljáró bíróság)] fenntarthatja‑e ideiglenesen az említett, ez esetben jogellenes [rendelet és 2006. évi körlevél] joghatásait? Ezzel kapcsolatban néhány részkérdést kell feltenni: a) A [2001/42] irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében vett »tervnek vagy programnak« tekinthető‑e a [2006. évi] körlevélhez hasonló olyan politikai intézkedés, amelynek esetében a kidolgozásra vonatkozó hatáskör az érintett hatóság mérlegelési jogkörén és politikai mozgásterén alapul, és így nincs a szó szoros értelmében véve meghatározva a »tervek vagy programok« kidolgozására hatáskörrel rendelkező hatóság, és amelyre vonatkozóan formális kidolgozási eljárás sincs előírva? b) Ahhoz, hogy a [2001/42] irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében vett »tervnek vagy programnak« minősüljön, elegendő‑e, hogy a [rendelethez és a 2006. évi körlevélhez] hasonló politikai intézkedés vagy általános szabályozás részlegesen korlátozza az engedély megadására hatáskörrel rendelkező hatóság mérlegelési jogkörét, még ha nem minősül is az engedély megadásával kapcsolatos követelménynek, illetve ahhoz szükséges feltételnek, vagy még ha nem határozza is meg a jövőbeli engedélyek kereteit, jóllehet az uniós jogalkotó e célt a »tervek és programok« fogalma alkotóelemének tekinti? c) A [2001/42] irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében vett »tervnek vagy programnak« tekinthető‑e a [2006. évi] körlevélhez hasonló olyan politikai intézkedés, amelyet a jogbiztonsággal kapcsolatos okokból és ezért teljes mértékben önként dolgoznak ki, és adott esetben ellentétes‑e az ilyen értelmezés a Bíróság ítélkezési gyakorlatával, amely szerint valamely irányelv teleologikus értelmezése nem térhet el lényegesen az uniós jogalkotó egyértelműen kifejezett szándékától? d) A [2001/42] irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében vett »tervnek vagy programnak« tekinthető‑e a VLAREM II olyan szabályokat tartalmazó 5.20.6. szakasza, amelyek elfogadását nem írták elő, és adott esetben ellentétes‑e az ilyen értelmezés a Bíróság ítélkezési gyakorlatával, amely szerint valamely irányelv teleologikus értelmezése nem térhet el lényegesen az uniós jogalkotó egyértelműen kifejezett szándékától? e) A [2001/42] irányelv 2. cikkének a) pontja és 3. cikkének (2) bekezdés[ének a) pontja] értelmében vett, a »jövőbeli engedély […] kereteit [meghatározó]«»tervnek vagy programnak« tekinthető‑e a [rendelethez és a 2006. évi körlevélhez] hasonló olyan politikai intézkedés és normatív kormányrendelet, amely korlátozott iránymutató jelleggel bír, vagy legalábbis nem határozza meg azokat a kereteket, amelyekből jog eredeztethető valamely projekt végrehajtásához, és amely nem biztosít jogot olyan keretekre, amelyek között a projektek végrehajtása engedélyezhető, és adott esetben ellentétes‑e az ilyen értelmezés a Bíróság ítélkezési gyakorlatával, amely szerint valamely irányelv teleologikus értelmezése nem térhet el lényegesen az uniós jogalkotó egyértelműen kifejezett szándékától? f) A [2001/42] irányelv 2. cikkének a) pontja és 3. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében vett »tervnek vagy programnak«, és ezért az érintett ágazatra alkalmazandó szabályok és ellenőrzési eljárások meghatározásával egy vagy több, a jövőben valószínűleg jelentős környezeti hatással járó projekt engedélyezése és végrehajtása tekintetében kritériumok és módozatok jelentős összességét előíró aktusnak tekinthető‑e a [2006. évi] körlevélhez hasonló olyan politikai intézkedés, amely pusztán iránymutató jelleggel bír, és/vagy a VLAREM II 5.20.6. szakaszához hasonló olyan normatív kormányrendelet, amely pusztán az engedély megadásának minimumkereteit határozza meg, egyébként pedig teljes mértékben önállóan, általános szabályozásként érvényesül, – ha mindkét eszköz csak kisszámú kritériumot és módozatot tartalmaz, – és sem az említett politikai intézkedés, sem az említett kormányrendelet nem meghatározó önmagában egyik kritérium vagy egyik módozat vonatkozásában sem, és következésképpen adott esetben azzal lehet érvelni, hogy objektív tényezők alapján kizárható, hogy ezen eszközöknek jelentős környezeti hatásuk lehet? g) A [második kérdés f) pontjára] adandó nemleges válasz esetén valamely bíróság maga is megállapíthatja‑e ezt a rendelet elfogadását vagy a (rendelethez és a 2006. évi körlevélhez hasonló) pszeudojogszabályok, illetve jogszabályi rendelkezések elfogadását követően? h) Ha csak közvetetten – egy inter partes kifogás révén – rendelkezik hatáskörrel, és ha az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekre adott válaszokból az következik, hogy a [rendelet és a 2006. évi körlevél] jogellenes, elrendelheti‑e valamely bíróság a jogellenes rendelet és/vagy körlevél joghatásainak fenntartását, ha a jogellenes eszközök hozzájárulnak az EUMSZ 288. cikk értelmében vett irányelv által is kitűzött környezetvédelmi célhoz, és teljesülnek a joghatás ilyen fenntartásának (a 2016. július 28‑iAssociation France Nature Environnement ítéletben [C‑379/15, EU:C:2016:603] megállapított) uniós jogi feltételei? i) A [második kérdés h) pontjára] adandó nemleges válasz esetén elrendelheti‑e valamely bíróság a megtámadott projekt joghatásainak fenntartását, hogy közvetett módon így teljesítse az [2001/42] irányelvvel ellentétes terv vagy program joghatásai fenntartásának (a [2016. július 28‑i] Association France Nature Environnement ítéletben [C‑379/15, EU:C:2016:603] megállapított) uniós jogi feltételeit?”