Keywords

Summary

Keywords 1. Jogszabályok közelítése – Védjegyek – 2008/95 irányelv – A védjeggyel érintett áruk és szolgáltatások beazonosítása – Az egyértelműség és a pontosság követelményei – A védjegyoltalom terjedelmének az illetékes hatóságok és a gazdasági szereplők általi meghatározása (2008/95 európai parlamenti és tanácsi irányelv) 2. Jogszabályok közelítése – Védjegyek – 2008/95 irányelv – A védjeggyel érintett áruk és szolgáltatások beazonosítása – A Nizzai Osztályozás fejezetcímeiben szereplő általános megjelölések használata – Megengedhetőség – Feltételek – Kellően egyértelmű és pontos beazonosítás (2008/95 európai parlamenti és tanácsi irányelv) 3. Jogszabályok közelítése – Védjegyek – 2008/95 irányelv – A védjeggyel érintett áruk és szolgáltatások beazonosítása – A Nizzai Osztályozás fejezetcímeiben szereplő általános megjelölések használata – Az oltalom ebből eredő terjedelme – A bejelentőnek a bejelentési kérelmében megjelölt áruk és szolgáltatások pontosítására vonatkozó kötelezettsége (2008/95 európai parlamenti és tanácsi irányelv) Summary 1. A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2008/95 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy az megköveteli, hogy a védjegybejelentés tárgyát képező árukat és szolgáltatásokat a bejelentő kellően egyértelműen és pontosan jelölje meg, annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok és a gazdasági szereplők pusztán ennek alapján is meg tudják határozni a védjegy oltalmának terjedelmét. A védjegy nyilvános lajstromba való felvételének célja, hogy azt a hatáskörrel rendelkező hatóságok és a nyilvánosság, különösen a gazdasági szereplők számára hozzáférhetővé tegyék. Egyrészről az illetékes hatóságoknak világosan és pontosan ismerniük kell a védjegy árujegyzékébe tartozó árukat vagy szolgáltatásokat annak érdekében, hogy teljesíthessék a bejelentések előzetes vizsgálatára, a védjegyek közzétételére, valamint a védjegynyilvántartás megfelelő és pontos vezetésére irányuló kötelezettségeiket. Másrészről a gazdasági szereplőknek világosan és pontosan meg kell tudniuk bizonyosodni az aktuális vagy potenciális versenytársaik oltalomban részesülő védjegyeiről vagy az általuk tett bejelentésekről, hogy így a harmadik személyek jogairól érdemi információhoz juthassanak. (vö. 46–49., 64. pont és a rendelkező rész) 2. A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2008/95 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes a védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozására vonatkozó, Nizzai Megállapodás 1. cikkében említett osztályozás fejezetcímei általános kifejezéseinek használata a védjegybejelentés tárgyát képező áruk és szolgáltatások azonosítása céljából, ha e leírás kellően egyértelmű és pontos. Az illetékes hatóságok feladata az egyes konkrét esetekben, a védjegybejelentésben szereplő áruktól vagy szolgáltatásoktól függően elvégezni az értékelést, annak eldöntéséhez, hogy e leírások megfelelnek-e az előírt egyértelműségi és pontossági követelményeknek. (vö. 55., 56., 64. pont és a rendelkező rész) 3. A nemzeti védjegy azon bejelentőjének, aki a védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozására vonatkozó, Nizzai Megállapodás 1. cikkében említett osztályozás valamely adott osztályának fejezetcímében szereplő általános kifejezések egészét használja a védjegybejelentés tárgyát képező áruk vagy szolgáltatások azonosítására, pontosítania kell, hogy kérelme az ezen osztály betűrend szerinti jegyzékében szereplő áruk, illetve szolgáltatások egészére, vagy azok közül csupán bizonyos árukra, illetve szolgáltatásokra vonatkozik-e. Amennyiben a bejelentés az említett áruk vagy szolgáltatások közül csak bizonyos árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozik, a bejelentő köteles pontosítani, hogy az említett osztályba tartozó áruk, illetve szolgáltatások közül melyekre vonatkozik a kérelme. Az olyan védjegybejelentés, amelynek alapján nem állapítható meg, hogy a Nizzai Osztályozás valamely adott osztálya fejezetcímének használatával a bejelentő a védjegyet ezen osztály áruinak vagy szolgáltatásainak egésze vagy csupán egy része tekintetében szeretné lajstromoztatni, nem tekinthető kellően egyértelműnek és pontosnak. (vö. 61., 62., 64. pont és a rendelkező rész)

C-307/10. sz. ügy

Chartered Institute of Patent Attorneys

kontra

Registrar of Trade Marks

(a The Person Appointed by the Lord Chancellor under Section 76 of The Trade Marks Act 1994, on Appeal from the Registrar of Trade Marks [Egyesült Királyság] által előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem)

„Védjegyek — Tagállami jogszabályok közelítése — 2008/95/EK irányelv — Azon áruk vagy szolgáltatások beazonosítása, amelyek tekintetében a védjegybejelentést tették — Az egyértelműség és a pontosság követelményei — A Nizzai Osztályozás fejezetcímeinek használata a védjegyek lajstromozásánál — Megengedhetőség — A védjegyoltalom terjedelme”

Az ítélet összefoglalása

Jogszabályok közelítése – Védjegyek – 2008/95 irányelv – A védjeggyel érintett áruk és szolgáltatások beazonosítása – Az egyértelműség és a pontosság követelményei – A védjegyoltalom terjedelmének az illetékes hatóságok és a gazdasági szereplők általi meghatározása (2008/95 európai parlamenti és tanácsi irányelv) Jogszabályok közelítése – Védjegyek – 2008/95 irányelv – A védjeggyel érintett áruk és szolgáltatások beazonosítása – A Nizzai Osztályozás fejezetcímeiben szereplő általános megjelölések használata – Megengedhetőség – Feltételek – Kellően egyértelmű és pontos beazonosítás (2008/95 európai parlamenti és tanácsi irányelv) Jogszabályok közelítése – Védjegyek – 2008/95 irányelv – A védjeggyel érintett áruk és szolgáltatások beazonosítása – A Nizzai Osztályozás fejezetcímeiben szereplő általános megjelölések használata – Az oltalom ebből eredő terjedelme – A bejelentőnek a bejelentési kérelmében megjelölt áruk és szolgáltatások pontosítására vonatkozó kötelezettsége (2008/95 európai parlamenti és tanácsi irányelv)