ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
58

Az elsőbbség elvének értelmében továbbá, amennyiben a nemzeti jogszabályoknak az uniós jog követelményeivel összhangban álló értelmezése nem lehetséges, az uniós jogi rendelkezéseket hatáskörének keretei között alkalmazni hivatott nemzeti bíróság köteles biztosítani e normák teljes érvényesülését, szükség esetén – saját hatáskörénél fogva – mellőzve a nemzeti jogszabályok uniós joggal ellentétes rendelkezéseinek alkalmazását, utólagosan is, anélkül hogy előzetesen kérelmeznie vagy várnia kellene azok jogalkotói vagy bármilyen egyéb alkotmányos úton történő megsemmisítésére (lásd ebben az értelemben: 2018. december 4‑iMinister for Justice and Equality és Commissioner of An Garda Síochána ítélet, C‑378/17, EU:C:2018:979, 35. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
53

Ahogyan ugyanis a jelen ítélet 47. pontjából és a főtanácsnoki indítvány 47. pontjából is következik, a 2003/87 irányelv 2. cikkének e tekintetben egyértelműen fogalmazó (1) bekezdése szerint az irányelvet „az I. mellékletben felsorolt tevékenységekből származó kibocsátásokra” kell alkalmazni, és ennek nem szükséges feltétele, hogy a kibocsátott üvegházhatású gáz maga is e tevékenységek során termelődjön. Hasonlóképpen az említett irányelv 3. cikkének t) pontja az „égetés” fogalmát sem korlátozza azon oxidációs reakciókra, amelyek maguk is üvegházhatású gázokat hoznak lére.
90

Végül, ami az infrastruktúra‑használati díjra vonatkozó kötelezettségek be nem tartása esetén előírt bírságot illeti, az ilyen bírság nem hátrányosan megkülönböztető, és nem is aránytalan. E tekintetben a Németországi Szövetségi Köztársaság rámutat, hogy az ilyen bírság kiszabása nem automatikus, és a túlzott mértékű intézkedések tilalmának elve továbbra is vonatkozik rá.
22

Ugyanakkor a PRV‑nek a földrajzi nevek nem megkülönböztető jellegére vonatkozó gyakorlata időközben megváltozott, különösen az 1999. május 4‑iWindsurfing Chiemsee ítélet (C‑108/97 és C‑109/97, EU:C:1999:230) 31. és 32. pontjában foglaltak végrehajtására tekintettel. A „Roslags” szó most már önmagában véve is lajstromozható védjegyként, és megkülönböztető képességgel rendelkezik az adott ügyben szereplő áruk tekintetében, így akár domináns is lehet a korábbi védjegy által keltett összbenyomásban. Az ütköző megjelölések átfogó értékeléséből ezért az következik, hogy a közös „Roslags” elem az érintett fogyasztói körben azt a benyomást keltheti, hogy a megjelölésekkel érintett áruk kereskedelmi származása azonos.
30

Hozzá kell tenni, hogy a 2005/29 irányelv (7) preambulumbekezdése szerint az említett irányelv alkalmazásakor teljes mértékben figyelembe kell venni az adott egyedi eset körülményeit, amit az említett irányelv 8. cikkében megjelenő azon kötelezettség is tükröz, hogy figyelembe kell venni a kereskedő magatartásának valamennyi jellemzőjét az adott ténybeli helyzetben. Emlékeztetni kell arra is, hogy a 2005/29 irányelv rendelkezéseinek értelmezése céljából a fogyasztó fogalma alapvető jelentőséggel bír, valamint hogy ezen irányelv a (18) preambulumbekezdésével összhangban a megfelelően tájékozott, észszerűen figyelmes és körültekintő, átlagos fogyasztót veszi viszonyítási alapul, figyelembe véve a társadalmi, kulturális és nyelvi tényezőket is (2018. szeptember 13‑iWind Tre és Vodafone Italia ítélet, C‑54/17 és C‑55/17, EU:C:2018:710, 51. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
13

A Kúria (Magyarország) által az Alaptörvény 25. cikkének (3) bekezdése alapján a polgári jogi rendelkezések egységes alkalmazásának biztosítása érdekében hozott 1/2016. PJE határozat szövege a következő: „1. A deviza alapú fogyasztási és lakossági kölcsönszerződés abban az esetben is megfelel a [Hpt.] 213. §[‑a] (1) bekezdés[ének] a) pontja által előírt követelménynek, ha az írásba foglalt szerződés – ideértve az annak a szerződéskötéskor részévé vált általános szerződési feltételeket is – a kölcsön összegét forintban (lerovó pénznem) határozza meg, feltéve, hogy az így meghatározott kölcsönösszeg devizában (kirovó pénznem) kifejezett egyenértéke pontosan kiszámítható az átszámítás szerződésben rögzített későbbi időpontjában, ennek hiányában a folyósításkor, az akkor irányadó árfolyam figyelembevételével. […] 3. Ha a deviza alapú fogyasztási és lakossági kölcsönszerződés – ideértve az annak a szerződéskötéskor részévé vált általános szerződési feltételeket is – tartalmazza az 1. és a 2. pontban írtakat, a szerződéskötést követően közölt egyoldalú jognyilatkozat ([például] folyósítási értesítő, törlesztési terv, fizetési ütemezés) a pénzügyi intézmény fogyasztónak nyújtott tájékoztatásának minősül, amely nem érinti a szerződés létrejöttét vagy érvényességét.”
6

Az említett rendelet „Általános eljárási keretek” címet viselő 3. cikke értelmében: „(1) Az alábbi hulladékok szállítása az e [rendelet II. címének] rendelkezéseiben meghatározott előzetes írásos bejelentéshez és hozzájáruláshoz kötött: a) ha ártalmatlanítási művelet elvégzése céljából történik: minden hulladék; b) ha hasznosítási művelet elvégzése céljából történik: i. a IV. mellékletben felsorolt hulladékok, melyek magukban foglalják többek között a Bázeli Egyezmény II. és VIII. mellékletében felsorolt hulladékokat is; ii. a IVA. mellékletben felsorolt hulladékok; iii. azok a hulladékok, amelyeket a III., IIIB., IV. vagy IVA. mellékletben nem egy kód alá soroltak be, kivéve a IIIA. mellékletben felsoroltakat; iv. azok a hulladékkeverékek, amelyeket a III., IIIB., IV. vagy IVA. mellékletben nem egy kód alá soroltak be. (2) Az alábbi hasznosításra szánt hulladékok szállítására a 18. cikkben meghatározott általános információs követelmények vonatkoznak, ha a szállított hulladék mennyisége meghaladja a 20 kg‑ot: a) a III. vagy IIIB. mellékletben felsorolt hulladék; b) azok a hulladékkeverékek, amelyeket a III. mellékletben nem egy kód alá soroltak be, és két vagy több, a III. mellékletbe sorolt hulladék keverékei, feltéve hogy e keverékek összetétele nem akadályozza a környezetvédelmi szempontból megfelelő módon történő hasznosításukat, és feltéve hogy ezeket a keverékeket a IIIA. melléklet felsorolja, az 58. cikkel összhangban. […]”
8)

A [2003. szeptember 30‑iKöbler ítéletben (C‑224/01, EU:C:2003:513) és a 2006. június 13‑iTraghetti del Mediterraneo ítéletben (C‑173/03, EU:C:2006:391)] kimunkált kellően súlyos jogsértés feltételét akként kell‑e értelmezni, hogy egy ilyen súlyos jogsértés nem áll fenn akkor, ha a végső fokon eljáró bíróság a kiforrott és legrészletesebben bemutatott EUB ítélkezési gyakorlattal – amely még különböző jogi szakvéleményekkel is alátámasztásra került – nyíltan szembehelyezkedve azzal a képtelen indokolással utasítja el a félnek a perújítás megengedésének szükségességére vonatkozó előzetes döntéshozatali kérelmét, hogy uniós joganyag – így különösen a [89/665] irányelv és a [92/13] irányelv – a perújítással kapcsolatban szabályozást nem tartalmaz, annak ellenére, hogy ehhez is a legrészletesebben bemutatásra került a vonatkozó EUB ítélkezési gyakorlat, ideértve az [2014. július 10‑iImpresa Pizzarotti ítéletet (C‑213/13,EU:C:2014:2067)] is, amely éppen egy közbeszerzési eljárással kapcsolatos perújítás szükségességét mondja ki? Az EUB [1982. október 6‑iCilfit és társai ítéletére (283/81, EU:C:1982:335)] figyelemmel milyen részletességgel kell megindokolnia a nemzeti bíróságnak, ha az EUB kötelező érvénnyel kialakított jogértelmezésétől eltérve nem engedi meg a perújítást?
28

Ebben a második határozatban a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal az Alkotmányvédelmi Hivatal (Magyarország) szakhatósági állásfoglalását is alapul vette. Ez utóbbi megállapította, hogy A. Torubarov magyarországi tartózkodása nemzetbiztonsági érdeket sért, mivel az érintett a menekültek helyzetére vonatkozó, 1967. január 31‑én New York‑ban aláírt és 1967. október 4‑én hatályba lépett jegyzőkönyv (kihirdette: az 1989. évi 15. tvr.) által kiegészített és módosított, a menekültek helyzetére vonatkozó, 1951. július 28‑án Genfben aláírt és 1954. április 22‑én hatályba lépett egyezmény (Recueil des traités des Nations unies [1954], 189. kötet, 150. o., 2545. sz.; kihirdette: az 1989. évi 15. tvr.) 1. cikke F. pontjának c) alpontja értelmében az Egyesült Nemzetek céljaiba és elveibe ütköző cselekményekben bűnös.
6

Az említett irányelv „Kivételek és korlátozások” című 5. cikke (3) bekezdésének c) és d) pontjában, és az (5) bekezdésében a következőképpen rendelkezik: „(3) A tagállamok a 2. és a 3. cikkben szabályozott jogok vonatkozásában az alábbi esetekben kivételeket, illetve korlátozásokat állapíthatnak meg: […] c) már nyilvánosságra hozott aktuális gazdasági, politikai vagy vallási témájú cikkeknek, illetve sugárzott műveknek vagy más ilyen jellegű, védelem alatt álló teljesítményeknek a sajtó általi többszörözése, nyilvánossághoz közvetítése, illetve más módon a nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tétele olyan esetekben, amikor az ilyen felhasználást nem zárták ki kifejezetten, a forrás feltüntetésével – beleértve a szerző nevét is –, vagy a műveknek és más védelem alatt álló teljesítményeknek a napi eseményekről szóló tudósításhoz kapcsolódóan a tájékoztatási cél által indokolt terjedelemben történő felhasználása, amennyiben lehetséges, a forrás feltüntetésével – beleértve a szerző nevét is; d) korábban jogszerűen nyilvánosságra hozott műből vagy más, védelem alatt álló teljesítményből történő idézés, például kritikai vagy ismertetési céllal, amennyiben lehetséges, a forrás feltüntetésével – beleértve a szerző nevét is –, továbbá ha felhasználása megfelel a tisztességes gyakorlatnak, a cél által indokolt terjedelemben; […] (5) Az (1), a (2), a (3) és a (4) bekezdésben foglalt kivételek és korlátozások kizárólag olyan különös esetekben alkalmazhatók, amelyek nem sérelmesek a mű vagy más, védelem alatt álló teljesítmény rendes felhasználására, és indokolatlanul nem károsítják a jogosult jogos érdekeit.”
21

Először is, el kell dönteni, hogy a Pelham azáltal, hogy a saját hangfelvételének elkészítése során felhasználta a Hütter és társai zenei felvételét, az UrhG 85. §‑ának (1) bekezdése – amely a 2001/29 irányelv 2. cikkének c) pontját és a 2006/115 irányelv 9. cikkét ülteti át – értelmében véve megsértette‑e ez utóbbiaknak az azon hangfelvétel többszörözésére és terjesztésére vonatkozó kizárólagos jogát, amelyen a „Metall auf Metall” című dal is szerepel. Különösen fontos annak eldöntése, hogy az ilyen jogsértést meg lehet‑e állapítani olyan esetben, mint a jelen eset is, amikor egy két másodperces ritmusszekvenciát átvesznek egy hangfelvételből, és azt egy másik hangfelvételbe beépítik, illetve hogy ez utóbbi a másik hangfelvétel másolatának tekinthető‑e a 2006/115 irányelv 9. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében véve.
5

Az említett határozat 1. cikke ekképp rendelkezik: „(1) Az Olaszország által a munkavállalók képzési vagy munkaszerződéssel történő foglalkoztatására 1995 novembere óta jogellenesen nyújtott, az [1984. december 19‑i 863. sz. törvény, az 1990. december 29‑i 407. sz. törvény, a legge n. 169 – Conversione in legge, con modificazioni, del decreto‑legge 1991. marzo 29, n. 108, recante disposizioni urgenti in materia di sostegno dell’occupazione (a foglalkoztatás fenntartására vonatkozó sürgős rendelkezésekről szóló, 1991. március 29‑i 108. sz. rendkívüli törvényerejű rendeletet módosításokkal törvénnyé alakító 1991. június 1‑jei 169. sz. törvény, a GURI 1991. június 4‑i 129. száma 4. o.), valamint a legge n. 451 – Conversione in legge, con modificazioni, del decreto‑legge 1994. maggio 16, n. 299, recante disposizioni urgenti in materia di occupazione e di fiscalizzazione degli oneri sociali (a foglalkoztatásra és a társadalombiztosítási járulékok fiskalizációjára vonatkozó sürgős rendelkezésekről szóló, 1994. május 16‑i 299. sz. rendkívüli törvényerejű rendeletet módosításokkal törvénnyé alakító 1994. július 19‑i 451. sz. törvény, a GURI 1994. július 19‑i 167. száma, 3. o.] szerinti támogatások összeegyeztethetők a közös piaccal és az EGT‑Megállapodással annyiban, amennyiben a következőkre vonatkoznak: – új munkahelyeknek a kedvezményezett vállalkozásoknál történő létrehozására olyan munkavállalók érdekében, akik a foglalkoztatásra nyújtott támogatásokra vonatkozó iránymutatás [HL 1995. C 334., 4. o.] értelmében még nem rendelkeztek munkahellyel, vagy korábbi munkahelyüket elveszítették, – a munkaerőpiacra való beilleszkedés vagy újrabeilleszkedés területén különös nehézségekkel küzdő munkavállalók felvétele. A jelen határozat alkalmazásában »a munkaerőpiacra való beilleszkedés vagy újrabeilleszkedés területén különös nehézségekkel küzdő munkavállalók« a 25 évnél fiatalabbak, a legfeljebb 29 éves[, egyetemi vagy főiskolai oklevéllel rendelkező] személyek, valamint a tartósan munkanélküliek, vagyis akik legalább egy éve munkanélküliek. (2) A képzési és munkaszerződések útján nyújtott, az (1) bekezdésben szereplő feltételeknek nem megfelelő támogatások összeegyeztethetetlenek a közös piaccal.”
88

Ebből következően, még ha ezen intézkedések végrehajtása szükségessé teszi is olyan további aktusok bonyolult és szabályozott eljárás keretében történő elfogadását, amelyek célja többek között a nukleáris eredetű ipari villamosenergia‑termelésre alkalmazandó biztonsági szabályok betartásának a biztosítása, és még ha az említett intézkedések, amint az a 2015. június 28‑i törvény indokolásából kitűnik, az AFCN előzetes jóváhagyásának a tárgyát képezik is, továbbra is igaz, hogy ezen intézkedések, amint azokat a nemzeti jogalkotó elfogadja, meghatározzák a projekt alapvető jellemzőit, és azok a továbbiakban a priori nem tárgyalhatók meg és nem vitathatók.
54

Végül igaz, hogy a tagállamokon és az Európai Unió intézményein kívüli azon fél, amelynek a Törvényszék előtt megengedték a beavatkozást, az Európai Unió Bírósága alapokmánya 56. cikkének második bekezdése érdekében fél jogállással rendelkezik ahhoz, hogy a Bírósághoz fellebbezést nyújtson be, e jogcímen pedig felhozhat bármilyen jogalapot annak érdekében, hogy kétségbe vonja a megtámadott határozat jogszerűségét. E rendelkezésből az is következik, hogy a Törvényszék előtti beavatkozó fél, amelyet ezen igazságszolgáltatási fórum előtt már nem „beavatkozó félnek”, hanem „félnek” kell tekinteni, a valamely másik fél által benyújtott fellebbezés esetében jogosult arra, hogy a Bíróság eljárási szabályzatának 172. cikke értelmében válaszbeadványt nyújtson be (lásd: 1999. február 11‑iAntillean Rice Mills és társai kontra Bizottság ítélet, C‑390/95 P, EU:C:1999:66, 20–22. pont).
35

Másrészt a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a Bíróság és a nemzeti bíróságok között az EUMSZ 267. cikk alapján létrehozott együttműködés keretében kizárólag az alapügyben eljáró és a meghozandó bírósági határozatért felelős nemzeti bíróság feladata, hogy az ügy sajátosságaira tekintettel megítélje mind az előzetes döntéshozatalra utaló határozat szükségességét az ügydöntő határozat meghozatala szempontjából, mind a Bíróság elé terjesztett kérdések relevanciáját. Következésképpen, amennyiben a feltett kérdések az uniós jog értelmezésére vonatkoznak, a Bíróság főszabály szerint köteles határozatot hozni (2018. december 4‑iMinister for Justice and Equality és Commissioner of An Garda Síochána ítélet, C‑378/17, EU:C:2018:979,26. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
87

E tekintetben a Bíróság már megállapította, hogy a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése d) pontjának francia változatában szereplő „mise à la disposition du public d’une œuvre” („egy mű nyilvánosságra hozatala”) kifejezést úgy kell érteni, mint a műnek a nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tételét, és ezt az értelmezést megerősíti nem csak a „made available to the public”, hanem a „der Öffentlichkeit zugänglich gemacht” kifejezés is, amelyeket az említett cikk angol és német nyelvi változata egyaránt használ (lásd ebben az értelemben: 2011. december 1‑jei Painer ítélet, C‑145/10, EU:C:2011:798, 128. pont).
40

Az előzetes döntéshozatal iránti kérelemből viszont az tűnik ki, hogy az előzetes kiválasztási szakasz és az ajánlattételi határidő között két ajánlattevő, az OpEn Fiber és a Metroweb Sviluppo esetében a holding társaságok kötelező erejű keretmegállapodást kötöttek, amelynek célja volt az is, hogy ezáltal a Metroweb Sviluppo beolvadással egyesüljön az OpEn Fiberrel. Mivel feltétlen kötelezettségvállalás történt, amelynek értelmében az OpEn Fibernek meg kellett szereznie a Metroweb Sviluppo eszközeit, és ennek révén az Open Fiber – jóllehet még a Bizottság határozatára várva – észszerűen számíthatott a Metroweb Sviluppo kapacitására a jövőbeni tevékenysége keretében, meg kell állapítani – még ha az érintett egyesülés konkrét és végleges hatásai csak az ajánlatok benyújtása után is következtek be –, hogy az OpEn Fiber az előzetes kiválasztásának napján és e társaság az ajánlatok benyújtási határideje napján érdemi szempontból nem volt azonos.
31

E körülmények között a Bundesgerichtshof (szövetségi legfelsőbb bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé: „1) Előírhatnak‑e a tagállamok olyan rendelkezést, amely – mint az EGBGB 246. §‑a (1) bekezdése első mondatának 2. pontja – arra kötelezi a kereskedőt, hogy a távollevők közötti szerződés megkötése során a fogyasztó szerződéses nyilatkozatának megtétele előtt a telefonszámát minden esetben [ha van] a fogyasztó rendelkezésére bocsássa? 2) Azt jelenti‑e a 2011/83 […] irányelv 6. cikke (1) bekezdése c) pontjá[nak német nyelvi változatá]ban alkalmazott »gegebenenfalls« (»ha van«) fordulat, hogy a kereskedőnek a vállalkozásában már ténylegesen meglévő kommunikációs eszközökről kell csak tájékoztatást nyújtania, és nem köteles arra, hogy új telefon‑ vagy faxelérést, illetve új e‑mail‑fiókot létesítsen, ha úgy dönt, hogy vállalkozásában távollevők közötti szerződéseket is kötni fog? 3) A második kérdésre adott igenlő válasz esetében: Azt jelenti‑e a 2011/83 […] irányelv 6. cikke (1) bekezdése c) pontjá[nak német nyelvi változatá]ban alkalmazott »gegebenenfalls« (»ha van«) fordulat, hogy csak olyan kommunikációs eszközök tekintendők egy vállalkozásban már rendelkezésre állónak, amelyeket a kereskedő ténylegesen legalábbis a távollevők közötti szerződések megkötése során a fogyasztókkal való kapcsolattartás érdekében is használ, vagy olyan kommunikációs eszközök is rendelkezésre állónak tekintendők a vállalkozásban, amelyeket a kereskedő ez idáig kizárólag más cél, így például vállalkozókkal vagy hatóságokkal való kapcsolattartás érdekében használt? 4) Taxatívnak tekinthető‑e a telefon, fax és e‑mail kommunikációs eszközök 2011/83 […] irányelv 6. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt felsorolása, vagy a kereskedő más, a fenti pontban meg nem nevezett kommunikációs eszközöket – így például internetes chatet vagy telefonos visszahívást biztosító rendszert – is használhat, amennyiben ezek segítségével biztosított a gyors kapcsolatfelvétel és a hatékony kommunikáció? 5) Fontos‑e a[z ugyanezen] irányelv 6. cikke (1) bekezdése szerinti átláthatóság követelményének alkalmazása esetében, amely alapján a kereskedő köteles a 2011/83/EU irányelv 6. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt kommunikációs eszközök útján egyértelműen és érthető módon tájékoztatást nyújtani a fogyasztónak, hogy az információkat gyorsan és hatékonyan közöljék?”
17

2014. május 7‑én I. C. 349772,95 euró összegű kölcsöntartozást ismert el E. Casamassimával szemben egy római bíróság előtt, és bírósági egyezség útján kötelezettséget vállalt arra, hogy ezen összeget öt éven belül megfizeti az utóbbinak. I. C. ezenkívül arra is kötelezettséget vállalt, hogy e követelés erejéig jelzálogjogot jegyeztet be a villachi ingatlanra.
5

Ezen irányelv 8. cikke értelmében: „(1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a végfelhasználói helyen található minden olyan új építésű épületet – ideértve azok közös tulajdonban lévő elemeit is –, amelyre vonatkozóan 2016. december 31. után építési engedély iránti kérelmet nyújtottak be, nagy sebességű technológia fogadására kész, épületen belüli fizikai infrastruktúrával kelljen ellátni, egészen a hálózati végpontokig. Ugyanez a kötelezettség érvényes azon épületek jelentős felújítási munkái esetében, amelyekre 2016. december 31. után építési engedély iránti kérelmet nyújtottak be. (2) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy mindazo[k] az újonnan épített többlakásos épületek, amelyekre vonatkozóan 2016. december 31. után építési engedély iránti kérelmet nyújtottak be, elérhető hozzáférési ponttal legyenek felszerelve. Ugyanez a kötelezettség érvényes azon többlakásos épületek jelentős felújítási munkái esetében, amelyekre 2016. december 31. után építési engedély iránti kérelmet nyújtottak be. (3) Az e cikkel összhangban felszerelt épületeknek meg kell adni az uniós »Broadband‑ready« (»széles sáv fogadására kész«) címkét azon tagállamokban, amelyek a címke bevezetése mellett döntöttek. (4) A tagállamok egyes épületkategóriák – különösen egylakásos épületek – vagy jelentős felújítási munkák tekintetében rendelkezhetnek az (1) és (2) bekezdésben előírt kötelezettségek alóli mentességről, amennyiben e kötelezettségek teljesítése aránytalan terhet jelent, egyrészt a költségek tekintetében az egyéni tulajdonosok vagy a közös tulajdonban lévő társasházak számára, másrészt egyes épülettípusok – így bizonyos műemlékfajták, történelmi épületek, nyaralóházak, katonai épületek vagy egyéb, nemzetbiztonsági célokat szolgáló épületek – esetében. Az ilyen mentességeket kellően meg kell indokolni. Az érdekelt felek számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy észszerű határidőn belül megtegyék a tervezett mentességekkel kapcsolatos észrevételeiket. A Bizottságot értesíteni kell minden ilyen mentességről.”
33

E tekintetben meg kell állapítani, hogy ez az érv nem az előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatóságára vonatkozik, hanem az alapügy érdemét érinti, közelebbről pedig az első kérdés tárgyát képezi (lásd analógia útján: 1991. október 4‑iSociety for the Protection of Unborn Children Ireland ítélet, C‑159/90, EU:C:1991:378, 15. pont).
45

Harmadsorban, a Németországi Szövetségi Köztársaság úgy véli, hogy a szolgáltatások magas színvonalának biztosítása érdekében helyénvaló a legalacsonyabb díjtételek rögzítése. E tekintetben emlékeztet arra, hogy a Bíróság a 2006. december 5‑iCipolla és társai ítéletben (C‑94/04 és C‑202/04, EU:C:2006:758) elvben elismerte, hogy egy olyan piacon, amelyet a szolgáltatók és a szolgáltatások igénybevevői közötti jelentős információs aszimmetria, valamint számos szolgáltató jelenléte jellemez, kapcsolat áll fenn a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó legalacsonyabb díjtételek bevezetése és e szolgáltatások minőségének megőrzése között, még akkor is, ha a nemzeti bíróság feladata annak megállapítása, hogy az említett kapcsolat fennáll és releváns az alapeljárásban. A Bíróság egyébiránt elismerte, hogy a tagállamok mérlegelési jogkörrel rendelkeznek hasonló helyzetekben, így nem lehet megkövetelni, hogy a minőség és a szolgáltatás belföldi piaci ára között conditio sine qua non jellegű okozati összefüggést mutassanak fel. E tagállam kifejti, hogy a HOAI elfogadásakor – még ilyen értelmű követelmény hiányában is – a legalacsonyabb és a legmagasabb díjtételek rögzítésére és azok hatásaira vonatkozó, részletes tanulmányokra támaszkodtak.
16

Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy a United International Business Schools of Belgium a Vlaamse Gemeenschap (Flamand Közösség, Belgium) által nem akkreditált felsőoktatási intézmény, amely mesterdiplomával záruló képzéseket kínál Belgiumban. Ez a belga társaság a svájci Global Education Services Switzerland AG társaság (a továbbiakban: GES Switzerland) és a spanyol Global Education Services Spain SA társaság kapcsolt vállalkozása. A GES Switzerland koordinálja az állami hatóságok által nem szabályozott, de nem is támogatott felsőoktatási magánképzéseket, és többek között Belgiumban megszervezett képzéseket is kínál.