Keywords

Summary



Keywords

1. Közlekedés – Légi közlekedés – Fogalom – Kereskedelmi célú, hőlégballonnal végzett légi utasszállítás

(EK 12. cikk, EK 49. cikk, EK 51. cikk, (1) bekezdés és EK 80. cikk, (2) bekezdés)

2. Közösségi jog – Elvek – Egyenlő bánásmód – Állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetés – Tilalom

(EK 12. cikk)

3. Közösségi jog – Elvek – Egyenlő bánásmód – Állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetés – Tilalom

(EK 12. cikk)

Summary

1. A kereskedelmi célú, hőlégballonnal végzett légi utasszállítás a közlekedés, különösen az EK 80. cikk (2) bekezdésében említett légi közlekedés területére tartozik.

Jóllehet az említett EK 80. cikk (2) bekezdése alapján a tengeri és a légi közlekedés – amennyiben a közösségi jogalkotó eltérően nem rendelkezik – nem tartozik az EK‑Szerződés harmadik részének a közösségi közlekedéspolitikáról szóló V. címében található szabályok hatálya alá, azokra a többi közlekedési móddal együtt továbbra is a Szerződés általános szabályai vonatkoznak. Mindazonáltal a szolgáltatásnyújtás szabadsága vonatkozásában az EK 51. cikk (1) bekezdése szerint az EK 49. cikk nem alkalmazható változatlan formában a légi közlekedésre. Ezzel szemben a kereskedelmi célú, hőlégballonnal végzett légi utasszállítás a Szerződés hatálya alá tartozik, arra tehát az utóbbi valamely általános szabálya, például az EK 12. cikk is alkalmazandó. Ugyanis a közösségi jogalkotó több olyan, az EK 80. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott intézkedést hozott, amelyek a légi közlekedés e formáját érinthetik. A légi fuvarozók engedélyezéséről szóló 2407/92 rendeletet illetően, annak első két preambulumbekezdéséből következik, hogy a Tanács által az említett rendelet elfogadásával követett cél az volt, hogy 1992. december 31‑ig megalkossa a légi közlekedési politikát a belső piac fokozatos létrehozása érdekében, mely utóbbi olyan, belső határok nélküli térség, amelyben az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása biztosítva van. Márpedig e széles körű célkitűzés magától értetődően a kereskedelmi célú, hőlégballonnal végzett légi utasszállításra is kiterjed.

(vö. 19., 21–23., 26., 27., 29. pont)

2. Az EK 12. cikkel ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amely a hőlégballonnal végzett repülések e tagállamban történő szervezéséhez – és e szabályozás be nem tartása esetén adminisztratív szankciók terhe mellett – előírja a más tagállamban lakóhellyel rendelkező vagy ott letelepedett olyan személy számára, aki e másik tagállamban kereskedelmi célú hőlégballonos repülések szervezésére vonatkozó engedély jogosultja, hogy az első tagállamban lakóhellyel vagy társasági székhellyel rendelkezzen.

Ugyanis egyrészről a lakóhely alapján történő megkülönböztetés kritériuma valójában az állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetéssel azonos eredményre vezet, mivel azzal a kockázattal jár, hogy főként a más tagállamok állampolgárainak kárára alkalmazzák, mivelhogy a belföldi lakóhellyel nem rendelkezők leggyakrabban külföldi állampolgárok. Másrészről a székhely elhelyezkedésén alapuló megkülönböztetési kritérium főszabály szerint állampolgárságon alapuló hátrányos megkülönböztetést valósít meg.

(vö. 34., 37., 44. pont és a rendelkező rész)

3. Az EK 12. cikkel ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amely a hőlégballonnal végzett repülések e tagállamban történő szervezéséhez – és e szabályozás be nem tartása esetén adminisztratív szankciók terhe mellett – a más tagállamban lakóhellyel rendelkező vagy ott letelepedett olyan személyt, aki e másik tagállamban kereskedelmi célú hőlégballonos repülések szervezésére vonatkozó engedély jogosultja, arra kötelezi, hogy új engedély kiállítását kérelmezze, anélkül hogy kellően figyelembe vennék azon körülményt, hogy a kiállítási feltételek lényegében azonosak a második tagállamban részére már korábban kiállított engedély feltételeivel.

Ugyanis az ilyen szabályozás olyan megkülönböztetési kritériumot vezet be, amely valójában az állampolgárságon alapuló kritériuméval azonos eredményre vezet, mivel az e szabályozás által előírt kötelezettség gyakorlatilag főként a más tagállamok állampolgárait vagy a más tagállamokban székhellyel rendelkező társaságokat érinti.

Nem vitatott, hogy a fuvarozott személyek életének és egészségének védelméhez kapcsolódó érdek, valamint a légi közlekedés biztonságának érdeke tagadhatatlanul jogos célnak tekinthetők. Mindazonáltal az a körülmény, hogy valamely tagállam valamely személyt arra kötelez, hogy új engedély kiadását kérelmezze, anélkül hogy kellően figyelembe venné azt a tényt, hogy a kérelem kiadásának feltételei lényegében megegyeznek a más tagállamban részére már kiadott engedély kiadásának feltételeivel, nem arányos a követett jogos célokkal. Mivel ugyanis az alapügyben szóban forgó fuvarozási engedély kiadásának feltételei a két tagállamban lényegében azonosak, úgy kell tekinteni, hogy a fent hivatkozott jogos érdekeket az első engedély másik tagállamban történő kiadása alkalmával már figyelembe vették.

(vö. 38., 39., 42., 44. pont és a rendelkező rész)