10

Ugyanezen rendeletnek „A hagyományos kifejezések oltalma” című 24. cikke a következőképpen rendelkezik: „(1) E cikk alkalmazásában »hagyományos kifejezések« alatt a 23. cikkben említett kiegészítő hagyományos kifejezések, a 28. cikkben említett kifejezések, valamint a 14. cikk (1) bekezdés első albekezdésének c) pontjában, a 29. cikkben, valamint a 38. cikk (3) bekezdésében említett hagyományos egyedi kifejezések értendők. (2) A III. mellékletben felsorolt hagyományos kifejezések olyan borok számára vannak fenntartva, amelyekhez kapcsolódnak, és oltalmat élveznek a) mindenféle visszaéléssel, utánzással, felidézéssel szemben, még akkor is, ha a védett kifejezést a »fajta«, »típus«, »eljárás«, »-szerű«, »utánzat«, »márka« vagy hasonló fordulat kíséri; b) a bor jellegére vagy lényeges minőségi jellemzőire vonatkozó, a kiszerelésen vagy a külső csomagoláson, reklámanyagokon vagy az érintett termékekkel kapcsolatos más dokumentumokon található minden egyéb jogosulatlan, hamis vagy megtévesztő jelzéssel szemben; c) minden egyéb olyan gyakorlattal szemben, amely nagy valószínűséggel megtéveszti a nagyközönséget, különösen azáltal, hogy azt a benyomást kelti, hogy a bor a védett hagyományos kifejezésre jogosult. (3) A címkéken használt védjegyek nem tartalmazhatnak a III. mellékletben felsorolt hagyományos kifejezést bor leírására, hacsak a bor nem jogosult az adott hagyományos kifejezésre. […] (4) […] Egy hagyományos kifejezés oltalma csak arra/azokra a nyelv[ek]re érvényes, amely(ek)en az e rendelet III. mellékletében szerepel. A III. mellékletben felsorolt valamennyi hagyományos kifejezés egy vagy több borkategóriához kapcsolódik. Ezek a kategóriák a következők: a) meghatározott termőhelyről származó minőségi likőrborok és földrajzi jelzéssel ellátott likőrborok; ebben az esetben a hagyományos kifejezés oltalma csak a likőrborok megnevezésére érvényes; b) meghatározott termőhelyről származó minőségi pezsgők (ideértve az illatos szőlőfajtából készült m. t. minőségi pezsgőket is); ebben az esetben a hagyományos kifejezés oltalma csak a pezsgők és a habzóborok megnevezésére érvényes; c) meghatározott termőhelyről származó minőségi gyöngyözőborok és földrajzi jelzéssel ellátott gyöngyözőborok; ebben az esetben a hagyományos kifejezés oltalma csak a gyöngyözőborok és szénsav hozzáadásával készült gyöngyözőborok megnevezésére érvényes; d) az a), b) és c) pont által nem szabályozott egyéb meghatározott termőhelyről származó minőségi borok és földrajzi jelzéssel ellátott asztali borok; ebben az esetben a hagyományos kifejezés oltalma csak likőrboroktól, pezsgőktől, habzóboroktól, gyöngyözőboroktól és szénsav hozzáadásával készült gyöngyözőboroktól eltérő borok megnevezésére érvényes; e) közvetlen emberi fogyasztásra szánt és földrajzi jelzéssel ellátott, részben erjedt szőlőmust; ebben az esetben a hagyományos kifejezés oltalma csak a részben erjedt szőlőmust megnevezésére érvényes; f) földrajzi jelzéssel ellátott, túlérett szőlőből készült bor; ebben az esetben a hagyományos kifejezés oltalma csak a túlérett szőlőből készült bor megnevezésére érvényes. (5) Ahhoz, hogy a III. melléklet A. listájában szerepelhessen, egy hagyományos kifejezésnek a következő feltételeknek kell megfelelnie: a) önmagában véve is egyedinek és a tagállam jogszabályai által pontosan meghatározottnak kell lennie; b) kellő mértékben megkülönböztethetőnek kell lennie, és/vagy megalapozott hírnévvel kell rendelkeznie a Közösség piacán; c) legalább 10 éve használatban kell lennie a szóban forgó tagállamban; d) egy vagy több közösségi borra vagy közösségi borkategóriára használatban kell lennie. […] (7) A tagállamok értesítik a Bizottságot: a) az egyes hagyományos kifejezések elismerését alátámasztó tényekről; b) a jogszabályaikban szereplő olyan hagyományos kifejezésekről, amelyek megfelelnek a fenti követelményeknek, illetve azokról a borokról, amelyek számára ezeket fenntartják; c) adott esetben az olyan hagyományos kifejezésekről, amely a származási országban a továbbiakban nem élvez oltalmat. […]”