28

Ilyen körülmények között a Verwaltungsgericht Berlin úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és a C‑501/12., C‑503/12. és C‑505/12. sz. ügyben az alábbi, a C‑502/12., C‑504/12., C‑506/12., C‑540/12. és C‑541/12. sz. ügyekben előterjesztett kérdésekkel azonos kérdéseket terjeszti a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra: „1) Úgy kell‑e értelmezni az elsődleges és/vagy másodlagos uniós jogot, a jelen ügyben különösen a 2000/78 irányelvet, az életkoron alapuló jogszerűtlen hátrányos megkülönböztetés átfogó tilalmának értelmében véve, hogy e tilalom hatálya a köztisztviselők illetményére vonatkozó nemzeti rendelkezésekre is kiterjed[…]? 2) Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: az következik‑e az említett elsődleges és/vagy másodlagos uniós jog értelmezéséből, hogy az olyan nemzeti rendelkezés, amely szerint a köztisztviselő alapilletményének összege a közszolgálatba lépésekor meghatározó módon a köztisztviselő életkorától függ, és később mindenekelőtt a közszolgálati jogviszony időtartamának függvényében emelkedik, az életkoron alapuló közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetést képez? 3) Amennyiben a második kérdésre is igenlő válasz adandó: ellentétes‑e az említett elsődleges és/vagy másodlagos uniós jog értelmezésével az ilyen nemzeti rendelkezés azon jogalkotói céllal történő igazolása, hogy jutalmazzák a szakmai tapasztalatot? 4) Amennyiben a harmadik kérdésre is igenlő válasz adandó: a hátrányos megkülönböztetéstől mentes illetményrendszer kialakításáig lehetővé teszi‑e az elsődleges és/vagy másodlagos uniós jog értelmezése más jogkövetkezmény alkalmazását, mint a hátrányosan megkülönböztetett személyek részére a besorolási fokozatuk legmagasabb fizetési fokozata szerinti illetmény visszamenőleges kifizetését? A hátrányos megkülönböztetés tilalma megsértésének jogkövetkezménye e tekintetben az elsődleges és/vagy másodlagos uniós jogból, a jelen ügyben különösen magából a 2000/78 irányelvből ered, vagy a jogosultság csak az uniós jogi rendelkezések hiányos átültetéséből következik az állam uniós jog alapján fennálló felelőssége alapján? 5) Ellentétes‑e az elsődleges és/vagy másodlagos uniós jog értelmezésével az olyan nemzeti intézkedés, amely az utólagos illetményfizetésre vagy kártérítésre való jogosultságot attól teszi függővé, hogy a köztisztviselők azt megfelelően rövid időn belül érvényesítették‑e? 6) Az első, második és harmadik kérdésre adandó igenlő válasz esetén: az következik‑e az elsődleges és/vagy másodlagos uniós jog értelmezéséből, hogy az olyan átmeneti törvény, amely a [már kinevezett] köztisztviselőket kizárólag a régi (hátrányosan megkülönböztető) illetményrendszer szerint az áttérés határnapján általuk kapott alapilletmény összege alapján sorolja be az új rendszer valamely fokozatába, és amely szerint a magasabb fokozatokba történő további előrelépés ezt követően a köztisztviselő teljes tapasztalatszerzési idejétől függetlenül csak az átmeneti törvény hatálybalépése óta újonnan megszerzett tapasztalatszerzési időtől függ, a fennálló, életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés – legmagasabb fizetési fokozat eléréséig tartó – fenntartását jelenti? 7) Amennyiben a hatodik kérdésre is igenlő válasz adandó: ellentétes‑e az elsődleges és/vagy másodlagos uniós jog értelmezésével e korlátlanul fennmaradó eltérő bánásmód azon jogalkotói céllal történő igazolása, hogy az átmeneti törvény nem(csak) az áttérés határnapjáig megszerzett jogokat, hanem a régi illetményrendszer alapján az adott besorolási fokozatban prognosztikusan juttatott jövedelemmel kapcsolatos elvárásokat (is) védelemben kívánja részesíteni? Igazolható‑e a [már kinevezett] köztisztviselők fennmaradó hátrányos megkülönböztetése azzal, hogy a szabályozási alternatíva (a [már kinevezett] köztisztviselők egyedi besorolása a tapasztalatszerzési idő szerint) magasabb adminisztratív terhekkel járna? 8) Amennyiben a hetedik kérdésben nemleges válasz adandó az igazolhatóságra: a hátrányos megkülönböztetéstől mentes illetményrendszernek a [már kinevezett] köztisztviselők tekintetében történő kialakításáig lehetővé teszi‑e az elsődleges és/vagy másodlagos uniós jog értelmezése más jogkövetkezmény alkalmazását, mint a [már kinevezett] köztisztviselők részére a besorolási fokozatuk legmagasabb fizetési fokozata szerinti illetmény visszamenőleges és a jövőben folyamatos kifizetését? A hátrányos megkülönböztetés tilalma megsértésének jogkövetkezménye e tekintetben az elsődleges és/vagy másodlagos uniós jogból, a jelen ügyben különösen magából a 2000/78 irányelvből ered, vagy a jogosultság csak az uniós jogi rendelkezések hiányos átültetéséből következik az állam uniós jog alapján fennálló felelőssége alapján?”