9

Ezen iránymutatásnak „A dán állampolgár Dániába történő visszatérése, valamint az uniós jog szerinti családegyesítési kérelem benyújtása közötti időbeli kapcsolat” címet viselő 4.1.5. pontja a következőket írja elő: „Nem szükséges, hogy a külföldi állampolgárságú családtag ugyanakkor utazzon be Dániába, mint a dán állampolgár. Ha egy olyan dán állampolgár családtagja, aki valamely másik tagállamban a szabad mozgáshoz való jogát gyakorolta, az uniós szabályok alapján a dán állampolgár Dániába való visszatérése után kér családegyesítést, akkor konkrétan értékelni kell, hogy a családtag a kérelmét a dán állampolgár Dániába való visszatérése természetes következményeként terjesztette‑e elő. Ezen értékelés keretében figyelembe kell venni a dán állampolgár Dániába való visszatérése és a kérelem benyújtása között eltelt időt, különösen, hogy a családtag munkával vagy oktatással kapcsolatos okok miatt halasztotta‑e el a kérelme benyújtását, valamint ennek az eltelt időnek a hosszát. A kérelem benyújtásának elhalasztását ugyanis indokolhatja az, hogy a kérelmezőnek egy képzési ciklust kell befejeznie, ami többek között a diplomák benyújtása révén igazolható stb. Egészségügyi okok, beleértve a kérelmező vagy egy családtagja súlyos betegségét, szintén indokolhatják ezt a késedelmet. A több hónapos késedelem ugyanakkor nem igazolható a munkaviszony fenntartására vagy a családi élet folytatására irányuló általános szándékkal. Ezzel szemben, amennyiben munkaviszonnyal kapcsolatos olyan különös megfontolások állnak fenn – különösen szerződéses kötelezettségek teljesítése –, amelyek a kérelem benyújtásának több hónapos késedelmét indokolják, akkor eleve úgy kell tekinteni, hogy a kérelmet a dán állampolgár visszatérése természetes következményeként terjesztették elő. Ezt például egy olyan munkaszerződés benyújtása révén lehet igazolni, amely szerint az érintett személy egy konkrét építkezési projektben vesz részt. […] Amennyiben a családtag a dán állampolgár Dániába való visszatérésével egyidejűleg vagy e visszatérés természetes következményeként utazott be Dániába, de az uniós szabályok szerinti családegyesítés iránti kérelmet csak később nyújtja be, akkor nem szükséges, hogy a kérelmet a dán állampolgár visszatérése természetes következményeként nyújtsa be, ha a kérelmező egyébként megfelel azon feltételeknek, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az uniós szabályok alapján engedélyezzék a családegyesítést a dán állampolgárral. Ennek feltétele, hogy a családtag annak érdekében utazzon be Dániába, hogy családi életet folytathasson a dán állampolgárral, valamint hogy e családtagot az uniós szabályok alapján megillethette volna a családegyesítés a dán állampolgárral, amennyiben a kérelmet a [Dánia területére történő] beutazás időpontjában előterjesztette volna. Továbbá, a kérelmezőnek a kérelem benyújtásáig terjedő teljes időszak alatt meg kell felelnie ezen feltételeknek. Az ilyen esetek értékelésénél tehát döntő jelentőségű, hogy a családtag a teljes időszak alatt megfelelt az uniós szabályok alapján a dán állampolgárral való családegyesítés feltételeinek, csak egyszerűen nem nyújtott be kérelmet. Ilyen esetben a családtagot – az uniós szabályok alapján – a dániai tartózkodáshoz való jog megilleti akkor is, ha a tartózkodási engedély iránti kérelmet később nyújtotta be. Amennyiben a kérelmet nem a [Dánia területére történő] beutazás alkalmával nyújtották be, a kérelmezőnek igazolnia kell, hogy a beutazásra a dán állampolgár Dániába való visszatérésével egyidejűleg vagy annak természetes következményeként került sor, valamint hogy a kérelmező, a teljes időszak alatt megfelelt az uniós szabályok alapján a dán állampolgárral való családegyesítés feltételeinek, különösen annak a feltételnek, hogy ezen állampolgárral együtt él Dániában. Ezt igazolhatja például egy menetjegy, a népesség‑nyilvántartásban történt változás, a bérleti díjak megfizetését igazoló dokumentumok bemutatása stb.”