4

A jogvita előzményeit és a megtámadott határozatot a megtámadott ítélet 1–15. pontja a következőképpen foglalja össze. „1. 2013. október 7‑én a beavatkozó felek, […] Prantner és […] Giersch a [207/2009] rendelet alapján európai uniós védjegy lajstromozása iránti kérelmet nyújtottak be az [EUIPO]‑hoz. 2. A lajstromoztatni kívánt védjegy az alábbi ábrás megjelölés volt: 3. A bejelentést a védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozására vonatkozó, felülvizsgált és módosított, 1957. június 15‑i Nizzai Megállapodás szerinti 16., 39. és 43. osztályba tartozó árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatban tették, amelyek ezen osztályok tekintetében az alábbi leírásnak felelnek meg: – 16. osztály: „Nyomdaipari termékek; fényképek; irodaszerek; csomagolóanyagok; kiadványok; könyvek, kézikönyvek; röpiratok; hírlevelek; albumok; újságok; magazinok és folyóiratok; jegyek; kuponok; útikuponok és ‑okmányok; belépőkártyák; címkék; plakátok; képeslapok; naptárak; naplók és újságok; tanítási anyagok”; – 39. osztály: „Közlekedés; utazásszervezés; az utazással kapcsolatos információk; parkolási infrastruktúra biztosítása a gépjárművek számára; áruk, személyek és utasok légi, szárazföldi, tengeri és vasúti szállítása; a légi‑ és a hajózási szolgáltatások; repülőtéri check‑in szolgáltatások; személy‑ és áruszállítás, valamint szárazföldi és tengeri utazás szervezése; légitársaságok szolgáltatásai, poggyászfeladás; árukezelési és árufuvarozási szolgáltatások; körutazások, kirándulások és nyaralások szervezése, lebonyolítása és ezekhez létesítmények biztosítása; légi járművek bérlése; légi járművek, személyszállító járművek és hajók bérlése; taxiszolgáltatások; buszszolgáltatások; sofőrszolgálat; távolsági buszos szállítási szolgáltatások; vasúti szolgáltatások, repülőtéri összekötő szolgáltatások; repülőtéri parkolási szolgáltatások; légijármű‑parkolási szolgáltatások; utasok kísérete; utazási irodai szolgáltatások; tanácsadási, konzultációs és információs szolgáltatások valamennyi említett szolgáltatás tekintetében; szállítási szolgáltatásokkal kapcsolatos tájékoztatás; utazásokkal kapcsolatos információk online elérhetővé tétele; utak foglalása számítógépes adatbázisokon vagy az interneten keresztül”; – 43. osztály: „Éttermi és italszolgáltatások, ideiglenes elszállásolás; éttermi és bárszolgáltatások; vendéglátás; üdülőhelyi szállásokkal kapcsolatos szolgáltatások; éttermek és üdülőhelyi szállások foglalásával kapcsolatos szolgáltatások; szállodai és/vagy éttermi szolgáltatások; szállodaüzemeltetéssel kapcsolatos foglalási szolgáltatások”. 4. Az európai uniós védjegybejelentést Az Európai Uniós Védjegyértesítő2013. november 26‑i 225/2013. számában hirdették meg. 5. 2014. február 26‑án a felperes, a FTI Touristik […] a 207/2009 rendelet 41. cikke (jelenleg a 2017/1001 rendelet 46. cikke) alapján felszólalást nyújtott be a bejelentett védjegynek a fenti 3. pontban felsorolt áruk és szolgáltatások vonatkozásában történő lajstromozásával szemben. 6. A felszólalás alapja a következő korábbi európai uniós védjegy volt: a 16., 39., 41. és 43. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában, amelyek az egyes osztályok tekintetében az alábbi leírásnak felelnek meg: – 16. osztály: „Nyomdaipari termékek, különösen katalógusok, prospektusok, tájékoztató anyagok; irodai eszközök (kivéve bútor); a 16. osztályba tartozó, tanítási és oktatási anyagok; földgömbök, atlasz; papír, karton és ezekből készült (a 16. osztályba tartozó) termékek; irodaszerek; a 16. osztályba tartozó, műanyag csomagolóanyagok, beleértve a műanyag tasakokat is, különösen az úti okmányokhoz készült műanyag borítók”; – 39. osztály: „Közlekedés, beleértve a közvetítést és a közlekedési eszközök bérbeadását; utazástervezés, ‑szervezés, ‑foglalás és ‑közvetítés, elektronikus berendezések segítségével is; turisztikai szolgáltatások; a városlátogatások vezetése, utasok kísérete; szállítási és utazási információk, elektronikus berendezések segítségével is”; – 41. osztály: „Oktatás; képzés; animáció és szórakoztatás; sport‑ és kulturális tevékenységek; szabadidős szolgáltatások; nyomdaipari termékek és kapcsolódó elektronikus adathordozók (beleértve CD‑ROM‑okat és interaktív CD‑ket) kiadása és szerkesztése; filmek, videó‑, film‑, rádiófelvételek, televízió‑készülékek, sportfelszerelések bérlése; konferenciák, kongresszusok, szimpóziumok, ülések és szemináriumok szervezése és lebonyolítása;” – 43. osztály: „Szállásfoglalás; szálláshely‑szolgáltatások; éttermi és ideiglenes elszállásolási szolgáltatások; ideiglenes elszállásolásokkal és éttermekkel kapcsolatos közvetítés éttermekben és szállodákban, beleértve az üdülők és nyaralók közvetítését”. 7. A felszólalás alátámasztásaként a felperes a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjában (jelenleg a 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja) foglalt okra hivatkozott. 8. 2015. február 3‑én a felszólalási osztály helyt adott a felszólalásnak, és valamennyi szóban forgó áru és szolgáltatás tekintetében elutasította a védjegybejelentést. 9. 2015. február 26‑án a beavatkozó felek a 207/2009 rendelet 58–64. cikke (jelenleg a 2017/1001 rendelet 66–71. cikke) alapján fellebbezést nyújtottak be a felszólalási osztály határozata ellen az EUIPO‑hoz. 10. A [vitatott határozatban] az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsa hatályon kívül helyezte a felszólalási osztály határozatát. 11. Először is, a [vitatott] határozat 19. pontjában megállapította, hogy a szóban forgó termékeket és szolgáltatásokat mind a nagyközönség, mind a szakmai közönség részére szánták, valamint hogy a közönség legalacsonyabb szintű figyelmet tanúsító részére, azaz az átlagos figyelmi szinttel rendelkező nagyközönségre kell figyelemmel lenni. Ezt követően a [vitatott] határozat 20. pontjában úgy találta, hogy az összetéveszthetőség értékelése céljából releváns terület az Európai Unió egésze, majd kifejtette, hogy a felszólalásnak akkor is helyt kell adni, ha csupán egy tagállamban áll fenn az összetéveszthetőség. 12. Az áruk és szolgáltatások összehasonlítását illetően az [EUIPO] [ötödik] fellebbezési tanácsa a [vitatott] határozat 25. pontjában jóváhagyta a felszólalási osztály – előtte nem vitatott ‑ a [vitatott] határozat 24. pontjában idézett megállapítását, amely szerint a szóban forgó áruk és szolgáltatások részben azonosak és részben hasonlóak. Ily módon megállapította a bejelentett védjegy által érintett, a 16. osztályba tartozó áruk, valamint az ugyanebbe az osztályba tartozó, a korábbi védjegy által érintett áruk azonosságát. Hasonlóképpen megállapította a bejelentett védjegy által érintett, a 39. osztályba tartozó szolgáltatások, valamint az ugyanebbe az osztályba tartozó, a korábbi védjegy által érintett szolgáltatások azonosságát, a „parkolási infrastruktúra biztosítása a gépjárművek számára; repülőtéri parkolási szolgáltatások; légijármű‑parkolási szolgáltatások” kivételével, amelyeket a korábbi védjegy által érintett „Közlekedés” szolgáltatáshoz hasonlónak minősített. Végül úgy találta, hogy a bejelentett védjegy által érintett, a 43. osztályba tartozó szolgáltatások összessége azonos az ugyanebbe az osztályba tartozó, a korábbi védjegy által érintett szolgáltatásokkal, az „éttermek és üdülőhelyi szállások foglalásával kapcsolatos szolgáltatások” kivételével, amelyek a korábbi védjegy által érintett „éttermi és ideiglenes elszállásolási szolgáltatásokhoz” hasonlóak. 13. Az [EUIPO] [ötödik] fellebbezési tanácsa megvizsgálta továbbá az ütköző jelzéseket, és a [vitatott] határozat 32. pontjában megállapította, hogy vizuálisan semmilyen hasonlóságot nem mutatnak. Hangzásbeli szempontból a [vitatott] határozat 33. és 34. pontjában lényegében úgy találta, hogy a közönség azon része számára, amely nem ismeri az angol nyelvű „fly” kifejezést, az ütköző megjelölések nem mutatnak hasonlóságot. Az angol nyelvű „fly” szót ismerő fogyasztók számára fennáll a hangzásbeli hasonlóság, amennyiben a bejelentett védjegyet összekapcsolják a „fly” szóval. Valószínűtlennek tűnik azonban, hogy ez bekövetkezne, amennyiben egyfelől az „y” betű és a bejelentett védjegyben szereplő stilizált szív között jelentős a különbség, másfelől az „y” betűnek egy szív jelképével való felváltása nem szokványos. Fogalmi szempontból a [vitatott] határozat 35. és 36. pontjában lényegében úgy találta, hogy a közönség azon része számára, amely nem ismeri az angol nyelvű „fly” kifejezést, az ütköző megjelölések nem mutatnak hasonlóságot. Az angol nyelvű „fly” szót ismerő fogyasztók számára fennáll a fogalmi hasonlóság, amennyiben azonosítják a bejelentett védjegyben szereplő „fly” szót. Elhanyagolhatónak tűnik azonban annak az esélye, hogy ez bekövetkezne, a hangzásbeli hasonlóság értékelése során kifejtettekkel egyező okokból. 14. Az [EUIPO] [ötödik] fellebbezési tanácsa a [vitatott] határozat 40. pontjában úgy találta, hogy a korábbi védjegy átlagos benne rejlő megkülönböztető képességgel bír az angolul nem értő fogyasztók szempontjából, és gyenge benne rejlő megkülönböztető képességgel bír az anglofón közönség szempontjából. 15. Az ütköző megjelölések közötti összetéveszthetőség vizsgálatát illetően az [EUIPO] [ötödik] fellebbezési tanácsa a [vitatott] határozat 47. pontjában megállapította, hogy nem áll fenn az összetévesztés veszélye. E tekintetben a [vitatott] határozat 46. pontjában megjegyezte, hogy a közös elem pusztán leíró jellege, a megjelölések közötti hangzásbeli, fogalmi és különösen vizuális különbségek elegendőek az összetéveszthetőség bizonyossággal való kizárásához, beleértve az azonos áruk és szolgáltatások esetét is.”