A vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004 rendelet 9. cikkének (7) bekezdéséből és a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról szóló bizottsági közlemény 8. pontjából az következik, hogy az érintett földrajzi piac azt a területet foglalja magában, ahol az érintett vállalkozások termékek vagy szolgáltatások kínálásával foglalkoznak, ahol a versenyfeltételek elég homogének, és amely a szomszédos területektől megkülönböztethető, mert azokon a versenyfeltételek érzékelhetően eltérőek. A földrajzi piac meghatározásának keretében több elemet is figyelembe kell venni, például az érintett termékek vagy szolgáltatások jellegét és jellemzőit, a belépés akadályainak fennállását, a fogyasztók preferenciáit, valamint azt, hogy az érintett terület és a szomszédos területek között léteznek-e jelentős különbségek a vállalkozások piaci részesedései, vagy lényeges különbségek az árak között.

Amennyiben a Bizottság az I. fázis végén úgy ítéli meg, hogy az összefonódás nem támaszt komoly kétségeket a közös piaccal való összeegyeztethetősége tekintetében, engedélyező határozatát joggal alapozza a 139/2004 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontjára. Amennyiben a Bizottság az ellenkező következtetésre jut, és az eljárás II. fázisnak megindítása mellett határoz, akkor is a szóban forgó rendelet 6. cikkén, különösen 6. cikke (1) bekezdésének c) pontján, és nem 8. cikkén alapuló határozatot fogad el. A Bizottság tehát semmilyen esetben nem fogadhat el az eljárás I. fázisának végén a 139/2004 rendelet 8. cikkén alapuló határozatot.

Az összefonódások ellenőrzésének területén a Bizottság az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében mérlegelési mozgástérrel rendelkezik, különösen a gazdasági jellegű értékelések vonatkozásában. A közösségi jog által a közigazgatási eljárásokban előírt biztosítékoknak a szóban forgó intézmény általi tiszteletben tartása – amely biztosítékok közé tartozik gondossági kötelezettsége – tehát e területen még nagyobb jelentőséggel bír.

A szóban forgó területen a gondossági kötelezettség azt követeli meg a Bizottságtól, hogy gondosan és részrehajlás nélkül vizsgálja meg az adott ügy valamennyi releváns elemét. A Bizottság feladata tehát, hogy megállapítsa azon ténybeli és jogi elemeket, amelyektől mérlegelési jogkörének gyakorlása függ, összegyűjtve az e jogkör gyakorlásához szükséges valamennyi olyan ténybeli elemet, amely jelentősen befolyásolhatja a határozathozatal folyamatát. A szóban forgó kötelezettség értelmében a Bizottság először is köteles figyelembe venni a bejelentést tévő felek, valamint az eljárásban tevőlegesen részt vevő bármely harmadik fél által szolgáltatott valamennyi ténybeli elemet és információt, másodsorban pedig ezen intézmény a piac vizsgálata vagy a piac gazdasági szereplőihez címzett információkérés segítségével adott esetben köteles e ténybeli elemek felkutatására.

Az összefonódások ellenőrzése területén azonban a közösségi jog által a közigazgatási eljárások tekintetében előírt biztosítékok Bizottság általi tiszteletben tartásának, így a gondossági kötelezettség tiszteletben tartásának követelményét a gyorsaságnak a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004 rendelet általános szerkezetét jellemző, eltérést nem engedő követelményével összhangban kell értelmezni, ami arra kötelezi a Bizottságot, hogy mérlegelési jogköre gyakorlása során szigorú határidőket tartson be. Figyelemmel e követelményre és e határidőkre, a Bizottság a szolgáltatott információk pontatlanságára utaló gyanú hiánya esetén nem köteles vizsgálatot végezni valamennyi, hozzá érkező információ tekintetében. Ugyanis jóllehet a gondos és részrehajlásmentes vizsgálat Bizottságra háruló kötelezettsége ilyen eljárás során nem teszi lehetővé, hogy valósnak nem minősíthető elemekre vagy információkra támaszkodjon, a gyorsaság fentebb hivatkozott követelménye egyébként is azt feltételezi, hogy a Bizottság maga nem vizsgálhatja meg a legapróbb részletekig a hozzá érkező információk eredetiségét és hitelességét, mivel az összefonódások ellenőrzési eljárása szükségszerűen és bizonyos mértékben a bizalmon alapul. Továbbá az összefonódások ellenőrzésének területére vonatkozó szabályozásban több, a pontatlan vagy félrevezető információk szolgáltatásától elrettentő, illetve ezt büntető intézkedés került előírásra. Ugyanis a bejelentő felek kötelezettsége, hogy az igazságnak megfelelően és hiánytalanul feltárják a Bizottság előtt azokat a tényeket és körülményeket, amelyek meghatározóak a határozathozatal tekintetében, mivel e kötelezettség megszegését a 139/2004 rendelet 14. cikke szankcionálja, és a Bizottság vissza is vonhatja az összeegyeztethetőséget kimondó határozatot, ha a határozat olyan téves információn alapult, amiért az egyik érintett vállalkozás felelős, vagy ha a szóban forgó határozat meghozatalát megtévesztéssel érték el.

(vö. 164–166., 184–185. pont)