27

E körülmények között a Bundesvergabeamt az eljárás felfüggesztéséről határozott, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé: „1) Úgy kell-e értelmezni a 92/50 […] irányelv 3. cikkének (1) bekezdése szerinti „odaítélés” fogalmát, valamint a 92/50/EGK irányelv 8. és 9. cikke szerinti „odaítélni” fogalmát, hogy ezek olyan tényállásokra is kiterjednek, amikor az ajánlatkérő a jövőben egy tőketársaság formájában működő szolgáltatótól szándékozik szolgáltatásokat igénybe venni, ha ezeket a szolgáltatásokat korábban olyan másik szolgáltató nyújtotta, amely egyrészt a jövőbeni szolgáltató egyedüli tagja, másrészt ugyanakkor a jövőbeni szolgáltatót utasításokon keresztül közvetlenül irányítja? Jogi szempontból releváns-e ilyen esetben, ha ennek kapcsán az ajánlatkérő számára nem biztosított, hogy a jövőbeni szolgáltató társasági részesedéseit az eredeti szerződés futamideje alatt nem idegenítik el harmadik fél részére, és az sem biztosított, hogy a szövetkezeti formában működő eredeti szolgáltató tagjainak összetétele a szerződés teljes futamideje alatt változatlan marad? 2) Úgy kell-e értelmezni a 92/50 […] irányelv 3. cikkének (1) bekezdése szerinti „odaítélés” fogalmát, valamint a 92/50/EGK irányelv 8. és 9. cikke szerinti „odaítélni” fogalmát, hogy ezek olyan tényállásokra is kiterjednek, amikor az ajánlatkérő a szolgáltatókkal – a közös szolgáltatásnyújtásra kötött, határozatlan időre szóló szerződés futamideje alatt – az egyes szerződéses szolgáltatások ellenértékének módosításáról állapodik meg, és az értékállósági záradékot újrafogalmazza, ha ezek a más ellenértéket eredményező módosítások az euróra való átálláskor lépnek hatályba? 3) Úgy kell-e értelmezni a 92/50 […] irányelv 3. cikkének (1) bekezdése szerinti „odaítélés” fogalmát, valamint a 92/50/EGK irányelv 8. és 9. cikke szerinti „odaítélni” fogalmát, hogy ezek olyan tényállásokra is kiterjednek, amikor az ajánlatkérő a szolgáltatókkal a közös szolgáltatásnyújtásra kötött, határozatlan időre szóló szerződést annak futamideje alatt akként módosítja, hogy egyrészt három évre ismét kizárja a felmondás lehetőségét, amelynek kizárása az új megállapodás idején már nem volt érvényben, másrészt e szerződésmódosítás során az eddiginél nagyobb árkedvezményt rögzít egy meghatározott szolgáltatási terület mennyiségfüggő ellenértékei vonatkozásában? 4) Abban az esetben, ha odaítélésről van szó, azaz az előző három kérdés valamelyikére adott igenlő válasz esetén: Úgy kell-e értelmezni a 92/50 […] irányelv 11. cikke (3) bekezdésének b) pontját, vagy a közösségi jog egyéb előírásait, így különösen az átláthatóság elvét, hogy azok megengedik az ajánlatkérőnek, hogy szolgáltatásokat egyetlen szolgáltatási szerződésben, hirdetmény előzetes közzététele nélkül, tárgyalásos eljárásban ítéljen oda, ha a szolgáltatások egyes részein olyan kizárólagos jogok állnak fenn, mint a 92/50 […] irányelv 11. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott jog? Vagy a főként nem fenntartott szolgáltatások odaítélése során az átláthatóság elve, illetve a közösségi jog egyéb előírásai azt követelik, hogy ilyen esetben a szerződés odaítélése előtt mégis tegyenek közzé hirdetményt, hogy az érintett vállalkozói körök számára lehetővé tegyék annak felülvizsgálatát, hogy valóban olyan szolgáltatásokat ítélnek-e oda, amelyekre kizárólagos jogok vonatkoznak? Vagy a közösségi jog közbeszerzésre vonatkozó előírásai azt követelik, hogy ilyen esetben – aszerint, hogy fennáll-e, vagy sem a kizárólagos jog – a szolgáltatásokat külön közbeszerzési eljárásban ítéljék oda, hogy legalább részben lehetővé tegyék a közbeszerzési versenyt? 5) A 4. kérdés akkénti megválaszolása esetén, hogy az ajánlatkérő a kizárólagos jogok által nem védett szolgáltatásokat a kizárólagos jog által védett szolgáltatásokkal egy eljárásban ítélheti oda: Olyan adatok feletti rendelkezési jog hiányában, amelyek felett az erőfölényben lévő vállalkozás kizárólagos joggal rendelkezik, igazolhatja-e a vállalkozó az ezzel kapcsolatos közbeszerzési jogi alkalmasságát az egész szolgáltatáscsomag ajánlatkérő részére történő teljesítésére azzal, hogy az EK 82. cikkre, valamint az adatokkal rendelkezni jogosult és az EK szerződésben részes államban erőfölényben lévő vállalkozás e rendelkezésből levezetendő kötelezettségére hivatkozik, miszerint az adatokat megfelelő feltételek mellett átadni köteles? 6) Az 1., 2. és 3. kérdés akkénti megválaszolása esetén, hogy a szerződés 2000-ben bekövetkezett részbeni átruházása esetében, és/vagy az egyik, illetve mindkét jelzett szerződésmódosítás révén új odaítélés történt; valamint abban az esetben, ha a 4. kérdésre az lenne a válasz, hogy a kizárólagos jogok által nem védett szolgáltatások külön közbeszerzési eljárásban történő odaítélése során, vagy a teljes szolgáltatáscsomag (itt sajtóközlemények, alapszolgáltatás és az APADok-ra vonatkozó használati jogok) odaítélése során az ajánlatkérőnek előzetesen hirdetményt kellett volna közzétennie a szerződés tervezett odaítélésének átláthatósága és felülvizsgálhatósága érdekében: Úgy kell-e értelmezni a 89/665 […] irányelv 1. cikkének (3) bekezdése szerinti „jogsértés” fogalmat, illetve a 89/665 […] irányelv 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti „jogsértést szenvedett” szókapcsolatot, hogy a vállalkozó olyan esetben, mint a jelen ügy, a 89/665 […] irányelv e rendelkezései szerint már akkor jogsértést szenvedett, amikor megfosztották a közbeszerzési eljárásban való részvétel lehetőségétől azáltal, hogy az ajánlatkérő az odaítélés előtt nem tett közzé olyan hirdetményt, amely alapján a vállalkozó az odaítélendő szerződésre pályázhatott vagy ajánlatot tehetett volna, vagy a kizárólagos jogok fennállására vonatkozó állítást felülvizsgálat céljából a közbeszerzést ellenőrző illetékes hatóság elé terjeszthette volna? 7) A közösségi jog egyéb előírásaira is figyelemmel úgy kell-e értelmezni az egyenértékűség és a hatékony jogorvoslathoz való jog közösségi jogi elvét, hogy ezek szubjektív és feltétlen jogot biztosítanak a vállalkozónak a tagállammal szemben arra, hogy a közösségi közbeszerzési jogszabályok megsértése esetén az illetékes nemzeti hatóság előtt a szerződés-odaítélést követően kártérítés iránt jogorvoslattal élhessen a közbeszerzési jogot sértő odaítélésről való tudomásszerzéstől számított legalább hat hónapig, és ezenfelül további időnek kell a rendelkezésére állnia, ha ennek során a megfelelő jogérvényesítés a nemzeti jogszabályi alapok hiányában nem volt lehetséges, és a nemzeti jog megsértésén alapuló kártérítési igények érvényesítésére a nemzeti jogrend általában a károkozó személyéről és a kárról való tudomásszerzéstől számított hároméves elévülési időt ír elő, valamint az adott jogterületen jogorvoslat hiányában az elévülési idők sem folynak?”