*
„
–
–
–
–
HU
Hatá rozatokTá r a
*
ECLI:EU:C:2020 :539 1A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (negyedik tanács)
2020 . július 9. 
Az eljárás nyelve: holland.Előzetes döntéshozatal – Közös kereskedelemp olitika – Dömping – A Kínai N épköztársaságból 
származó vas vagy acél kötőelemek behozatalára ki vetett dömpingellenes vám – 91/2009 /EK rendelet – 
Érvényesség – 384/96/EK rendelet – A 2. cikk (10) és (11) bekezdése – Védelemhez való jog”
A C-104/19. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk a lapján benyújtott előzetes döntéshozatal irá nti kérelem t árgyában, amelyet a 
Hoge Raad d er N ederlanden (Hollandia l egfelsőbb b írósága) a B írósághoz 2019 . február 11 -én 
érkezett, 2019 . február 8-i határozatával terjesztett elő
a Donex S hipping and Forwarding BV
és
a Staatssec retaris van Financiën
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (negyedik tanács),
tagjai: M. Vilaras tanácselnök, S. Rodin, D. Šváby, K. Jürimäe (előadó) és N. Piçarra b írák,
főtanácsnok: G . Pitruzzella,
hivatalvezető: C. Strömholm tanácsos,
tekintettel az írá sbeli szakaszra és a 2019 . december 11-i tárgyalásra,
figyelembe véve a kö vetkezők által előterjesztett észrevételeket:
a Donex Shipping and Forwarding BV képv iseletében Y. Melin avocat és J. Biermasz advocaat,
a holland ko rmány képv iseletében M . Bulterman és J. Langer, me ghatalmazotti minőségben,
az Európai U nió T anácsa képv iseletében H . Marcos Fraile és B. Driessen, me ghatalmazotti 
minőségben, segítőjük: N . Tuominen avocate,
az Európai Bizottság képv iseletében M . França, T. Maxian Rusche, F. van Schaik és C. E. E. Zois, 
meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2020 . március 4-i tárgyaláson történt me ghallgatását követően,
2 ECLI:EU:C:2020 :5392020 .07.09-I ÍTÉLET–C-104/19.SZ.ÜGY
DONEXSHIPPINGANDFORWARDING
meghozta a kö vetkező
Ítéletet
1 Az előzetes döntéshozatal irá nti kérelem a K ínai N épköztársaságból származó egyes vas vagy acél 
kötőelemek behozatalára vé gleges dömpingellenes vám ki vetéséről szóló, 2009 . január 26 -i 91/2009 /EK 
tanácsi rendelet (HL 2009 . L 29., 1. o.; a továbbiakban: vitatott rendelet) érvényességére vonatkozik.
2 E ké relmet a D onex Shipping and Forwarding BV (a továbbiakban: Donex) és a S taatssecretaris van 
Financiën (pénzügyi államtitkár, Hollandia) kö zött a K ínából származó vas vagy acél kö tőelemek 
behozatalára ki vetett dömpingellenes vám D onex általi me gfizetésére irá nyuló felszólítások tárgyában 
folyamatban lévő eljárásban terjesztették elő.
Jogi h áttér
Az a laprendelet
3 A v itatott rendelet elfogadása id ején a d ömpingellenes intézkedések Európai U nió által történő 
alkalmazására irá nyadó rendelkezéseket a l egutóbb a 2005 . december 21 -i 2117 /2005 /EK tanácsi 
rendelettel (HL 2005 . L 340., 17 . o.) módosított, a z Európai K özösségben tagsággal nem r endelkező 
országokból érkező d ömpingelt behozatallal szembeni vé delemről szóló, 1995 . december 22 -i 
384/96/EK tanácsi rendelet (HL 1996 . L 56., 1. o.; magyar n yelvű kü lönkiadá s 11 . fejezet, 10 . kötet, 
45. o.; a továbbiakban: alaprendelet) tartalmazta.
4 Az alaprendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében:
„Egy termék akkor tekinthető dömpingelt terméknek, ha a K özösségbe irá nyuló exportára a lacsonyabb, 
mint egy hasonló terméknek a s zokásos kereskedelmi forgalomban az exportáló országra me gállapított 
összehasonlítható ára .”
5 E rendelet 2. cikkének (10) és (11) bekezdése a kö vetkezőket mondja ki:
„(10)Az exportár é s a r endes érték kö zött tisztességes összehasonlítást ke ll vé gezni. Ezt a z 
összehasonlítást ugyanazon a ke reskedelmi szinten, az egymáshoz képe st – amennyire csak 
lehetséges – azonos id őben történt eladások vonatkozásában és az ára k összehasonlíthatóságát 
befolyásoló egyéb kü lönbségek figyelembevételével kell elvégezni. Ha az így me gállapított rendes érték 
és a z e xportár ö sszehasonlítása e zen a z a lapon n em l ehetséges, az ára kat és a z ára k 
összehasonlíthatóságát állítólag és ki mutatottan b efolyásoló kü lönbségeket, me gfelelő kii gazítások 
formájában, kérésre minden egyes esetben figyelembe ke ll ve nni. A ke ttős kii gazításokat, kü lönösen az 
árengedményeket, a ke dvezményeket, a ke reskedelem s zintjét és me nnyiségét illetően, minden esetben 
kerülni kell. Ha a me ghatározott feltételek teljesülnek, a kö vetkező tényezők vonatkozásában ke rülhet 
sor kiigazításra:
[…]
b) Importköltségek és köz vetett adók
A rendes értéket az olyan importköltségeknek vagy kö zvetett ad óknak a me gfelelő összegével kell 
kiigazítani, amelyeket a h asonló termékekre és az azokba fizikailag beépített anyagokra ve tnek ki, ha 
azokat az exportáló országban való felhasználásra szánják, és amelyeket a K özösségbe exportált termék 
vonatkozásában nem s zednek be, vagy nem t érítenek vissza.
ECLI:EU:C:2020 :539 32020 .07.09-I ÍTÉLET–C-104/19.SZ.ÜGY
DONEXSHIPPINGANDFORWARDING
[…]
k) Egyéb tényezők
Kiigazítást lehet végezni az a)–j) pontban nem em lített egyéb, tényezőkben m utatkozó kü lönbségek 
esetében i s, ha b izonyítást n yer, h ogy a zok b efolyásolják a z e b ekezdés a lapján e lőírt 
ár-összehasonlíthatóságot, kü lönös tekintettel arra , hogy a f ogyasztók a h azai piacon tartósan más ára t 
fizetnek az e t ényezőkben mutatkozó eltérések miatt.
[…]
(11) A v onatkozó t isztességes ö sszehasonlítást s zabályozó r endelkezéseknek me gfelelően a 
dömpingkülönbözet me glétét a v izsgálati időszak alatt rendszerint a r endes érték súlyozott átlagának a 
Közösségbe irá nyuló összes exportügylet árai nak súlyozott átlagával való összehasonlítása, vagy az egyes 
rendes értékeknek a K özösségbe e xportált termékek e gyes exportáraival való, ügyletenkénti 
összehasonlítása alapján ke ll me ghatározni. A s úlyozott átlag alapján me gállapított rendes értéket 
azonban a K özösségbe irá nyuló összes egyedi exportügylet árai val is össze lehet vetni, ha az exportárak 
vásárlónként, területenként vagy időszakonként jelentős eltéréseket mutatnak, és ha az e b ekezdés első 
mondatában me ghatározott m ódszerek nem t ükrözik a g yakorolt dömping teljes mé rtékét. Ez a 
bekezdés nem z árja ki a 17 . cikk szerinti mintavételt.”
A vitatott rendelet
6 A E uropean Industrial Fasteners Institute (EIFI) által 2007 . szeptember 26 -án benyújtott panaszt 
követően az Európai Bizottság 2007 . november 9-én az egyes Kínai N épköztársaságból származó vas 
vagy acél kö tőelemek behozatalára v onatkozó dömpingellenes eljárás me gindításáról szóló értesítést 
(HL 2007 . C 267., 31 . o.) tett kö zzé.
7 A vizsgálat a 2006 . október 1-je és 2007 . szeptember 30. közötti időszakra t erjedt ki. E v izsgálat tárgyát 
a rozsdamentes acélból készült kö tőelemektől eltérő, egyes vas és acél kötőelemek (a továbbiakban: 
érintett termék) képe zték.
8 2008 . augusztus 4-én valamennyi érdekelt fél rendelkezésére bocsátották a v izsgálat akkori szakaszának 
előzetes me gállapításait tartalmazó tájékoztató dokumentumot, amelyben felkérték a f eleket, hogy 
terjesszék elő a me gállapításokkal kapcsolatos észrevételeiket.
9 2008 . szeptember 18-án egyeztető találkozóra ke rült sor. Valamennyi, az érintett termék me ghatározása 
vonatkozásában észrevételeket benyújtó érdekelt fél részt ve tt e t alálkozón.
10 A vizsgálat me gkezdésekor az érintett termék osztályozása a t ermékkódon a lapult. Ezen egyeztető 
találkozót kö vetően döntés született arr ól, hogy a no rmál kö tőelemek és a kü lönleges kö tőelemek 
közötti me gkülönböztetést, amely ke zdetben nem s zerepelt ezen osztályozásban (a vitatott rendelet 
(51) preambulumbekezdése), a terméknek a d ömping- és kár különbözet kiszámításánál figyelembe vett 
jellemzői közé ke ll sorolni. Mivel több kí nai importőr és exportáló gyártó arra h ivatkozott, h ogy az 
analóg országokban gyártott kö tőelemek nem h asonlíthatók össze a kí nai gyártók által a K özösségbe 
exportált kö tőelemekkel, a v izsgálat során világossá vált, hogy mind a kü lönleges termékeket, m ind 
pedig a no rmál termékeket gyártják és értékesítik Indiában, és hogy e kö tőelemek ugyanolyan alapvető 
fizikai é s m űszaki j ellemzőkkel rendelkeznek, m int a K ínából exportált termékek (e rendelet 
(56) preambulumbekezdése).
4 ECLI:EU:C:2020 :5392020 .07.09-I ÍTÉLET–C-104/19.SZ.ÜGY
DONEXSHIPPINGANDFORWARDING
11 E vitatott rendelet (57) preambulumbekezdésében me gállapításra ke rült, h ogy a K özösségben a 
közösségi gazdasági ágazat által előállított és értékesített kö tőelemek, a K ína belföldi piacán előállított 
és értékesített kö tőelemek, valamint az analóg országként szolgáló India b elföldi piacán előállított és 
értékesített kö tőelemek, és a K ínában előállított és a K özösségnek eladott kö tőelemek az alaprendelet 
1. cikke ( 4) bekezdésének értelmében hasonlóak.
12 A vitatott rendeletben a p iacgazdasági elbánásban nem r észesülő kínai exportáló gyártók esetében a 
rendes érték a z a nalóg o rszágban m űködő g yártóktól származó információk a lapján ke rült 
megállapításra. Analóg országnak Indiát tekintették, f igyelembe véve a z indiai p iacot jellemző 
versenyfeltételeket és nyitottságot, és tekintettel arra , hogy az együttműködő indiai g yártó a kí nai 
exportáló gyártók által exportált termékekhez hasonló terméktípusokat értékesített (e rendelet 
(91) preambulumbekezdése).
13 Ezzel összefüggésben a v itatott rendelet (97) és (98) preambulumbekezdése kimondja:
„(97)Az egyéni vizsgálatban részesülő vállalatok egyike é s néhány importőr azt állította, hogy az 
érintett vállalatétól állítólag eltérő típusú kö tőelemeket előállító egyetlen indiai g yártó által 
rendelkezésre bocsátott ada tok alapján kiszámított rendes érték nem a l egjobb a lapja a me gfelelő 
összehasonlításnak. Ezért a v állalat azt javasolta, hogy a r endes értéket az alaprendelet 2. cikke 
(7) bekezdésének a) pontja szerint »bármilyen m ás elfogadható alapon«, ebben az esetben az 
exportőr saját, a n yersanyagköltségek állítólagos torzulása m iatt kii gazított ada tai a lapján 
állapítsák me g.
(98) A f enti ké relmet e lutasították, m ivel ú gy vé lik, h ogy a z i ndiai g yártó a 
(91) preambulumbekezdésben em lítetteknek me gfelelően o lyan t ípusú kö tőelemeket is 
értékesített, a melyek összehasonlíthatók voltak a kí nai exportáló gyártók által exportáltakkal. 
Emellett a l enti (103) preambulumbekezdésben em lítettek szerint elvégezték a r endes értéknek 
az ára k összehasonlíthatóságát érintő me gfelelő kii gazítását.”
14 A r endes é rték é s a z e xportárak ö sszehasonlítását i lletően a v itatott r endelet 
(101)–(104) preambulumbekezdése kimondja:
„(101)A rendes érték és az exportárak összehasonlítására g yártelepi alapon ke rült sor. A r endes érték 
és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke 
(10) bekezdésével összhangban kii gazítások formájában ke llő mé rtékben figyelembe ve ttük 
azokat a kü lönbségeket, amelyek az ára kat és az ára k összehasonlíthatóságát befolyásolják.
(102) A K ínából exportált kö tőelemek, illetve a z indiai e gyüttműködő gyártó által az indiai p iacon 
eladott kö tőelemek árai nak összehasonlítása során kü lönbséget tettek a no rmál és a kü lönleges 
kötőelemtípusok kö zött.
(103) Emellett a h elyszínen gyűjtött b izonyítékok alapján az indiai g yártó – amelynek ada tait 
felhasználták a r endes érték me ghatározásához – által alkalmazott m inőségellenőrzési eljárások 
előrehaladottabbak v oltak a f őként no rmál típusú kö tőelemeket gyártó é s e xportáló 
együttműködő kí nai e xportáló gyártók eljárásainál. Ezekben az esetekben az indiai r endes 
értéket az indiai g yártónál alkalmazott m inőségellenőrzés költségei alapján igazították ki.
(104) A fentieken túl me gfelelő kii gazításokat végeztek a s zállítás, a b iztosítás, a ke zelési és járulékos 
költségek, a c somagolás, a h itel, a kö zvetett ad ózás és a b anki dí jak tekintetében m inden olyan 
esetben, ahol ezt észszerűnek, pontosnak és bizonyítékkal kellően alátámasztottnak ítélték me g.”
15 Azon v állalatok tekintetében, amelyek n em m űködtek e gyütt, a v ámfizetés előtti, kö zösségi 
határparitáson s zámított CIF-ár 115 ,4%-át tekintették az egész országra vonatkozó, a K ína összes többi 
exportőrére alkalmazandó dömpingkülönbözetnek (a vitatott rendelet (111) preambulumbekezdése).
ECLI:EU:C:2020 :539 52020 .07.09-I ÍTÉLET–C-104/19.SZ.ÜGY
DONEXSHIPPINGANDFORWARDING
16 A vitatott rendelet (229) preambulumbekezdésében az egész országra me gállapított kár különbözetet a 
vámfizetés előtti, közösségi határparitáson s zámított CIF-ár 85 %-ában állapították me g.
17 E rendelet 1. cikkének (1) és (2) bekezdése vé gleges dömpingellenes vámot ve tett ki a K ínából 
származó, rozsdamentes kö tőelemektől eltérő, egyes vas és acél kötőelemekre. E v ám mé rtéke a n év 
szerint me gjelölteken kívüli „minden más vállalat” esetében 85 % volt.
18 A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) v itarendező testülete (a továbbiakban: DSB) 2011 . július 28 -án 
elfogadta a W TO me llett m űködő fellebbviteli testület „Európai K özösségek – A K ínából származó 
egyes vas és acél kö tőelemek behozatalára ki vetett vé gleges dömpingellenes intézkedések” ügyre 
vonatkozó jelentését, valamint a s zakcsoport e f ellebbviteli testület jelentése által módosított jelentését 
(WT/DS397 ) (a továbbiakban együttesen: 2011 . évi jelentések). Ezekben a j elentésekben me gállapításra 
került, hogy az Unió a v itatott rendelet elfogadásával me gsértette a W TO-jog egyes rendelkezéseit.
A 924 /2012 /EU, a 2015 /519/EU és a 2016 /278/EU végrehajtási rendelet
19 A 2012 . október 4-i 924 /2012 /EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2012 . L 275., 1. o.) módosította a 
vitatott rendeletet annak érdekében, hogy ezen rendeletek kö zül az elsővel összefüggésben ki javítsa 
annak a D SB által a 2011 . évi jelentésekben inkoherensnek ítélt aspektusait, és azt összhangba hozza a 
DSB ajánlásaival és határozataival.
20 A 924 /2012 vé grehajtási rendelet 1. cikke a lapján a v itatott rendelet által „minden m ás vállalatra” 
vonatkozóan bevezetett dömpingellenes vám mé rtéke h elyére 74 ,1%-os vámmé rték lépett.
21 E rendelet, a 2 . cikkének me gfelelően, 2012 . október 11-én lépett hatályba.
22 A K ínai N épköztársaságból származó, valamint – kiterjesztés alapján – a M alajziában feladott, a kár 
Malajziából származóként, akár n em i lyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára 
vonatkozó vé gleges dömpingellenes vámnak az 1225 /2009 /EK rendelet 11 . cikkének (2) bekezdése 
szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot kö vető ki vetéséről szóló, 2015 . m árcius 26 -i 2015 /519 
végrehajtási rendelet (HL 2015 . L 82., 78 . o.) fenntartotta az így módosított dömpingellenes vámot.
23 2016 . január 18 -án a D SB elfogadta a F ellebbviteli Testület jelentését és a F ellebbviteli Testületnek „Az 
Európai K özösségek – A z egyes Kínából származó vas vagy acél kötőelemek behozatalára v onatkozó 
végleges dömpingellenes intézkedések – K ína h ivatkozása a v itarendezésről szóló e gyetértési 
megállapodás 21 .5. cikkére” ügyről szóló jelentésével módosított vizsgálóbizottsági jelentését (WT/DS 
397/RW) (a továbbiakban együttesen: 2016 . évi jelentések). E jelentésekben me gállapításra ke rült, hogy 
az Unió a 924 /2012 vé grehajtási rendelettel me gsértette a W TO-jog egyes rendelkezéseit.
24 E jelentések alapján a B izottság elfogadta a K ínai N épköztársaságból származó, valamint – kiterjesztés 
alapján – a M alajziában feladott, akár M alajziából származóként, akár n em i lyenként bejelentett egyes 
vas vagy acél kö tőelemek b ehozatalára ki vetett vé gleges dömpingellenes vám h atályon kí vül 
helyezéséről szóló, 2016 . február 26 -i (EU) 2016 /278 b izottsági végrehajtási rendeletet (HL 2016 . L 52., 
24. o.).
25 E vé grehajtási rendelet 1. cikke h atályon kí vül helyezi a 924 /2012 vé grehajtási rendelettel módosított és 
a 2015 /519 vé grehajtási rendelettel fenntartott, vitatott rendelet által bevezetett dömpingellenes vámot.
26 A 2016 /278 vé grehajtási rendelet 2. és 3. cikkének me gfelelően e h atályon kí vül helyezésre 2016 . 
február 28 -i hatállyal ke rült sor, és nem s zolgál alapul az ezen id őpont előtt b eszedett vámok 
visszatérítéséhez.
6 ECLI:EU:C:2020 :5392020 .07.09-I ÍTÉLET–C-104/19.SZ.ÜGY
DONEXSHIPPINGANDFORWARDING
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett ké rdések
27 2011 -ben a D onex v as v agy a cél kö tőelemek s zabad f orgalomba b ocsátására irá nyuló 
vámáru-nyilatkozatokat nyújtott b e, amelyeket egy olyan holland társaság javára i mportált, amely 
azokat két Thaiföldön l etelepedett vállalkozástól szerezte be. E n yilatkozatokban a D onex Thaiföldre 
mint e kö tőelemek származási országára h ivatkozott.
28 Az Európai C salás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatát követően me gállapítást nyert, hogy e kö tőelemek 
ugyanakkor valójában K ínából származnak, é s hogy ebből kö vetkezően azokat a v itatott rendelet 
alapján dömpingellenes vám sújtja.
29 Következésképpe n 2014 . június 4-i id őponttal dömpingellenes vám me gfizetése irá nti fizetési 
felszólításokat intéztek a D onexhez. E v ámok a „minden m ás társaságra” alkalmazandó 85 %-os 
vámmé rték alkalmazásával kerültek me gállapításra.
30 A D onex a r echtbank N oord-Holland (észak-hollandiai b íróság, Hollandia) előtt vitatta e f izetési 
felszólításokat, m ajd azok vonatkozásában a G erechtshof Amsterdamhoz (amszterdami fellebbviteli 
bíróság, Hollandia) nyújtott be fellebbezést. Ez utóbbi a 2016 . december 22 -én hozott határozatával 
elutasította a h ozzá benyújtott fellebbezést, kizárva többek kö zött azon é rveket, amelyekkel a D onex 
vitatta a v itatott határozat érvényességét.
31 A D onex e h atározattal szemben felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a H oge Raad d er Nederlandenhez 
(Hollandia l egfelsőbb b írósága). A D onex e b íróság előtt me gismételte azon é rveit, amelyekkel vitatta a 
vitatott rendelet érvényességét.
32 E bíróság hangsúlyozza, hogy a v itatott rendeletben levont következtetéseket mind e r endeletnek, m ind 
pedig a 924 /2012 vé grehajtási rendeletnek a p reambulumbekezdéseire tekintettel kell értelmezni.
33 Az em lített bíróság elsősorban a v itatott rendeletnek a d ömpingkülönbözet me ghatározását illetően az 
alaprendelet 2. cikke ( 11) bekezdésére tekintettel fennálló érvényességét vizsgálja. Álláspontja szerint a 
vitatott rendeletnek a 924 /2012 vé grehajtási rendelet (109) preambulumbekezdésével összefüggésben 
értelmezett ( 97) és (98) preambulumbekezdéséből az kö vetkezik, h ogy a d ömpingkülönbözet 
kiszámításából kizárták az érintett termék bizonyos olyan típusainak kínai exportját, amelyek esetében 
nem l étezik az analóg ország gyártója által gyártott és értékesített me gfelelő termék típusa. Márpedig 
az ilyen kizárás, amint az a 2017 . április 5-i Ch angshu City Standard P arts Factory és Ningbo Jinding 
Fastener kon tra T anács ítéletből (C-376/15 P é s C -377/15 P, E U:C:2017 :269) ki tűnik, 
összeegyeztethetetlen az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével.
34 A ké rdést előterjesztő bíróság e t ekintetben arra ke resi a v álaszt, h ogy az ezen ítéletben kia lakított 
megoldás átültethető-e a j elen ügyre, és hogy a v itatott rendelet jogellenessége kellően súlyos-e ahhoz, 
hogy igazolja annak érvénytelenné nyilvánítását.
35 E bíróság m ásodsorban arra ke resi a v álaszt, h ogy a v itatott rendelet az alaprendelet 2. cikkének 
(10) bekezdésére tekintettel érvényesnek minősül-e.
36 Az em lített b íróság először is me gjegyzi, hogy a B izottság a 924 /2012 vé grehajtási rendelet 
elfogadásához ve zető v izsgálat során me gtagadta a ké relmezett, a b ehozatali ad ókhoz, a 
referenciaországban értékesített n yersanyagokra ki vetett kö zvetett ad ókhoz, valamint az előállítási 
költségek eltéréseihez ka pcsolódó kii gazításokat, ily módon vé lelmezhető, hogy a v itatott rendelet az 
ilyen kii gazítás irá nti kérelmeket sem ve tte figyelembe. Mivel a B íróság a 2017 . április 5-i Ch angshu 
City Standard P arts Factory és N ingbo Jinding Fastener kon tra T anács ítélet (C-376/15 P és 
C-377/15 P, EU:C:2017 :269) alapjául szolgáló ü gyben n em h atározott e rről a ké rdésről, ezzel 
kapcsolatban előzetes döntéshozatal iránti kérelmet kell előterjeszteni.
ECLI:EU:C:2020 :539 72020 .07.09-I ÍTÉLET–C-104/19.SZ.ÜGY
DONEXSHIPPINGANDFORWARDING
37 Másodszor, a ké rdést előterjesztő bíróság arra ke resi a v álaszt, h ogy érvénytelennek minősül-e a v itatott 
rendelet amiatt, h ogy a B izottság a v izsgálat során nem kö zölte me gfelelő id őben a kí nai exportáló 
gyártókkal a s zükséges információkat, kü lönösen az indiai g yártónak a r endes érték me ghatározására 
vonatkozó számadatait, me gakadá lyozva ezáltal őket abban, hogy a kii gazítás irá nti ké relmeiket 
alátámasszák.
38 Abban az esetben, ha a B íróság álláspontja szerint a v itatott rendelet sérti az alaprendelet 2. cikkének 
(10) bekezdését, az a ké rdés is felmerül, hogy e j ogsértés ke llően súlyos-e ahhoz, hogy e r endeletet 
érvénytelenné kelljen nyilvánítani.
39 E kö rülmények kö zött a H oge Raad d er Nederlanden (Hollandia l egfelsőbb b írósága) úgy határozott, 
hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a kö vetkező ké rdéseket terjeszti a 
Bíróság elé:
„1)Érvénytelen-e a [ vitatott] rendelet egy uniós importőr vonatkozásában [az alaprendelet] 2. cikke 
(11) bekezdésének me gsértése miatt azért, me rt [az Európai U nió Tanácsa] az együtt nem m űködő 
kínai exportáló gyártók érintett termékei esetében a d ömpingkülönbözet me ghatározásához nem 
vette f igyelembe a t ermék b izonyos típusaira v onatkozó e xportügyleteket a z em lített 
rendelkezésben szabályozott összehasonlítás során?
2) Érvénytelen-e a [ vitatott] rendelet egy uniós importőr vonatkozásában [az alaprendelet] 2. cikke 
(10) bekezdésének me gsértése m iatt a zért, me rt a z é rintett t ermékek e setében a 
dömpingkülönbözet kiszámítása ke retében [a Tanács és a B izottság] egy indiai g yártó termékei 
rendes értékének hasonló kí nai termékek exportárával való összehasonlítása során me gtagadt[a], 
hogy a n yersanyagokat az analóg országban, Indiában terhelő importköltségekkel és az ott fennálló 
közvetett ad ókkal, valamint a g yártásban, illetve a g yártási költségekben mutatkozó kü lönbségekkel 
összefüggő kii gazításokat vegyenek figyelembe, és/vagy me rt [a Tanács és a B izottság] a v izsgálat 
során nem b ocsátották (megfelelő időben) az együttműködő kínai exportáló gyártók rendelkezésére 
az indiai g yártó összes ada tát a r endes érték me gállapítása keretében?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett ké rdésekről
40 Két kérdésével, amelyeket együttesen célszerű vizsgálni, a ké rdést előterjesztő bíróság lényegében arra 
vár választ, h ogy azon h árom okból, amelyek kö zül az első az alaprendelet 2. cikke ( 11) bekezdésének 
megsértésén, a m ásodik és harmadik pe dig ez utóbbi rendelet 2. cikke ( 10) bekezdésén alapul, a 
vitatott rendelet érvénytelennek minősül-e.
41 Elöljáróban, először is me g ke ll állapítani, hogy a ké rdést előterjesztő bíróságnak a v itatott rendelet 
érvényességére vonatkozó ké rdései részben e r endeletnek az azon 924 /2012 vé grehajtási rendelettel 
összefüggésben lefolytatott értelmezésén alapulnak, amelyet a B íróság a 2017 . április 5-i Ch angshu City 
Standard P arts Factory és Ningbo Jinding Fastener kon tra T anács ítélettel (C-376/15 P és C-377/15 P, 
EU:C:2017 :269) hatályon kí vül helyezett annyiban, amennyiben az az ezen ítélet alapjául szolgáló ügy 
felpereseit érintette.
42 E tekintetben az alapeljárás kö rülményeinek a ké rdést előterjesztő bíróság által bemutatott id őbeli 
sorrendjéből kitűnik, hogy az e kö rülményekre az időbeli hatályánál fogva kizárólagosan alkalmazandó 
vitatott rendelet alapján határozták me g 85 %-ban az alapügyben szóban forgó fizetési felszólítások 
tárgyát képe ző dömpingellenes vámot.
8 ECLI:EU:C:2020 :5392020 .07.09-I ÍTÉLET–C-104/19.SZ.ÜGY
DONEXSHIPPINGANDFORWARDING
43 Márpedig em lékeztetni kell arra , hogy valamely aktus érvényességének mé rlegelését, amelyet az előzetes 
döntéshozatalra u talás ke retében a B íróságnak ke ll elvégeznie, főszabály szerint az ezen aktus 
elfogadásának időpontjában fennálló helyzet alapján ke ll elvégezni (1997 . július 17-i SA M S chiffahrt et 
Stapf ítélet, C-248/95 és C-249/95, EU:C:1997 :377, 46. pont; 2009 . október 1-jei Gaz de France – 
Berliner Investissement ítélet, C-247/08, EU:C:2009 :600, 49. pont).
44 Ebből következően sem a 924 /2012 vé grehajtási rendelet elfogadása, sem pe dig annak a 2017 . április 5-i 
Changshu City Standard P arts Factory és Ningbo Jinding Fastener kon tra T anács ítélet (C-376/15 P és 
C-377/15 P, EU:C:2017 :269) általi részleges me gsemm isítése nem a lkalmas arra , hogy befolyásolja a 
vitatott rendelet érvényességét, mivel e ké t körülmény e r endelet elfogadását követően kö vetkezett be.
45 Másodszor, mivel az alapeljárás felei és az Európai U nió Bírósága alapokmányának 23 . cikkében 
említett, a B írósághoz észrevételeket benyújtó egyéb érdekeltek felvetették azt a ké rdést, hogy a 
2011 . és 2016 . évi jelentések m ilyen hatással vannak a v itatott rendelet érvényességére, em lékeztetni 
kell arra , hogy a B íróság m ár ki mondta, hogy e r endelet érvényességét nem l ehet a 2011 . évi 
jelentésekre tekintettel értékelni.
46 Ugyanis kizárólag két kivételes helyzetben, amelyek az uniós jogalkotó azon s zándékához kapcsolódnak, 
hogy ő m aga ko rlátozza a W TO-szabályok alkalmazására v onatkozó saját mozgásterét, ismerte el a 
Bíróság, hogy ad ott esetben az uniós bíróságra h árul az uniós jogi aktusok jogszerűségének a 
WTO-megállapodásokra v agy a D SB-nek az e me gállapodások me gsértését me gállapító határozataira 
tekintettel történő felülvizsgálata. Először is, arr ól az esetről van s zó, amikor az U nió e 
megállapodások ke retében vállalt valamely kü lönös kö telezettséget szándékozott teljesíteni, másodszor 
pedig, ha a s zóban forgó uniós jogi aktus kifejezetten utal az em lített me gállapodások me ghatározott 
rendelkezéseire (2018 . október 18 -i Rotho Blaas ítélet, C -207/17, EU:C:2018 :840, 47 . és 48 . pont, 
valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
47 Márpedig me g kell állapítani, hogy a v itatott rendelet nem u tal kifejezetten a W TO-jog rendelkezéseire, 
és abból nem i s tűnik ki, hogy e r endelet elfogadásával a T anács az ennek ke retében vállalt valamely 
különös kötelezettséget szándékozott vé grehajtani. Ezen túlmenően a 2011 . évi jelentések e r endeletnél 
később s zülettek, ennélfogva azok nem s zolgálhatnak e r endelet jogalapjául (2018 . október 18-i Rotho 
Blaas ítélet, C-207/17, EU:C:2018 :840, 51. pont).
48 Ugyanezen okokból a v itatott rendelet érvényességét a 2016 -os évi jelentésekre tekintettel sem l ehet 
értékelni.
49 Ezen előzetes pontosításokat kö vetően egymás után me g ke ll vizsgálni a ké rdést előterjesztő bíróság 
által hivatkozott három érvénytelenségi okot.
50 Elsősorban, e b íróság arra ke resi a v álaszt, h ogy a v itatott rendelet sérti-e az alaprendelet 2. cikkének 
(11) bekezdését, amennyiben a T anács az em lített rendelkezésben szabályozott összehasonlítás során 
az együtt nem m űködő kínai exportáló gyártók esetében nem ve tte figyelembe a d ömpingkülönbözet 
meghatározásához a t ermék bizonyos típusaira v onatkozó exportügyleteket.
51 Emlékeztetni ke ll arra , hogy az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése a d ömpingkülönbözet 
kiszámításához a r endes érték és az exportár ö sszehasonlításának ké t módszerét írja elő. A B íróság 
ítélkezési gyakorlata szerint a T anács és a B izottság (a továbbiakban együtt: uniós intézmények) a 
választott összehasonlítási módszertől függetlenül e s zámítás céljából kö telesek figyelembe ve nni a 
vizsgálattal érintett t ermékre vonatkozó, a v izsgálat me gindításakor me ghatározott v alamennyi 
exportügyletet, kö vetkezésképpe n nem z árhatják ki a z Unióba irá nyuló exportügyleteket e t ermék 
bizonyos típusaira v onatkozóan (lásd ebben az értelemben: 2017 . április 5-i Ch angshu City Standard 
Parts Factory és N ingbo Jinding Fastener kon tra T anács ítélet, C -376/15 P é s C -377/15 P, 
EU:C:2017 :269, 53., 60 ., 61 . és 68. pont).
ECLI:EU:C:2020 :539 92020 .07.09-I ÍTÉLET–C-104/19.SZ.ÜGY
DONEXSHIPPINGANDFORWARDING
52 A jelen ügyben, ellentétben azzal az előfeltevéssel, amelyen az első érvénytelenségi ok alapul, a v itatott 
rendelet egyetlen preambulumbekezdéséből, illetve a B íróság rendelkezésére álló ira tok egyikéből sem 
tűnik ki, hogy az uniós intézmények az e r endelet elfogadásával összefüggésben, közelebbről a r endes 
értéknek és az exportárnak a d ömpingkülönbözet kiszámítása érdekében történő összehasonlítása 
során kizárták volna az érintett termék bizonyos típusaira v onatkozó exportügyleteket.
53 Épp e llenkezőleg, először is, a v itatott r endelet (56) és (57) preambulumbekezdése, valamint 
(102) preambulumbekezdése arra u tal, hogy az uniós intézmények a r endes érték és az exportár 
összehasonlítása érdekében az érintett termékre vonatkozó valamennyi exportügyletet ténylegesen 
figyelembe ve tték. E r endelet (56) és (57) preambulumbekezdése szerint ugyanis az e r endelet 
elfogadásához vezető vizsgálat nyilvánvalóvá tette, hogy mind a s peciális, mind a no rmál kötőelemeket 
Indiában gyártották és értékesették, valamint hogy a kí nai exportáló gyártók és az India b első piacán 
gyártott és értékesített kö tőelemek azonos alapvető fizikai é s műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és 
egymással hasonlók. A mi az em lített rendelet (102) preambulumbekezdését illeti, az kü lönbséget tesz a 
kötőelemek no rmál és különleges típusai kö zött.
54 A vitatott rendelet (97) és (98) preambulumbekezdéséből, amelyre a ké rdést előterjesztő bíróság az 
előzetes döntéshozatal irá nti ké relmének indokolásában ki fejezetten h ivatkozik, s emm ilyen m ás 
következtetés nem v onható le. E p reambulumbekezdések ugyanis a v izsgálat során előadott érvre 
válaszul annak me gállapítására s zorítkoznak, h ogy az indiai g yártó a kí nai exportáló gyártók által 
exportálthoz hasonló kö tőelemeket értékesített, é s hogy az ára k összehasonlíthatóságának biztosítása 
érdekében a r endes érték tekintetében me gfelelő kii gazításokat hajtottak végre.
55 Ebben az összefüggésben, jóllehet – amint arra a ké rdést előterjesztő bíróság rá mutat – az uniós 
intézmények az ára k összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében kii gazították a r endes értéket, e 
körülmény egyáltalán nem j elenti azt, h ogy a r endes érték és az exportár ö sszehasonlítása során 
kizárták az érintett termék bizonyos típusaira v onatkozó ügyleteket. A z ára k összehasonlíthatósága 
nem a z alaprendelet 2. cikke ( 11) bekezdése alkalmazásának ke retében, hanem e zen rendelet 2. cikke 
(10) bekezdése alkalmazásának ke retében ke rül figyelembevételre (lásd ebben az értelemben: 2017 . 
április 5-i Ch angshu City Standard P arts Factory és Ningbo Jinding Fastener kon tra T anács ítélet, 
C-376/15 P és C-377/15 P, EU:C:2017 :269, 68. pont).
56 Másodszor, hozzá kell tenni, hogy a B íróság kérdésére válaszolva a B izottság a n em e gyüttműködő kínai 
exportáló g yártók tekintetében b enyújtotta a B írósághoz a d ömpingkülönbözet ki számításának 
részleteit, az e s zámításra vonatkozó magyarázatokkal együtt. E t ényezők elemzéséből kitűnik, hogy az 
uniós intézmények e s zámítás érdekében r endszeresen figyelembe ve tték a z érintett t ermék 
tekintetében me gvalósított valamennyi exportügyletet.
57 Ennélfogva nem ki fogásolható, hogy az uniós intézmények az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése 
szerinti összehasonlítás során a d ömpingkülönbözetnek a n em e gyüttműködő kínai exportáló gyártók 
tekintetében történő kiszámítása érdekében kizárták az érintett termék bizonyos típusaihoz kapcsolódó 
ügyleteket.
58 Másodsorban, a ké rdést előterjesztő bíróság arra ke resi a v álaszt, h ogy a v itatott rendelet sérti-e az 
alaprendelet 2 . cikkének ( 10) bekezdését, m ivel a z é rintett t ermékek t ekintetében a 
dömpingkülönbözet jelentőségének me ghatározása keretében az uniós intézmények me gtagadták, hogy 
az indiai g yártó termékei rendes értékének és a h asonló kínai termékek exportárainak összehasonlítása 
során figyelembe vegyék az Indiában fennálló importköltségekhez és a kö zvetett ad ókhoz ka pcsolódó, 
valamint a g yártásban, illetve a g yártási kö ltségekben m utatkozó kü lönbségekkel összefüggő 
kiigazításokat.
10 ECLI:EU:C:2020 :5392020 .07.09-I ÍTÉLET–C-104/19.SZ.ÜGY
DONEXSHIPPINGANDFORWARDING
59 E tekintetben em lékeztetni kell arra , hogy az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése előírja, hogy 
amennyiben nem l ehetséges a r endes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása, az ára kat 
állítólagosan és kimutatottan befolyásoló eltéréseket me gfelelő kii gazítások formájában figyelembe ke ll 
venni.
60 Ezen túlmenően em lékeztetni kell arra , hogy a B íróság állandó ítélkezési gyakorlatának me gfelelően, ha 
valamelyik fél az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése alapján a r endes érték és az exportár 
összehasonlíthatóvá tételének céljából a d ömpingkülönbözet me ghatározására t ekintettel kiigazításokat 
kér, e f élnek ke ll bizonyítania, hogy ké relme i ndokolt (lásd ebben az értelemben: 1987 . május 7-i 
Nachi Fujikoshi kon tra T anács ítélet, 255 /84, EU:C:1987 :203, 33. pont; 2012 . február 16 -i Tanács és 
Bizottság kon tra Interpipe N iko T ube és Interpipe N TRP, C-191/09 P és C-200/09 P, EU:C:2012 :78, 
58. pont).
61 A jelen ügyben a v itatott rendelet (101)–(104) preambulumbekezdéséből az kö vetkezik, hogy az uniós 
intézmények b izonyos kii gazításokat vé geztek a r endes érték é s az e xportárak tisztességes 
összehasonlítása érdekében.
62 Ezzel szemben nem t űnik úgy, hogy az Indiában fennálló importköltségekhez és kö zvetett ad ókhoz 
kapcsolódó, valamint a g yártásban, illetve a g yártási kö ltségekben m utatkozó kü lönbségekkel 
összefüggő kii gazítások irá nti kérelmeket nyújtottak volna be az uniós intézményekhez.
63 Ez utóbbi körülményt me gerősíti azon é szrevételek összességének elemzése, amelyeket a B izottság a 
vizsgálat során az érdekelt felektől ka pott azt kö vetően, hogy a t ájékoztatót me gküldték e f elek 
mindegyike részére. Ugyanis ezen észrevételek, amelyeket a B izottság a B íróság kérésére a j elen ügyben 
előterjesztett, egyáltalán nem t artalmaznak a j elen ítélet előző pontjában hivatkozott kii gazítások irá nti 
kérelmet.
64 Ebből kö vetkezően a j elen ítélet 62 . pontjában em lítettekhez hasonló kii gazítások irá nti ké relem, 
valamint az ilyen kii gazítások me galapozottságának b izonyítására irá nyuló b ármilyen b izonyíték 
hiányában nem r óható fel az uniós intézményeknek, hogy a v itatott rendeletben nem vé geztek el ilyen 
kiigazításokat. E kö rülmények kö zött a B íróság előtt lefolytatott vitákra t ekintettel nem s zükséges annak 
meghatározása, hogy a D onexhez h asonló importőr h ivatkozhat-e, és ad ott e setben m ilyen 
körülmények kö zött h ivatkozhat a n emzeti bíróság előtt arra , hogy ezen intézmények állítólag 
elmulasztották e kii gazítások elvégzését.
65 Harmadsorban, a ké rdést előterjesztő bíróság arra a ké rdésre ke resi a v álaszt, h ogy a v itatott rendelet 
sérti-e az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdését arra t ekintettel, hogy a r endelet elfogadásához 
vezető vizsgálat során az uniós intézmények nem kö zölték, illetve n em kö zölték ke llő id őben az 
együttműködő kí nai exportáló gyártókkal az indiai g yártó összes, a r endes érték me ghatározására 
vonatkozó számadatát.
66 Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem i ndokolásából e t ekintetben kitűnik, hogy e b íróság úgy véli, 
hogy mivel e s zámadatokat – legalábbis kellő időben – nem kö zölték a kí nai exportáló gyártókkal, az 
uniós intézmények me gakadá lyozták ez utóbbiakat abban, hogy a kii gazítás irá nti kérelmeiket szilárda n 
alátámasszák. Ugyanígy a D onex a B írósághoz benyújtott írá sbeli észrevételeiben arra h ivatkozik, hogy e 
késedelmes közlés me gakadá lyozta ezen exportáló gyártókat abban, hogy me gfelelő módon g yakorolják 
a kii gazítás irá nti kérelemhez és az erre irá nyuló ké relmeik alátámasztására v onatkozó jogukat.
67 Függetlenül attól, hogy az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése arra kö telezi-e az uniós 
intézményeket, hogy a r endes értéknek az analóg ország gyártója árai a lapján történő me ghatározására 
vonatkozó információkat szolgáltassanak az érdekelt felek számára, úgy tűnik – amint arra a z uniós 
intézmények helyesen rá mutatnak, és amint azt a f őtanácsnok az indítványának a 64 . pontjában
ECLI:EU:C:2020 :539 112020 .07.09-I ÍTÉLET–C-104/19.SZ.ÜGY
DONEXSHIPPINGANDFORWARDING
 megjegyezte –, hogy a h armadik érvénytelenségi indok lényegében azt rója fel ezen intézményeknek, 
hogy azok a v itatott rendelet elfogadását eredményező vizsgálat során me gsértették az eljárási jogaikat 
gyakorló kínai exportáló gyártók védelemhez való jogát.
68 Márpedig a B íróság ítélkezési gyakorlatából kitűnik, hogy azon társaság, amely nem ve tt részt valamely 
dömpingvizsgálatra irá nyuló eljárásban, és amely egyetlen, a v izsgálattal érintett o rszág exportáló 
gyártójához sem ka pcsolódik, m aga nem h ivatkozhat a vé delemhez való jogra valamely olyan eljárás 
során, amelyben nem ve tt részt (lásd ebben az értelemben: 2015 . szeptember 10 -i Fliesen-Zentrum 
Deutschland ítélet, C-687/13, EU:C:2015 :573, 73. pont).
69 Amint arra a f őtanácsnok az indítványának a 60 . pontjában lényegében rá mutatott, mé g inkább 
ugyanennek ke ll érvényesülnie akkor, ha az ilyen társaság a v izsgálattal érintett ország olyan exportáló 
gyártói vé delemhez v aló jogának me gsértésére kí ván h ivatkozni, amelyekhez egyáltalán n em 
kapcsolódik.
70 Ugyanis, amint arra a f őtanácsnok az indítványának az 57 . pontjában rá mutatott, a d ömpingellenes 
eljárás szabályozása egyes érdekelt feleknek olyan eljárási jogokat és garanciákat biztosít, amelyek 
gyakorlása azonban a f eleknek az eljárásban való aktív részvételétől függ, amelynek legalább e gy 
írásbeli kérelem me ghatározott határidőn belül történő benyújtásában ke ll me gnyilvánulnia.
71 A jelen ügyben a B íróság rendelkezésére álló ira tokból kitűnik egyrészt, h ogy sem a D onex, sem a 
beszállítói nem ve ttek részt a v itatott rendelet elfogadásához ve zető vizsgálati eljárásban, másrészt 
pedig hogy úgy tűnik, a D onex nem ka pcsolódik az ezen eljárásban részt vev ő kí nai e xportáló 
gyártókhoz. Ebből következően, amint arra a f őtanácsnok az indítványának a 65 . pontjában rámutatott, 
e társaság nem h ivatkozhat ez utóbbiak védelemhez való jogának esetleges me gsértésére.
72 E kö vetkeztetést nem ké rdőjelezheti me g az a kö rülmény, hogy a h armadik érvénytelenségi indok 
formálisan az alaprendelet 2. cikke ( 10) bekezdésének a r endes érték és az exportár tisztességes 
összehasonlítását érintő hiba miatt való me gsértésén alapul. Az ezen összehasonlítást érintő esetleges 
hiba ugyanis csak lehetséges kö vetkezménye annak az állítólagos m ulasztásnak, h ogy bizonyos 
információkat nem – legalábbis nem ke llő időben – kö zöltek a kí nai exportáló gyártókkal. Márpedig, 
amint az a j elen ítélet 67. pontjában m ár me gállapításra ke rült, ez utóbbi mulasztás – amennyiben az 
bizonyítást nyer – ez utóbbiak védelemhez való jogának me gsértését képe zné.
73 A fenti me gfontolásokra t ekintettel az előterjesztett ké rdésekre azt a v álaszt ke ll ad ni, hogy annak 
vizsgálata nem á llapított me g egyetlen olyan kö rülményt sem, amely befolyásolja a v itatott rendelet 
érvényességét.
A költségekről
74 Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vev ő felek számára a ké rdést előterjesztő bíróság előtt 
folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képe zi, ez a b íróság dönt a kö ltségekről. Az észrevételeknek a 
Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült kö ltségek, az em lített felek kö ltségeinek kivételével, 
nem t éríthetők me g.
A fenti indokok alapján a B íróság (negyedik tanács) a kö vetkezőképpe n határozott:
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett ké rdések v izsgálata nem á llapított m eg egyetlen olyan 
tényezőt sem, a mely é rintené a K ínai N épköztársaságból származó e gyes vas vagy a cél 
kötőelemek b ehozatalára végleges dömpingellenes vám k ivetéséről szóló, 2 0 0 9 . január 2 6 -i 
9 1 / 2 0 0 9 / E K tanácsi rendelet ér vényességét.
Aláírások