22

E körülmények között határozott úgy a Juzgado de lo Social no 14 de Madrid (madridi 14. sz. szociális és munkaügyi bíróság), hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé: „1) Úgy kell‑e értelmezni [a] keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontját [és a 2001/23 irányelvet], [hogy] nem áll fenn olyan objektív ok, amely indokolja, hogy [a szóban forgó kollektív szerződés, amely a 24. cikkének (2) bekezdésében előírja, hogy az egyetlen építési beruházás megvalósítására irányuló általános jellegű szerződés időtartamától függetlenül, a munkavállalók jogállásáról szóló törvény 15. cikke (1) bekezdése a) pontja első albekezdésének rendelkezései nem alkalmazandók, továbbra is fenntartva a munkavállalók »fijo de obra« jogállását, mind ezen esetekben, mind a munkavállalók jogállásáról szóló törvény 44. cikke szerinti vállalkozás jogutódlása, vagy a jelen általános kollektív szerződés 27. cikkében szabályozott jogutódlás esetében] ellentétes legyen [a] nemzeti szabályozással, amelyben a [munkavállalók jogállásáról szóló törvény] 15. cikke (1) bekezdésének a) pontja előírja, hogy: »E szerződések időtartama nem haladhatja meg a három évet, amely nemzeti ágazati kollektív szerződésben, vagy ennek hiányában alacsonyabb szintű ágazati kollektív szerződéssel tizenkét hónappal meghosszabbítható. Ezen időtartamok elteltével a munkavállalók a vállalkozás állandó munkavállalóivá válnak«? 2) Úgy kell‑e értelmezni [a] keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontját [és a 2001/23 irányelvet], [hogy] nem áll fenn olyan objektív ok, amely indokolja, hogy [az említett kollektív szerződés, amely a 24. cikkének (5) bekezdésében előírja, hogy az ugyanazon vállalkozással vagy vállalkozáscsoporttal különböző munkakörökre megszakítással vagy megszakítás nélkül kötött két vagy több „fijos de obra” szerződéssel a munkavállalók jogállásáról szóló törvény 15. cikkének (5) bekezdésében előírt időszak során és határidőn belül történő foglalkoztatás nem jár az említett rendelkezésben meghatározott jogállás megszerzésével, mind ezen esetekben, mind a munkavállalók jogállásáról szóló törvény 44. cikke szerinti vállalkozás jogutódlása, vagy a kollektív szerződés 27. cikkében szabályozott jogutódlás esetében] ellentétes legyen [a] nemzeti szabályozással, amelyben az ET 15. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy: »Az (1) bekezdés a) pontja, valamint (2) és (3) bekezdése rendelkezéseinek sérelme nélkül határozatlan időre alkalmazott munkavállalókká válnak azon munkavállalók, akiket egy harminc hónapos időtartamon belül huszonnégy hónapot meghaladóan foglalkoztattak, akár megszakítással, akár megszakítás nélkül, azonos vagy eltérő munkakörben, ugyanazon vállalkozásnál vagy vállalkozáscsoportnál, legalább két, akár közvetlenül, akár munkaerő‑kölcsönzéssel foglalkozó vállalkozások révén kötött ideiglenes alkalmazotti szerződéssel, azonos vagy különböző határozott időtartamú szerződéstípusok alkalmazásával. A fenti bekezdésben foglalt rendelkezés alkalmazandó akkor is, ha törvényi rendelkezés vagy kollektív szerződés alapján vállalkozás jogutódlására vagy átvételére kerül sor«? 3) Úgy kell‑e értelmezni a 2001/23 irányelv 3. cikkének (1) bekezdését, hogy azzal ellentétes, hogy [a szóban forgó kollektív szerződés] kizárja, hogy azon jogok és kötelezettségek, amelyeket a közbeszerzési szerződés tárgyát képező tevékenységet megvalósító új vállalkozásnak vagy szervezetnek tiszteletben kell tartania, kizárólag a munkavállaló által a közbeszerzési szerződésből kilépő vállalkozással kötött utolsó szerződésből származó jogokra és kötelezettségekre korlátozódnának, és ez nem minősül olyan objektív oknak, amely indokolja, hogy ellentétes legyen azon nemzeti szabályozással, amelyben [a munkavállalók jogállásáról szóló törvény] 44. cikke valamennyi jog és kötelezettség tekintetében az utolsó szerződésre történő korlátozás nélkül írja elő a jogutódlást?”