HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 223/35

2014. április 30-án benyújtott kereset – Advansa és társai kontra Bizottság

(T-283/14. sz. ügy)

2014/C 223/39

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperesek: Advansa GmbH (Hamm, Németország), Akzo Nobel Industrial Chemicals GmbH (Ibbenbüren, Németország), Aurubis AG (Hamburg, Németország), CABB GmbH (Gersthofen, Németország), CBW Chemie GmbH Bitterfeld-Wolfen (Bitterfeld-Wolfen, Németország), CFB Chemische Fabrik Brunsbüttel GmbH & Co. KG (Bitterfeld-Wolfen), Clariant Produkte (Deutschland) GmbH (Frankfurt am Main, Németország), Dow Olefinverbund GmbH (Schkopau, Németország), Dow Deutschland Anlagengesellschaft mbH (Stade, Németország), Dralon GmbH (Dormagen, Németország), Ems-Chemie (Neumünster) GmbH & Co. KG (Neumünster, Németország), Hahl Filaments GmbH (Munderkingen, Németország), ISP Marl GmbH (Marl, Németország), Messer Produktionsgesellschaft mbH Siegen (Bad Soden am Taunus, Németország), Messer Produktionsgesellschaft mbH Salzgitter (Bad Soden am Taunus), Nabaltec AG (Schwandorf, Németország), Siltronic AG (München, Németország), Trevira GmbH (Bobingen, Németország), Wacker Chemie AG (München, Németország) és Westfalen Industriegase GmbH (Münster, Németország) (képviselők: C. Arhold, N. Wimmer, F. Wesche, L. Petersen és T. Woltering ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

— semmisítse meg az SA.33995 (2013/C) (korábbi 2013/NN) állami támogatási ügyben (Támogatás a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia számára és csökkentett EEG-pótdíj az energiaigényes vállalkozások számára) a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló 2013. december 18-i európai bizottsági határozatot;

— az alperest kötelezze az eljárási költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek négy jogalapra hivatkoznak.

1. Első jogalap: az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének és az EUMSZ 108. cikknek a külön kompenzációs rendszer hibás minősítése miatti megsértése — A felperesek úgy érvelnek, hogy az eljárást megindító határozat sérti az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését és az EUMSZ 108. cikket, valamint az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK rendelet (1) 13. cikkének (1) bekezdését, mivel a törvényben a megújuló energiaforrások (a továbbiakban: EEG) elsőbbségére vonatkozóan előírt EEG-pótdíj nem minősül állami források nyújtásának, és az energiaigényes vállalkozások számára csökkentett EEG-pótdíj nem minősül állami forrásokról való lemondásnak. — A felperesek ezzel összefüggésben kifejtik, hogy a Bizottság új, az eddigi ítélkezési gyakorlat elveivel összeegyeztethetetlen elhatárolási paramétereket vett a vizsgálata alapjául. Így különösen teljesen eltekintett az állami szervek konkrét rendelkezési jogának az állandó ítélkezési gyakorlat szerint állami forrásnak való minősítéshez szükséges kritériumáról, és elegendőnek tartotta, hogy az állami jogalkotó befolyással van a magánszemélyek közötti fizetésekre, és hogy a törvényi előírások magánszemélyek általi betartását szabályozó hatóságok felügyelik. — Továbbá a Bizottság kötve van azon határozatához, amelyben az EEG 2000-et nem tekintette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett támogatásnak, mert nem állt fenn állami források átruházása, és ezért az EEG 2012-t jogilag tévesen minősítette új, jogellenesen bevezetett támogatási programnak. — Ezenkívül a Bizottság nem vizsgálta meg megfelelően és ezért nem is ismerte fel azt, hogy az energiaigényes vállalkozások számára előírt kivételes szabályozások az EEG 2012 célja, jellege, illetve belső felépítése alapján igazoltak, ezért nem jelentenek szelektív előnyt.

2. Második jogalap: az EUMSZ 108. cikk (1) bekezdésének, valamint a 659/1999 rendelet 18. és 19. cikkének a megfelelő intézkedésekre adott javaslat elmulasztása miatti megsértése — A felperesek ezzel kapcsolatban úgy érvelnek, hogy a Bizottság az EEG 2012 vizsgálatakor mindenképpen az EUMSZ 108. cikk (1) bekezdésében és a 659/1999 rendelet 17–19. cikkében előírt, létező támogatásokra vonatkozó eljárást kellett volna lefolytatnia, és a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása előtt megfelelő intézkedéseket kellett volna Németország számára javasolnia, ahelyett hogy az EEG 2012 új, be nem jelentett támogatásnak való minősítésével a piaci szereplőket jelentős gazdasági kockázatoknak teszi ki.

3. Harmadik jogalap: a meghallgatáshoz való jog megsértése — A felperesek ezenkívül azt kifogásolják, hogy a Bizottságnak mindenképpen meg kellett volna hallgatnia őket egy ennyire súlyos joghatásokkal bíró határozat meghozatala előtt.

4. Negyedik jogalap: elégtelen indokolás — Végül a felperesek úgy érvelnek, hogy az eljárást megindító határozat lényeges pontokban hiányosan van megindokolva.

(1) Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 83., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 339. o.).