HU
Hatá rozatokTá r a
ECLI:EU:F:2010 :154 1A KÖZSZOLGÁLATI TÖ RVÉNYSZÉK ÍTÉLETE (harmadik tanács)
2010 . december 1-je
F-82/09. sz. ügy
Mic hel Nolin
kontra
Európai B izottság
„Közszolgálat — Tisztviselők — Előléptetés — Az érdemp ontok és az elsőbbségi pontok törlése”
Tárgy: Az EK 236. cikk é s az EA 152. cikk a lapján előterjesztett ke reset, amelyben M . Nolin 
elsődlegesen azt ké ri, hogy a K özszolgálati Törvényszék semm isítse me g a B izottság 
Személyzeti és Igazgatási Főigazgatósága főigazgatójának 2008 . december 19-i határozatát, 
amelyben törölte a f elperes 87 ,5 érdemp ontját és elsőbbségi pontját, amelyeket az utóbbi 
az előléptetéséhez gyűjtött össze.
Határozat:A K özszolgálati Törvényszék a ke resetet elutasítja. A f elperes m aga viseli az összes 
költséget.
Összefoglaló
1. Tisztviselők — Előléptetés — Eljárás — Érdempontok és e lsőbbségi pontok
(Személyzeti szabályzat, 29. és 45 . cikk)
2. Tisztviselők — Elvek — A jogszerűség e lve
(Személyzeti szabályzat, 90. és 91 . cikk)
3. Tisztviselők — Előléptetés — Eljárás — Érdempontok és e lsőbbségi pontok
4. Tisztviselők — Az adminisztráció aktusai — Hallgatólagos határozat — Fogalom
5. Tisztviselők — Elvek — Bizalomvédelem — Feltételek
6. Tisztviselők — Előléptetés — Eljárás — Érdempontok és e lsőbbségi pontok
(Személyzeti szabályzat, 29. és 45 . cikk)
7. Uniós jog — Elvek — Alapvető jogok — A ko ntradiktórius eljáráshoz való jog
(EUSZ 6. cikk, (2) bekezdés)
2 ECLI:EU:F:2010 :154ÖSSZEFOGLALÓ–F-82/09.SZ.ÜGY
NOLINKONTRABIZOTT SÁG
1. A t isztviselők előléptetésére vonatkozó, az egyenlő b ánásmód elvének tiszteletben tartásával 
értelmezett rendelkezések általános rendszeréből az kö vetkezik, hogy az előléptetési kü szöbértéknek 
megfelelő érdemp ontokat és elsőbbségi pontokat le ke ll vonni az előléptetett tisztviselő által 
összegyűjtött p ontok összegéből, függetlenül attól, hogy az előléptetés a s zemélyzeti szabályzat 
29. cikke, vagy 45 . cikke a lapján történt.
Ugyanis, noha az em lített cikkek ké t különálló előléptetési eljárásról szólnak, a 29 . cikk, e llentétben a 
45. cikkel, a b etöltetlen álláshely betöltésének egyik lehetőségéhez ka pcsolódva történő előléptetésről 
szól, anélkül azonban, hogy me ghatározná az ilyen előléptetés joghatásait. M árpedig abból, hogy a 
személyzeti szabályzat 29. cikke e bben a t árgyban hallgat, nem l ehet arra me gállapításra jutni, hogy az 
e rendelkezés alapján történő előléptetésnek és a s zemélyzeti szabályzat 45 . cikke a lapján történő 
előléptetésnek nem a zonosak a j oghatásai; éppe n ellenkezőleg, ebből azt a kö vetkeztetést kell levonni, 
hogy jóllehet a j ogalkotó kü lönálló előléptetési eljárásokat írt elő, nem s zándékozott eltérő joghatást 
biztosítani a s zemélyzeti szabályzat 29. cikke a lapján történő előléptetésnek és a s zemélyzeti szabályzat 
45. cikke a lapján történő előléptetésnek.
(lásd a 46 . és 48. pontot)
2. Az ad minisztráció m inden határozatában egyértelműen és pontosan me g ke ll határozni, hogy az 
említett határozatot milyen jogalapon f ogadták el, azzal, hogy az em lített jogalapnak érvényesen me g 
kell alapoznia az adminisztráció hatáskörét az adott tárgyban.
(lásd az 51 . pontot)
3. A tisztviselő érdemp ontjainak és az elsőbbségi pontjainak törléséről szóló határozat az előléptető 
határozat kö vetkezményét képe zi. Ebből kö vetkezően a z e lőléptetésre h atáskörrel rendelkező 
hatóságnak származékos hatásköre van ezen határozat elfogadására, amely határozat a t isztviselő 
előléptetése kö vetkezményeinek levonására s zorítkozik.
(lásd az 57 . pontot)
4. A hallgatólagos határozat azt feltételezi, hogy az ad minisztrációhoz olyan ké relmet terjesztettek elő, 
amelyre az ad minisztráció elmulasztott válaszolni vagy – ha az ügy tényállásából azt a kö vetkeztetést 
lehet levonni, hogy az adminisztráció elfogadott valamilyen határozatot – elmulasztotta írá sba foglalni a 
határozatát. E zzel szemben a z érintett jogi helyzetének változatlan fennmaradá sát nem l ehet 
határozatként értelmezni.
(lásd a 68 . és 70. pontot)
Hivatkozás:
a Közszolgálati Törvényszék F-55/09. sz., M axwell kon tra B izottság ügyben 2010 . május 11 -én hozott ítéletének 
66. pontja.
5. A bizalomvédelem e lvére való hivatkozás jogának fennállásához három feltétel teljesülése szükséges. 
Először is az ad minisztrációnak p ontos, feltétel nélküli és ellentmondásmentes, jogosultsággal 
rendelkező és me gbízható forrásokból származó biztosítékokat ke ll nyújtania az érdekelt számára. 
Továbbá e b iztosítékoknak jogos bizalmat kell ke lteniük abban a s zemélyben, akihez intézik. Vé gül, az 
adott biztosítékoknak összhangban ke ll állniuk általában a s zemélyzeti szabályzat rendelkezéseivel és az 
alkalmazandó no rmákkal, vagy legalábbis azok esetleges szabálytalanságának olyan jellegűnek ke ll 
lennie, ami elkerülhette az ésszerűen és gondosan eljáró tisztviselő figyelmét, tekintettel az e t isztviselő 
rendelkezésére álló tényekre, és a s zükséges ellenőrzés elvégzésére való képe sségére.
ECLI:EU:F:2010 :154 3ÖSSZEFOGLALÓ–F-82/09.SZ.ÜGY
NOLINKONTRABIZOTT SÁG
Ebben a t ekintetben a z írá sos vagy szóbeli biztosítékok h iányában a z egyrészt a t isztviselő 
érdemp ontjainak és elsőbbségi pontjainak törlése, másrészt az előléptetése kö zötti egyszerű időmúlás 
nem m inősül az ad minisztráció által az érintettnek nyújtott pontos biztosítéknak, ha az előléptetésére 
alkalmazandó szabályok – amelyek jogszerűségét az em lített tisztviselő nem v itatta – előírják, hogy az 
adminisztrációnak a t isztviselő által összegyűjtött pontok összegéből le ke ll vonnia az előléptetési 
küszöbértéknek me gfelelő érdemp ontok és elsőbbségi pontok számát.
(lásd a 74 . és 75. pontot)
Hivatkozás:
az E lsőfokú B íróság T-203/97. sz., F orvass kon tra B izottság ü gyben 1999 . július 6-án h ozott ítéletének 
(EBHT-KSZ 1999 ., I-A-129. o. és II-705. o.) 70. pontja; T-381/00. sz., W asmeier kon tra Bizottság ügyben 2002 . július 
11-én hozott ítéletének (EBHT-KSZ 2002 ., I-A-125. o. és II- 677. o.) 106 . pontja; T-205/01. sz., R onsse kon tra 
Bizottság ügyben 2002 . no vember 5-én hozott ítéletének (EBHT-KSZ 2002 ., I-A-211. o. és II- 1065 . o.) 54 . és 
55. pontja; T-145/04. sz., R ighini kon tra Bizottság ügyben 2005 . november 15-én hozott ítéletének (EBHT-KSZ 2005 ., 
I-A-349. o. és II-1547 . o.) 130 . pontja.
6. Önmagában az a kö rülmény, hogy a t isztviselőt – akár a s zemélyzeti szabályzat 29 . pontja, akár 
annak 45 . pontja alapján – e lőléptették, e legendő annak igazolásához, h ogy a t isztviselő által 
összegyűjtött pontok összegéből levonják az előléptetési kü szöbértéknek me gfelelő érdemp ontok és 
elsőbbségi pontok számát. E bből kö vetkezően az összegyűjtött p ontokból történő me ghatározott 
mértékű levonást illetően az előléptetett tisztviselők azonos helyzetben vannak, mé ghozzá függetlenül 
attól a j ogalaptól, amelynek alapján az előléptetésről döntöttek. K övetkezésképpe n nem l ehet szó 
hátrányos me gkülönböztetésről abban az esetben, ha a s zemélyzeti szabályzat 29 . cikke a lapján 
előléptetett tisztviselő és a s zemélyzeti szabályzat 45 . cikke a lapján előléptetett tisztviselő azonos 
bánásmódban részesül.
(lásd a 88 . pontot)
7. A kon tradiktórius eljáráshoz való jog értelmében a j ogvitában részt vev ő valamennyi félnek 
lehetősége van előterjeszteni azokat a jogi vagy ténybeli érveket, amelyeket a ké relmeik alátámasztására 
megfelelőnek ítélnek, b eleértve a z esetleges elfogadhatatlansági kifogást is. M árpedig azon á llítás 
alátámasztására, hogy valamely jog gyakorlása visszaélésszerű, bizonyítani kell, hogy az az em lített jog 
gyakorlása az ezen jog által elérni kívánt céltól eltérő célra irá nyul, pé ldául amennyiben ár tó 
szándékúnak mutatkozik.
(lásd a 96 . pontot)