ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
A Törvényszék (nyolcadik tanács) 2010. szeptember 8‑i ítélete – Micro Shaping kontra OHIM (packaging)

(T‑64/09. sz. ügy)

„Közösségi védjegy – A packaging közösségi ábrás védjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – A 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja (jelenleg a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja)”

Közösségi védjegy – A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru jellemzőinek leírására szolgálhatnak (40/94 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (vö. 30–31., 44–45. pont)

Tárgy

Az OHIM első fellebbezési tanácsának a packaging ábrás védjegy közösségi védjegyként történő lajstromozása iránti kérelem tárgyában 2008. december 11‑én hozott határozata (R 1063/2008‑1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ügy adatai

A közösségi védjegy bejelentője: Micro Shaping Ltd. Az érintett közösségi védjegy: A packaging ábrás védjegy a 16., 17. és 42. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában (6354311. sz. védjegybejelentés). Az elbíráló határozata: Az elbíráló a lajstromozást részben megtagadta. A fellebbezési tanács határozata: A fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.





Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.

2) A Törvényszék a Micro Shaping Ltd‑t kötelezi a költségek viselésére.
A Törvényszék (nyolcadik tanács) 2010. május 19‑i ítélete – Ravensburger kontra OHIM – Educa Borras (MEMORY)

(T‑108/09. sz. ügy)

„Közösségi védjegy – Törlési eljárás – MEMORY közösségi szóvédjegy – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – A 40/94/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 75. cikke (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 77. cikke)”

Közösségi védjegy – A védjegyoltalomról való lemondás, a védjegyoltalom megszűnése és a védjegy törlése – Feltétlen törlési okok – A 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjával ellentétes lajstromozás (40/94 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont és 51. cikk, (1) bekezdés, a) pont) (vö. 30., 31. pont)

Tárgy

Az OHIM második fellebbezési tanácsa 2009. január 8‑i – az Educa Borras, SA és a Ravensburger AG között folyamatban lévő törlési eljárással kapcsolatos – határozatának (R 305/2008‑2. sz. ügy) hatályon kívül helyezése iránti kérelem.

Az ügy adatai

A törlés iránti kérelemmel érintett közösségi védjegy: A MEMORY szóvédjegy a 9. és a 28. osztályba tartozó áruk vonatkozásában. A közösségi védjegy jogosultja: Ravensburger AG. A közösségi védjegy törlését kérelmező fél: Educa Borras, SA. A törlési osztály határozata: A törlési osztály az érintett közösségi védjegyet törölte. A fellebbezési tanács határozata: A fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.





Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
A Törvényszék (első tanács) 2010. március 10‑i ítélete – Baid kontra OHIM (LE GOMMAGE DES FACADES)

(T‑31/09. sz. ügy)

„Közösségi védjegy – A LE GOMMAGE DES FACADES közösségi szóvédjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – A 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontja (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja) – Indokolási kötelezettség – A 40/94 rendelet 73. cikkének első mondata (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 75. cikkének első mondata)”

Közösségi védjegy – A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru jellemzőinek leírására szolgálhatnak (40/94 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (vö. 28., 33–34. pont)

Tárgy

Az OHIM első fellebbezési tanácsának 2008. október 30‑i, a LE GOMMAGE DES FACADES szómegjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozása iránti kérelem tárgyában hozott határozata (R 963/2008‑1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ügy adatai

A közösségi védjegy bejelentője: Baid SARL Az érintett közösségi védjegy: A LE GOMMAGE DES FACADES szóvédjegy a 3., 19. és 37. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások tekintetében (6 071 641. sz. védjegybejelentés). Az elbíráló határozata: Az elbíráló a lajstromozás iránti kérelmet elutasította. A fellebbezési tanács határozata: A fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.





Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
A Törvényszék (második tanács) 2010. december 16‑i ítélete – LG Electronics kontra OHIM (KOMPRESSOR PLUS)

(T‑497/09. sz. ügy)

„Közösségi védjegy – A KOMPRESSOR PLUS közösségi szóvédjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja”

Közösségi védjegy – A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru jellemzőinek leírására szolgálhatnak (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (vö. 14., 18–21. pont)

Tárgy

Az OHIM első fellebbezési tanácsának a KOMPRESSOR PLUS szómegjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozása iránti kérelem tárgyában 2009. szeptember 23‑án hozott határozata (R 397/2009‑1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ügy adatai

A közösségi védjegy bejelentője: LG Electronics, Inc. Az érintett közösségi védjegy: A KOMPRESSOR PLUS szóvédjegy a 7. osztályba tartozó áruk vonatkozásában (7282924. sz. védjegybejelentés). Az elbíráló határozata: Az elbíráló a lajstromozást megtagadta. A fellebbezési tanács határozata: A fellebbezési tanács a fellebbezést részben elutasította.





Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.

2) A Törvényszék az LG Electronics, Inc.‑t kötelezi a költségek viselésére.
A Törvényszék (második tanács) 2010. december 16‑i ítélete – Ilink Kommunikationssysteme kontra OHIM (ilink)

(T‑161/09. sz. ügy)

„Közösségi védjegy – Az ilink közösségi szóvédjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – A 40/94/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja)”

Közösségi védjegy – A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru jellemzőinek leírására szolgálhatnak (40/94 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (vö. 27., 36–37., 48. pont)

Tárgy

Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának az ilink szómegjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozása tárgyában 2009. február 5‑én hozott határozata (R 1849/2007‑4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ügy adatai

A közösségi védjegy bejelentője: Ilink Kommunikationssysteme GmbH. Az érintett közösségi védjegy: Az ilink szóvédjegy a 9., 16., 38. és 42. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában (5120911. sz. védjegybejelentés). Az elbíráló határozata: Az elbíráló a lajstromozást részben megtagadta. A fellebbezési tanács határozata: A fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.





Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.

2) A Törvényszék az Ilink Kommunikationssysteme GmbH‑t kötelezi a költségek viselésére.
40

Másodsorban, a szóban forgó megjelölések közötti esetleges vizuális és hangzásbeli hasonlóságokat vagy különbségeket illetően először is meg kell állapítani, hogy a felperes egyetért a fellebbezési tanács által a megtámadott határozat 26. pontjában tett azon megállapítással, miszerint a „lam” kifejezés, amely a bejelentett védjegy végén helyezkedik el, és a korábbi védjegyben szereplő „lan” kifejezés hasonló egymáshoz. Azonban, amint a fellebbezési tanács szintén helyesen jegyezte meg a megtámadott határozat 26. pontjában, és a felperes azon állításával ellentétben, miszerint kizárólag a bejelentett védjegyben szereplő „lam” alkotóelemet kell figyelembe venni a szóban forgó megjelölések összehasonlítása céljából, a bejelentett védjegyben szereplő „lam” szóelem és a korábbi védjegyekben szereplő „lan” szóelem között fennálló hasonlóságokat semlegesíti az a tény, hogy az említetett védjegyek – összességükben tekintve – vizuálisan és hangzásuk alapján is különböznek. Míg ugyanis a korábbi védjegyek egyetlen, három betűből álló szóelemből, nevezetesen a „lan” alkotóelemből állnak, és a korábbi ábrás védjegy ezen kívül egy stilizált csillagot is tartalmaz, a bejelentett védjegy az összesen harminc betűből álló „lineas aereas del mediterraneo” és „lam” szóelemekből áll, ily módon – ahogyan a fellebbezési tanács helyesen mutatott rá a megtámadott határozat 25. pontjában – a szóban forgó védjegyek összességükben tekintve nem csupán „az azokat alkotó szavak számában, illetve szerkezetükben és hosszukban” különböznek, hanem hangzásuk alapján is. Ennélfogva el kell utasítani a felperes azon érvét, miszerint a szóban forgó védjegyek vizuálisan és hangzásuk alapján hasonlók.
A Törvényszék (negyedik tanács) 2011. szeptember 7‑i ítélete – Meredith kontra OHIM (BETTER HOMES AND GARDENS)

(T‑524/09. sz. ügy)

„Közösségi védjegy – A BETTER HOMES AND GARDENS közösségi szóvédjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – A lajstromozás elbíráló részéről történő részleges megtagadása – A megkülönböztető képesség hiánya – A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja”

Közösségi védjegy – A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Megkülönböztetésre nem alkalmas megjelölések (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (vö. 23–24. pont)

Tárgy

Az OHIM második fellebbezési tanácsának a BETTER HOMES AND GARDENS szómegjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozása iránti kérelem tárgyában 2009. szeptember 23-án hozott határozata (R 517/2009‑2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
1)

A Törvényszék megsemmisíti a Tanács 2008. december 1‑jei, az Alfastar Benelux és a Siemens IT Solutions and Services SA által létrehozott vállalkozáscsoportnak az UCA/218/07 sz., a Tanács Főtitkárságának személyi számítógépeivel, nyomtatóival és perifériás eszközeivel kapcsolatos műszaki karbantartásra irányuló, továbbá help desk és helyi segítségnyújtási szolgáltatások nyújtására irányuló közbeszerzési eljárásban benyújtott ajánlatát elutasító, valamint a szerződést egy másik ajánlattevőnek odaítélő határozatát.
Az OHIM első fellebbezési tanácsának a Vallis K.‑Vallis A. & Co. OE és a New Yorker SHK Jeans GmbH & Co. KG között folyamatban lévő felszólalási eljárással kapcsolatban 2009. július 30‑án hozott határozata (R 1051/2008–1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.
A Törvényszék (harmadik tanács) 2011. szeptember 21‑i ítélete – Rügen Fisch kontra OHIM – Schwaaner Fischwaren (SCOMBER MIX)

(T‑201/09. sz. ügy)

„Közösségi védjegy – Törlési eljárás – A SCOMBER MIX közösségi szóvédjegy – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – A 40/94/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja)”

Közösségi védjegy – A védjegyoltalomról való lemondás, a védjegyoltalom megszűnése és a védjegy törlése – Feltétlen törlési okok – A 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjával ellentétes lajstromozás (40/94 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont és 51. cikk, (1) bekezdés, a) pont) (vö. 28–31. pont)

Tárgy

Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának a Rügen Fisch AG és a Schwaaner Fischwaren GmbH közötti törlési eljárással kapcsolatban 2009. március 20‑án hozott határozata (R 230/2007‑4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
28

Negyedszer, az a tény, hogy a felperes a felszólalását alátámasztó indokoknál akár a „védjegy” szót is társíthatta volna a hivatkozott megjelöléshez, miként azt a fellebbezési tanács a megtámadott határozat 19. pontjában állítja, azon kívül, hogy e körülmény abból is adódhat, hogy a felszólalás alátámasztásaként egy lajstromozatlan védjegyre hivatkoztak, nem függetleníthető attól a ténytől, hogy a felszólalás főként egy kereskedelmi forgalomban használt megjelölésen alapult. A fellebbezési tanács egyébként a felszólalás ezen indokát a megtámadott határozat 16. pontjában meg is említette. Ennek alapján azt kell megállapítani, hogy a fellebbezési tanács által hivatkozott azon körülmény, miszerint a BASMATI megjelölés nem védjegy, még nem jelenti azt, hogy a felperes nem szerezhette meg az e megjelöléshez fűződő jogokat a 40/94 rendelet 8. cikkének (4) bekezdése értelmében, figyelemmel a jelen ügyben irányadó nemzeti jogra. Pontosabban, a fellebbezési tanács azon állítását illetően, miszerint a „basmati” szó általános (szokásos) jellegű, a nemzeti ítélkezési gyakorlatból az következik, hogy valamely, áruk vagy szolgáltatások jelölésére szolgáló megjelölés a jellegbitorlási keresetre irányadó jog értelmében hírnevet szerezhet a piacon, még akkor is, ha kezdetben leíró jellegű volt, vagy nem rendelkezett megkülönböztető képességgel (a fenti 27. pontban hivatkozott LAST MINUTE TOUR ügyben hozott ítélet 84. pontja). Egyébként a nemzeti ítélkezési gyakorlatból eredően a jellegbitorlási keresetre irányadó jog értelmében valamely, áruk vagy szolgáltatások jelölésére szolgáló megjelölés akkor is hírnévre tehet szert a piacon, ha azt több piaci szereplő is használja kereskedelmi tevékenysége során (Chocosuisse Union des fabricants suisses de chocolat & Ors kontra Cadbury Ltd. ügy [1999] EWCA Civ 856). A jellegbitorlási keresetnek ez a nemzeti ítélkezési gyakorlat által elismert, ún. „kiterjesztett” formája így lehetővé teszi azt, hogy több piaci szereplő rendelkezzen a piacon hírnevet szerzett valamely megjelöléshez fűződő jogokkal. A fellebbezési tanács által hivatkozott körülmény, még ha be is igazolódna, az irányadó nemzeti jog értelmében akkor sem alkalmas azon tény kétségbe vonására, hogy a felszólaló megszerezhette a hivatkozott megjelöléshez fűződő jogokat.
57

Egyebekben, amennyiben a Tanács – a szóban forgó jogalapra hivatkozva – arra a tényre is utal, hogy Jogi Szolgálatának véleménye a tárgyalási irányvonalak tervezetének bizonyos olyan kérdéseivel is foglalkozik, amelyeket a tárgyalásban részt vevő másik fél is kihasználhatott volna, meg kell állapítani, hogy ez a megfontolás – noha elegendő az Unió nemzetközi kapcsolatokhoz fűződő érdekét veszélyeztető kockázat megállapításához – a kért dokumentumnak csupán a tárgyalási irányvonalak tartalmával foglalkozó elemeit érinti.
88

Márpedig a Törvényszék e kifogást az első jogalap keretében elutasította. Mindenesetre az I. megtámadott határozatot illetően meg kell állapítani, hogy a felperes nem vitatja a (14) preambulumbekezdésben szereplő állításokat, amelyek szerint egyrészt a felperes az „ATM”-halmozódást és alaphálózatát (az I. megtámadott határozat I. mellékletének I. és II. pontja) 2004. május 1-je előtt hozta létre, másrészt pedig az I. határozat meghozatalának időpontjában a felperes még mindig azokat használta széles sávú szolgáltatásainak nagy- és kiskereskedelmi szinten történő nyújtásához. Ugyanígy a felperes nem vitatja az I. megtámadott határozat (14) preambulumbekezdésben szereplő állításokat, amelyek szerint az említett határozat I. mellékletének III. és IV. pontjában említett dokumentumok egyrészt az olyan nagy- és kiskereskedelmi szinten nyújtott széles sávú szolgáltatásokra vonatkoznak, amelyeket a felperes 2003-ban kezdett el nyújtani, és amelyeket 2004. május 1-je után továbbra is nyújtott, másrészt különösen e szolgáltatások tervezésére, elindítására, az azokkal kapcsolatos befektetésekre és fejlesztésükre vonatkoznak. Márpedig a Bizottság jogosan tekinthette még a Szlovák Köztársaság Unióhoz való csatlakozását megelőző megközelítőleg másfél évre vonatkozók információkat is szükségesnek. A II. megtámadott határozattal kapcsolatosan a fenti 55. pontban már kifejtett indokok miatt ugyanez igaz a felperes bevételeire, költségeire (amely adott esetben értékcsökkenés tárgyát képezheti) és jövedelmezőségére vonatkozó információkérésekre is (lásd a fenti 21. és 22. pontot).
29

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az Olasz Köztársaság által az Alitaliának nyújtott 300 millió euró összegű kölcsön, amelynek összegét be lehetett számítani az Alitalia saját tőkéjébe, olyan jogellenes támogatásnak minősül, amelyet előzetesen nem jelentettek be, és amely a közös piaccal összeegyeztethetetlen. A Bizottság ezenkívül megállapította, hogy az említett intézkedés nem tartozott sem az EK 87. cikk (2) és (3) bekezdésében, sem pedig a repülőterek finanszírozására és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatással (HL 2005. C 312., 1. o.) kiegészített, az [EK 87. cikk] és az [EK 88. cikk], valamint az EGT-Megállapodás 61. cikkének a légi közlekedést érintő állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló bizottsági iránymutatásban (HL 1994. C 350., 5. o.) biztosított eltérések hatálya alá.
40

E körülményekre tekintettel a fellebbezési tanács hibát vétett, amikor valamennyi releváns elem átfogó vizsgálata nélkül, különösen a két védjegy közötti hangzásbeli és fogalmi hasonlóság vizsgálata nélkül azt állapította meg, hogy nem áll fenn azonosság vagy hasonlóság a megtámadott védjegy és a korábbi tajvani védjegyek között. Jelen esetben, amint azt a felperes is állítja, e vizsgálatra annál is inkább szükség lett volna, mivel a korábbi tajvani védjegyekkel jelölt áruknak a megtámadott védjegy bejelentőjének kérelmére a lengyel hatóságok által történt lefoglalása is arra utal, hogy e két védjegy valójában az összetéveszthetőségig hasonló volt.
51

Először is nem vitatott, hogy a Brandt Components átruházása 2004 márciusában történt, a Francia Köztársaság pedig 2007. augusztus 6-án, vagyis közel három és fél évvel az említett átruházás után jelentette be a Bizottságnak a szóban forgó támogatást. Ezzel összefüggésben tehát megállapítható, hogy még ha – mint azt a Bizottság megjegyzi – a Francia Köztársaság úgy is vélte, hogy a Brandt Components átruházása a Bizottságnak általa bejelentett szerkezetátalakítási terv szerves részét képezte, ennek az intézkedésnek a 2004 márciusában történő elfogadásakor – a felperesek állításával egyezően – nem volt célja, és nem is lehetett hatása azon versenytorzulások enyhítése, amelyeket a Francia Köztársaság által a 2007. augusztus 6-i bejelentésében tervezett támogatás nyújtása okozott volna.
65

Az első érvvel kapcsolatban azt kell megállapítani, hogy – amint azt a Bizottság maga is elismeri – a belga NKT Va. táblázata lábjegyzetként tartalmaz egy olyan rendelkezést, amely szerint az ebben a táblázatban felsorolt létesítményeknek „a tartalék feltöltésének megfelelően, fokozatosan fognak kibocsátási egységeket juttatni”. Márpedig a Bizottság e tekintetben semmilyen kifogást nem emelt a belga NKT-ra vonatkozó, a 2003/87 irányelv 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott ellenőrzési eljárás során, és nem is vitatta az eljárás folyamán, hogy ez a rendelkezés különleges „kiosztási módszert” állapít meg a „másodrendű” új belépőkre (lásd a fenti 53. pontot). A Vallon régió – Bizottság által kétségbe nem vont – magyarázatai szerint ugyanis ez a rendelkezés arra hatalmazza fel a belga hatóságokat, hogy az érintett létesítmények számára az említett táblázatban meghatározott maximális éves egységmennyiség erejéig osszanak ki egységeket, kizárólag abban az esetben, ha a tartalék e célból kellően fel van töltve. Ezért, amennyiben a 116-os számú létesítményre vonatkozó helyesbítési kérelem valóban ezen a kiosztási módszeren alapul, a Bizottság nem hivatkozhat arra, hogy az nem egyeztethető össze a belga NKT-val (lásd különösen a megtámadott határozat (3) preambulumbekezdését). Továbbá e tekintetben hatástalan a Bizottság azon érve, hogy ez a kiosztási módszer nem értelmezhető úgy, mint amely arra irányuló diszkrecionális jogkört biztosít az illetékes hatóság számára, hogy minden évben meghatározza az érintett létesítménynek kiosztani kívánt kibocsátási egységek számát, mivel a vitatott helyesbítési kérelem csupán pontosan arra irányul, hogy a belga NKT-táblázatba ugyanannyi egységet vezessenek be a 2008-as évre vonatkozóan a 116-os számú létesítmény számára, mint amennyit a belga NKT Va. mellékletének táblázata meghatároz, valamint annyi egységet, amelynek összege határozottan kevesebb, mint az említett táblázatban a 2008 és 2012 közötti időszak egészére vonatkozóan meghatározott maximális mennyiség.
3

A Pollo Tropical, Inc., amelynek a felperes Carrols Corp. a jogutódja, 1994. október 21-én két védjegybejelentést tett az OEPM-nél, egyrészt a 1927280. számú POLLO TROPICAL szóvédjegyre, másrészt a 1927282. számú Pollo Tropical CHICKEN ON THE GRILL ábrás védjegyre vonatkozóan, és az alábbi amerikai ábrás védjegyre hivatkozott, amelyet az Amerikai Egyesült Államokban 1994. április 25-én jelentettek be, és US 74516740. számon 1997. augusztus 19-én lajstromoztak:
Az Olaszország által az üvegházi termelők részére nyújtott C 6/04 (ex NN 70/01) és C 5/05 (ex NN 71/04) számú állami támogatásokról (az üvegházak fűtéséhez használt gázolaj jövedékiadó-mentességéről) szóló, 2009. július 13-i 2009/944/EK bizottsági határozat (HL L 327., 6. o.) megsemmisítése iránti kérelem.
359

Ugyanakkor a jelen jogalap első részében cáfoltuk egyrészt a felperes arra irányuló érvelését, hogy vitassa az akarategység fennállását ezen időpontot követően. Másrészt, még ha a szóban forgó vállalkozások a 2004. évi megállapodásban ki is jelentették, hogy a kísérőleveleket „semmisnek” tekintik, ez nem változtat azon, hogy továbbra is tiszteletben tartották a piac felosztására irányuló, azokból származó megállapodást, mivel az E.ON továbbra is kifogásolta a felperes magatartását, utóbbi pedig igyekezett jelentéktelen színben feltüntetni azt, ahogy az többek között a 2005. február 9-i és 2005. áprilisi feljegyzés is bizonyítja. Ezenfelül konkrétan a felperest illetően, az 2005 szeptemberéig nem vett le a gázfelszabadítási programban megszerzett mennyiségeken felül jelentős módon gázt a MEGAL-gázvezetékből, ahogy az a megtámadott határozat (101)–(103) preambulumbekezdéséből is kitűnik.
67

Másodsorban, ami a vitatott védjegy használat révén szerzett megkülönböztető képességének vizsgálatára vonatkozó érvet illeti, emlékeztetni kell arra, hogy noha e vizsgálatnak jelentős szerepet kell játszania a feltétlen kizáró okok vagy egy feltétlen törlési ok vonatkozásában, nem releváns ugyanakkor viszonylagos kizáró okok vagy egy viszonylagos törlési ok, így jelen esetben az összetévesztés veszélye fennállásának összefüggésében. Még ha feltételezzük is, hogy ezen érvével az első felperes a vitatott védjegy megnövekedett jóhírnevére vagy megkülönböztető képességére szándékozott hivatkozni az összetéveszthetőség értékelésére tekintettel, emlékeztetni kell arra, hogy az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően valamely megjelölés fokozott megkülönböztető képességének a korábbi védjeggyel kapcsolatban, nem pedig a későbbi védjeggyel kapcsolatban van szerepe (lásd analógia útján a fenti 18. pontban hivatkozott SABEL-ügyben hozott ítélet 24. pontját, a fenti 18. pontban hivatkozott Canon-ügyben hozott ítélet 18. pontját és a fenti 18. pontban hivatkozott Lloyd Schuhfabrik Meyer ügyben hozott ítélet 20. pontját).
33

A fenti 28. pontban hivatkozott Fost Plus ügyben hozott végzésben alkalmazott megoldás tehát a jelen ügyre is átültethető. Először is ugyanis mind a 2008/50 irányelv, mind pedig a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló, 1994. december 20-i 94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 365., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 13. kötet, 349. o.), mely a fenti 28. pontban hivatkozott Fost Plus ügyben hozott végzés tárgyát képezte, elvont és objektív módon hoz létre általános rendszert a levegőszennyezés elleni küzdelem, illetve a csomagolás és a csomagolási hulladékok hasznosítása területén. Meg kell állapítani továbbá, hogy a 94/62 irányelv 6. cikkének (6) bekezdéséhez hasonló módon a 2008/50 irányelv 22. cikke is engedélyezi a tagállamok számára, hogy az ezen irányelv által meghatározott általános rendszertől a Bizottság ellenőrzése mellett, bizonyos feltételek teljesítése esetén eltérjenek. Végezetül a Bizottság által a 2008/50 irányelv 22. cikke alapján elfogadott határozatok a Bizottság által a 94/62 irányelv 6. cikkének (6) bekezdése alapján elfogadott jóváhagyó határozatokhoz hasonlóan osztják az irányelv általános jellegét, mivel e határozatok elvont módon szólnak személyek meghatározatlan csoportjaihoz, és objektív módon meghatározott helyzetekre vonatkoznak.