HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 195/19

2010. április 28-án benyújtott kereset — Magyarország kontra Bizottság

(T-194/10. sz. ügy)

2010/C 195/32

Az eljárás nyelve: magyar

Felek

Felperes: Magyar Köztársaság (képviselők: J. Fazekas, M. Fehér, K. Szíjjártó meghatalmazottak)

Alperes: Európai Bizottság

Kereseti kérelmek

— A Törvényszék semmisítse meg a Bizottság részéről az E-Bacchus adatbázisba bevezetett azon bejegyzést, amellyel az — a Szlovákia esetében korábban szereplő „Tokajská vinohradnícka oblasť” oltalom alatt álló eredetmegjelölés helyett — bejegyezte a „Vinohradnícka oblast’ Tokaj” oltalom alatt álló eredetmegjelölést; és

— kötelezze a Bizottságot az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (1) alapján a borok oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi nevek elektronikus nyilvántartásába (a továbbiakban: E-Bacchus nyilvántartás) a Bizottság által Szlovákia tekintetében bevezetett „Vinohradnícka oblast’ Tokaj” oltalom alatt álló eredetmegjelölésre vonatkozó bejegyzést támadja.

A kereset indokolásában a felperes az első jogalapon belül azt állítja, hogy a bejegyzés módosításával a Bizottság megsértette az 1234/2007/EK tanácsi rendelet, illetőleg a 607/2009/EK bizottsági rendelet (2) vonatkozó rendelkezéseit, tekintettel arra, hogy az E-Bacchus nyilvántartásban szereplő eredeti bejegyzés vitatott módosításával egy olyan elnevezésnek biztosította az új szabályozás szerinti automatikus oltalmat, amely nem tekinthető az 1234/2007/EK rendelet 118s. cikke szerinti „létező oltalom alatt álló” elnevezésnek.

Ezzel kapcsolatban a felperes úgy véli, hogy az új uniós borpiaci szabályozás hatálybalépésekor, 2009. augusztus 1-jén, ugyanis a „Tokajská/Tokajské/Tokajský vinohradnícka oblasť” elnevezés állt, különösen a földrajzi jelzéssel ellátott asztali borok jegyzéke (3) és a minőségi borok jegyzéke (4) alapján, közösségi jogi oltalom alatt.

Ezenkívül a felperes előadja, hogy a szlovák nemzeti jogszabályok vizsgálata is ugyanezt a következtetést támasztja alá, tekintettel arra, hogy 2009. június 30-án elfogadásra került az új szlovák bortörvény, amely a „Tokajská vinohradnícka oblasť” elnevezést tartalmazza. Továbbá, még ha úgy is kellene értelmezni az alkalmazandó rendeleteket, hogy a nemzeti jogszabály hatályosságának (2009. szeptember 1.) is jelentősége van a létező oltalom megítélése során, ebben az esetben a 607/2009/EK rendelet 73. cikkének (2) bekezdése megfelelően alkalmazandó, azaz ebben az esetben is az új törvény szerinti elnevezést kell az 1234/2007/EK rendelet 118s. cikke értelmében „létező oltalom alatt állónak” tekinteni.

Második jogalapként a felperes előterjeszti, hogy az E-Bacchus nyilvántartás vezetése és kezelése során, és különösen a jelen ügyben vitatott bejegyzés megtételével a Bizottság megsértette a gondos ügyintézésre, a jóhiszemű együttműködésre, valamint a jogbiztonságra vonatkozó, uniós jog által elismert alapvető jogelveket.

Ezzel kapcsolatban a felperes úgy véli, hogy a gondos ügyintézés elvéből fakadóan és tekintettel különösen a szóban forgó nyilvántartás jelentőségére, a Bizottságnak kötelessége biztosítani azt, hogy a nyilvántartás hiteles, megbízható, pontos adatokat tartalmazzon. E tekintetben a Bizottságnak különösen kötelezettsége az, hogy megvizsgálja, hogy az új borpiaci szabályozás hatálybalépésének napján mely tagállami jogszabályok alapján mely elnevezések minősültek „létező oltalom alatt álló” elnevezésnek. Továbbá, a felperes álláspontja szerint a Bizottság megsértette a jóhiszemű együttműködés elvét is azáltal, hogy sem előzetesen, sem pedig utólag semmilyen formában nem tájékoztatta a Magyar Kormányt a Szlovákia tekintetében az E-Bacchus nyilvántartásban szereplő bejegyzések módosításáról, jóllehet tudnia kellett, hogy az Magyarország érdekeit érintheti. Végül, a felperes előterjeszti, hogy a Bizottság azáltal, hogy a nyilvántartást úgy alakította ki, és azt úgy vezeti, hogy az abban szereplő bejegyzések bármikor visszamenőleges hatállyal úgy módosíthatók, hogy a módosítás pontos időpontja nem állapítható meg, megsértette a jogbiztonság elvét is.

(1) A mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”)(HL L 299., 1. o).

(2) A 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a bizonyos borászati termékekre vonatkozó oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, hagyományos kifejezések, valamint e termékek címkézése és kiszerelése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. július 14-i 607/2009/EK bizottsági rendelet (HL L 193., 60. o.).

(3) Az 1493/1999/EK rendelet 51. cikkének (1) bekezdésében említett, tagállamnál kisebb földrajzi egységek jegyzéke (földrajzi jelzéssel ellátott asztali borok) (HL 2009. C 187., 67. o.).

(4) A meghatározott termőhelyről származó minőségi borok jegyzéke (HL 2009. C 187., 1. o.).