Keywords

Summary

Keywords 1. Megsemmisítés iránti kereset – Természetes vagy jogi személyek – Őket közvetlenül és személyükben érintő jogi aktusok – Közvetlen érintettség – Szempontok – Versenyellenes magatartást megállapító bizottsági határozat – Olyan szervezet által benyújtott kereset, amelynek tevékenységei keretül szolgáltak az említett magatartást végrehajtó megállapodások kidolgozásához – A szervezet közvetlen érintettsége (EK 81. cikk, és EK 230. cikk, negyedik bekezdés) 2. Megsemmisítés iránti kereset – Természetes vagy jogi személyek – Őket közvetlenül és személyükben érintő jogi aktusok – Személyében való érintettség – Szempontok – Versenyellenes magatartást megállapító bizottsági határozat – Olyan szervezet által benyújtott kereset, amelynek tevékenységei keretül szolgáltak az említett magatartást végrehajtó megállapodások kidolgozásához – Tárgyalói szerepének érintettsége – A közigazgatási eljárásban való tevékeny részvétel (EK 81. cikk, és EK 230. cikk, negyedik bekezdés) 3. Verseny – Közigazgatási eljárás – Jogsértést megállapító bizottsági határozat – A jogsértés tekintetében a Bizottságra háruló bizonyítási teher – A bizonyítási teher terjedelme (EK 81. cikk, (1) bekezdés; 1/2003 tanácsi rendelet, 2. cikk) 4. Uniós jog – Elvek – Alapvető jogok – Az ártatlanság vélelme – Versenyfelügyeleti eljárás – Jogsértést megállapító, de bírságot ki nem szabó határozat – Alkalmazhatóság (EK 81. cikk, (1) bekezdés; EU 6. cikk, (2) bekezdés; az Európai Unió Alapjogi Chartája, 48. cikk, (1) bekezdés) 5. Verseny – Közigazgatási eljárás – Jogsértést megállapító bizottsági határozat – Bizonyítási mód – Valószínűsítő körülmények csoportjának igénybevétele – Az egyenként vizsgált valószínűsítő körülmények bizonyító erejének megkövetelt szintje – Kizárólag a vállalkozások magatartásán alapuló bizonyítékok – A jogsértés megtörténtét vitató vállalkozások bizonyítási kötelezettsége – A vállalkozások által adott magyarázatok hihetőségét vitató Bizottság kötelezettségei (EK 81. cikk, (1) bekezdés; 1/2003 tanácsi rendelet, 2. cikk) 6. Kartellek – Tilalom – A formális megszüntetésüket követően is hatást kifejtő kartellek – Az EK 81. cikk alkalmazása (EK 81. cikk, (1) bekezdés) 7. Kartellek – Összehangolt magatartás – Párhuzamos magatartás – Az összehangolt magatartás fennállásának vélelme – Korlátok – Annak a nemzeti szerzői jogkezelő társaságok általi megtagadása, hogy valamely más tagállamban letelepedett felhasználó közvetlenül hozzáférjen a repertoárjukhoz – Versenytorzítás (EK 81. cikk, (1) bekezdés) Summary 1. Valamely kereset közvetlen érintettséggel kapcsolatos elfogadhatóságának feltétele megköveteli először is, hogy a vitatott intézkedés közvetlen hatást gyakoroljon a felperes jogi helyzetére, másodszor pedig azt, hogy ne hagyjon semmilyen mérlegelési jogkört az ezen intézkedés végrehajtásával megbízott címzettek számára, mert az ilyen végrehajtás tisztán automatikus jellegű, és köztes szabályok alkalmazása nélkül, egyedül az uniós szabályozás alapján történik. A zeneművek nyilvános előadására vonatkozó szerzői jogokat kölcsönös képviseleti megállapodások útján kezelő nemzeti közös jogkezelő társaságok által tanúsított versenyellenes magatartást megállapító bizottsági határozat által közvetlenül érintettnek kell tekinteni azt a nem kormányzati szervezetet, amelynek tevékenységei keretül szolgáltak az említett megállapodások kidolgozásához, és relevánsak annak értékelésekor, hogy az említett nemzeti közös jogkezelő társaságok azon vannak-e, hogy végrehajtsák a megtámadott határozatot, véget vetve a megállapított jogsértésnek, és tartózkodva attól, hogy a jövőben hasonló magatartást tanúsítsanak. (vö. 66–68., 72. pont) 2. Az olyan szervezetet, amely nem címzettje a megtámadott jogi aktusnak, ezen aktus akkor érinti személyében, ha a szervezetnek saját kereshetőségi érdeke áll fenn, különösen azért, mert a megsemmisíteni kért aktus befolyásolta tárgyalói szerepét. Erről van szó olyan szervezet esetében, amely a zeneművek nyilvános előadására vonatkozó szerzői jogokat kölcsönös képviseleti megállapodások útján kezelő nemzeti közös jogkezelő társaságok által tanúsított versenyellenes magatartást megállapító bizottsági határozatot támadja, amely határozat érinti e szervezetnek az említett nemzeti közös jogkezelő társaságok közötti együttműködés megkönnyítésében játszott szerepét. A személyében való érintettséget megerősíti az a körülmény, hogy a felperes szervezet, amely a kifogásközlés címzettje, és amely a közigazgatási eljárásban a Bizottság jelentős tárgyalófeleként tevékenyen részt vett, egyértelműen körülírt és a határozat tárgyához szorosan kapcsolódó tárgyalói szerepben volt, amely által ténylegesen olyan helyzetben volt, amely őt minden más személytől megkülönböztette. (vö. 73–77. pont) 3. Lásd a határozat szövegét. (vö. 91., 138. pont) 4. Versenyügyekben, ha az uniós bíróságnak kétségei vannak, azt a jogsértést megállapító határozat címzettjének minősülő vállalkozás javára kell értelmezni. A bíróság így nem vonhatja le azt a következtetést, hogy a Bizottság a kérdéses jogsértés fennállását jogilag megkövetelt módon bizonyította, ha ezzel kapcsolatban még kétsége van, különösen bírságot kiszabó határozat megsemmisítése iránti kereset esetén. Tekintettel kell lenni ugyanis az ártatlanság vélelmére, amely különösen az emberi jogok európai egyezménye 6. cikkének (2) bekezdésén alapul, és amely azon alapvető jogok részét képezi, amelyek a Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően az uniós jog általános elveinek minősülnek. Tekintettel a kérdéses jogsértések jellegére, és a hozzájuk kapcsolódó szankciók súlyosságára és jellegére, az ártatlanság vélelme többek között irányadó a vállalkozásokra alkalmazandó versenyszabályok megsértésével kapcsolatos eljárásokra, amelyek pénzbüntetés vagy kényszerítő bírság kiszabásához vezethetnek. Ezen, az olyan ügyek keretében kialakított ítélkezési gyakorlat, amelyekben a Bizottság bírságot szabott ki, olyan esetben is alkalmazandó, amikor a jogsértést megállapító határozathoz végül nem kapcsolódik bírságkiszabás. Ezen túlmenően figyelembe kell venni, hogy valamely természetes vagy jogi személy hírnevét jelentősen rombolhatja annak megállapítása, hogy e személy versenyjogi jogsértésben vett részt. (vö. 92–95. pont) 5. Versenyügyekben a Bizottságnak pontos és egybevágó bizonyítékokat kell nyújtania annak bizonyítására, hogy az EK 81. cikk (1) bekezdésébe ütköző jogsértés megtörtént. Mindazonáltal nem szükséges a Bizottság által előterjesztett minden egyes bizonyítéknak eleget tennie e feltételeknek a jogsértés összes elemét tekintve. Elegendő, ha az intézmény által felhozott valószínűsítő körülmények csoportja a maga teljességében értékelve megfelel e követelménynek. Mivel ugyanis a versenyellenes magatartásokban és megállapodásokban való részvétel tilalma, valamint a jogsértőkre kiszabható szankciók közismertek, e magatartások és megállapodások keretében a tevékenységek általában rejtve folynak le, a találkozókat titkosan tartják, továbbá az erre vonatkozó dokumentáció a minimálisra szorítkozik. Még ha a Bizottság fel is fedez olyan iratokat – mint például egyes találkozókról készített beszámolókat –, amelyek kifejezetten tanúsítják a gazdasági szereplők közötti jogellenes kapcsolatfelvételt, e dokumentumok általában csak töredékesek és szórványosak, és ezért bizonyos részleteket gyakran következtetésekkel kell rekonstruálni. Amennyiben azonban a versenyjog megsértésével vádolt vállalkozások között tartott találkozók háttere azt mutatja, hogy e találkozók szükségesek voltak annak érdekében, hogy együttesen vitassanak meg versenyjogba nem ütköző kérdéseket, a Bizottság nem vélelmezheti, hogy e találkozók célja versenyellenes magatartásokra vonatkozó összehangolás volt. Az esetek nagy részében a versenyellenes magatartás vagy megállapodás létezését bizonyos számú egybeesésből és valószínűsítő körülményből kell kikövetkeztetni, amelyek együtt figyelembe véve, más összefüggő magyarázat hiányában a versenyszabályok megsértésének bizonyítékául szolgálhatnak. Amikor a vállalkozások közötti összehangolás bizonyítása nem a piaci magatartások párhuzamosságának puszta megállapításából ered, hanem olyan bizonyítékokból, amelyekből kitűnik, hogy a magatartásokat összehangolás eredményezte, az érintett vállalkozásoknak nem csupán az a feladata, hogy egy állítólagos alternatív magyarázatot nyújtsanak a Bizottság által megállapított tényállásra, hanem az is, hogy ezen, a Bizottság által előterjesztett bizonyítékokra figyelemmel megállapított tényállás fennállását vitassák. Amennyiben viszont a Bizottság érvelése azon a feltételezésen alapul, hogy a határozatában megállapított tényállás másképp nem magyarázható, csak a vállalkozások közötti összehangolással, az érintett vállalkozásoknak elegendő csupán olyan körülmények fennállását bizonyítaniuk, amelyek más megvilágításba helyezik a Bizottság által megállapított tényállást, és így a bizottsági érvelést helyettesítő más magyarázatot adnak e tényállásra. E tekintetben, amikor a Bizottság példákat hoz fel az érintett vállalkozás elmélete hihetőségének megkérdőjelezésére, az ő feladata bizonyítani, hogy e példák mennyiben relevánsak. Ezenkívül a Bizottság nem kifogásolhatja, hogy az érintett vállalkozás a saját alternatív magyarázatára vonatkozóan nem szolgált további pontosításokkal, mivel a Bizottság az, akinek a jogsértést bizonyítania kell. Ennélfogva, amennyiben a Bizottság a közigazgatási szakaszban úgy véli, hogy az érintett vállalkozás nem támasztotta alá megfelelően a magyarázatát, tovább kell folytatnia az ügy iratainak vizsgálatát, vagy a határozatában meg kell állapítania, hogy az érdekelt nem tudott annak vizsgálatához szükséges adatokat szolgáltatni, hogy léteznek-e az érintett vállalkozások párhuzamos magatartására vonatkozóan hihető magyarázatok. A párhuzamos magatartásra vonatkozó, az összehangolástól eltérő magyarázatok fennállásának értékelése előtt meg kell vizsgálni, hogy a Bizottság a jogsértés fennállását a párhuzamos magatartás puszta megállapításán túlmenő bizonyítékokkal bizonyította-e. E kérdés vizsgálata ugyanis megelőzi az összehangolástól eltérő magyarázatok megalapozottságának vizsgálatát, ugyanis amennyiben a Törvényszék arra a következtetésre jut, hogy benyújtottak ilyen bizonyítékokat, az említett magyarázatok – még ha hihetők is – nem cáfolhatják e jogsértés megállapítását. (vö. 96–99., 101., 107., 161. pont) 6. Lásd a határozat szövegét. (vö. 123. pont) 7. Lásd a határozat szövegét. (vö. 137. pont)

T-442/08. sz. ügy

International Confederation of Societies of Authors and Composers (CISAC)

kontra

Európai Bizottság

„Verseny — Kartellek — Zeneművek interneten, műholdon keresztül történő nyilvános előadásával, illetve kábelen történő továbbközvetítésével kapcsolatos szerzői jogok — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — A földrajzi piac felosztása — A nemzeti közös jogkezelő társaságok közötti kétoldalú megállapodások — Több országra érvényes multirepertoár-engedélyek kiadásának lehetőségét kizáró összehangolt magatartás — Bizonyítás — Az ártatlanság vélelme”

Összefoglaló – A Törvényszék ítélete (hatodik tanács), 2013. április 12.

Megsemmisítés iránti kereset – Természetes vagy jogi személyek – Őket közvetlenül és személyükben érintő jogi aktusok – Közvetlen érintettség – Szempontok – Versenyellenes magatartást megállapító bizottsági határozat – Olyan szervezet által benyújtott kereset, amelynek tevékenységei keretül szolgáltak az említett magatartást végrehajtó megállapodások kidolgozásához – A szervezet közvetlen érintettsége (EK 81. cikk, és EK 230. cikk, negyedik bekezdés) Megsemmisítés iránti kereset – Természetes vagy jogi személyek – Őket közvetlenül és személyükben érintő jogi aktusok – Személyében való érintettség – Szempontok – Versenyellenes magatartást megállapító bizottsági határozat – Olyan szervezet által benyújtott kereset, amelynek tevékenységei keretül szolgáltak az említett magatartást végrehajtó megállapodások kidolgozásához – Tárgyalói szerepének érintettsége – A közigazgatási eljárásban való tevékeny részvétel (EK 81. cikk, és EK 230. cikk, negyedik bekezdés) Verseny – Közigazgatási eljárás – Jogsértést megállapító bizottsági határozat – A jogsértés tekintetében a Bizottságra háruló bizonyítási teher – A bizonyítási teher terjedelme (EK 81. cikk, (1) bekezdés; 1/2003 tanácsi rendelet, 2. cikk) Uniós jog – Elvek – Alapvető jogok – Az ártatlanság vélelme – Versenyfelügyeleti eljárás – Jogsértést megállapító, de bírságot ki nem szabó határozat – Alkalmazhatóság (EK 81. cikk, (1) bekezdés; EU 6. cikk, (2) bekezdés; az Európai Unió Alapjogi Chartája, 48. cikk, (1) bekezdés) Verseny – Közigazgatási eljárás – Jogsértést megállapító bizottsági határozat – Bizonyítási mód – Valószínűsítő körülmények csoportjának igénybevétele – Az egyenként vizsgált valószínűsítő körülmények bizonyító erejének megkövetelt szintje – Kizárólag a vállalkozások magatartásán alapuló bizonyítékok – A jogsértés megtörténtét vitató vállalkozások bizonyítási kötelezettsége – A vállalkozások által adott magyarázatok hihetőségét vitató Bizottság kötelezettségei (EK 81. cikk, (1) bekezdés; 1/2003 tanácsi rendelet, 2. cikk) Kartellek – Tilalom – A formális megszüntetésüket követően is hatást kifejtő kartellek – Az EK 81. cikk alkalmazása (EK 81. cikk, (1) bekezdés) Kartellek – Összehangolt magatartás – Párhuzamos magatartás – Az összehangolt magatartás fennállásának vélelme – Korlátok – Annak a nemzeti szerzői jogkezelő társaságok általi megtagadása, hogy valamely más tagállamban letelepedett felhasználó közvetlenül hozzáférjen a repertoárjukhoz – Versenytorzítás (EK 81. cikk, (1) bekezdés)