2020. szeptember 30-án benyújtott kereset – Guangdong Haomei New Materials és Guangdong King Metal Light Alloy Technology kontra Bizottság

(T-604/20. sz. ügy)

(2020/C 390/62)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperesek: Guangdong Haomei New Materials (Qingyuan, Kína) és Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co. Ltd (Yuan Tan Town, Kína) (képviselők: M. Maresca, C. Malinconico, D. Maresca, A. Cerutti, A. Malinconico, G. La Malfa Ribolla, D. Guardamagna és M. Guardamagna ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék semmisítse meg a megtámadott rendeletet és az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen kereset a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalának nyilvántartásba vételét előíró, az Európai Unió Hivatalos Lapjában2020. augusztus 24-én közzétett, 2020. augusztus 21-i (EU) 2020/1215 tanácsi végrehajtási rendelet ellen irányul.

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek hat jogalapra hivatkoznak.

1. Az első, az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megsértésére alapított jogalap, tekintettel a behozatal tárgyára, az illogikus és ellentmondásos indokolásra, valamint arra, hogy a jelen ügyben hatáskörrel való visszaélés történt — E tekintetben arra hivatkoznak, hogy a megtámadott rendeletet a behozatalok azonosításával kapcsolatos határozatlanság és ellentmondások jellemzik. Ezenkívül a rendelet közzétételének 2020. augusztus 24-i időpontjában a Bizottság nem határozta meg egyértelműen a vizsgálat tárgyát képező behozatalok tárgyát. Ezáltal a Bizottság eleve hátrányos helyzetbe hozza a behozatalokat, tekintettel a nyilvántartásba vételnek az extrudált alumíniumtermékek piacára gyakorolt nyilvánvaló lélektani hatására, de nem állapította meg, hogy az alaprendelet által a nyilvántartásba vételhez megkövetelt valamennyi feltétel teljesül.

2. A második, a nyilvántartásba vétel iránti kérelem benyújtására vonatkozó alanyi jogosultság hiánya — E tekintetben arra hivatkoznak, hogy az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése szerint a nyilvántartásba vétel iránti kérelmet „az uniós gazdasági ágazatnak” kell benyújtania. E tekintetben pontosításra kerül, hogy a European Aluminium Association a gazdasági ágazatnak csak egy részét képviseli, ráadásul megegyezik a panaszossal. Ezen túlmenően a panasz elfogult, nem ad objektív és átfogó képet. Ezenkívül az eljárás iratai között nem terjesztettek elő semmilyen egyértelmű bizonyítékot az uniós gazdasági ágazatnak az EA általi tényleges képviseletére vonatkozóan.

3. A harmadik, az elegendő bizonyítékok hiányára alapított jogalap — E tekintetben arra hivatkoznak, hogy a megtámadott rendelet nem tesz különbséget a „bizonyítékok” és a „cél” két szükséges feltétele között, hanem egyetlen, „indokolás” címet viselő szakaszt tartalmaz. Ez a megközelítés összekeveri a két feltételt, amelyeknek világosan azonosíthatóknak kell lenniük. — Ezenkívül a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok még feltételezések alapján sem bizonyítják a dömping létezését. Ráadásul a Bizottság a dömpinget nem a birtokában lévő bizonyítékok elemzésével, hanem a panaszos indokolásának egyszerű „átvételével” állapította meg. Ez az eljárási mód tehát nem elegendő ahhoz, hogy megfeleljen az 1036/2016 rendelet 14. cikkének (5) bekezdésében előírt bizonyítási követelménynek.

4. A negyedik jogalap a cél értékelésének hiányán: a visszaható hatály, az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének, a jogbiztonság, valamint a bizalomvédelem elvének megsértésén alapul — E tekintetben arra hivatkozik, hogy a megtámadott rendelet egyáltalán nem jelöli meg a nyilvántartásba vétel célját, hanem az 1036/2016 rendelet 10. cikkének (4) bekezdésére hivatkozik. A kifejezett cél hiánya egyébként az elégtelen bizonyítékok alapján a megtámadott rendeletet jogellenessé teszi az alaprendelet fent hivatkozott rendelkezésének megsértése, valamint különösen a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvének megsértése miatt.

5. Az ötödik, a Covid19 kereskedelmi forgalomra, a dömpingellenes eljárás céljára és a nyilvántartásba vételre gyakorolt hatása értékelésének hiányára alapított jogalap — Az ötödik jogalap a megtámadott rendelet célt és a bizonyítékokat illető hiányosságán alapul, amennyiben annak ellenére, hogy a pandémia a kereskedelmi forgalomra nézve nehézséget jelent és relevanciával bír, a Bizottság nem tartotta szükségesnek a Covid19 kereskedelmi forgalomra gyakorolt hatását valamely tanulmányban, vagy legalább egy dokumentált elemzésben kimutatni. Ráadásul a rendelet által e tekintetben adott egyetlen válasz a behozatal növekedésére való téves hivatkozás.