Keywords

Summary



Keywords

1. Közösségi védjegy – Fellebbezési eljárás – A közösségi bírósághoz benyújtott kereset – Keresetlevél – A beavatkozó válaszbeadványa – Alaki követelmények – A felhozott jogalapok rövid ismertetése – A keresetlevélben és a beadványban nem ismertetett jogi alapok – Más iratokra való általános hivatkozás – Elfogadhatatlanság

(A Bíróság alapokmánya, 21. cikk; az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata, 44. cikk, 1. §, c) pont, 46. cikk és 135. cikk, 1. §, (2) bekezdés)

2. Közösségi védjegy – A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló termékek, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – A korábbi védjeggyel való összetéveszthetőség – A megjelölt áruk vagy szolgáltatások hasonlósága megállapításának szükségessége a megjelölések azonossága esetén is

(40/94 tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont)

3. Közösségi védjegy – A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló termékek, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – A korábbi védjeggyel való összetéveszthetőség – A „SISSI ROSSI” és a „MISS ROSSI” szóvédjegyek

(40/94 tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont)

Summary

1. A Bíróság alapokmányának 21. cikke és az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata 44. cikke 1. §‑ának c) pontja alapján a keresetlevélnek tartalmaznia kell a hivatkozott jogalapok rövid összefoglalását. Ennek az összefoglalónak elegendően világosnak és egyértelműnek kell lennie, hogy lehetővé tegye az alperes számára a védekezésre való felkészülést és az Elsőfokú Bíróság számára ‑ adott esetben további információk nélkül is ‑ a keresetről való döntést. Bár a keresetlevél szövegét a mellékelt okiratok egyes részeire hivatkozással alá lehet támasztani, a más – akár a keresetlevélhez mellékelt – iratokra történő általános hivatkozás nem pótolhatja a keresetlevélben a lényeges elemek hiányát. Az Elsőfokú Bíróságnak nem feladata, hogy a felek helyett megpróbálja megkeresni a mellékletekben a vonatkozó részeket. Ez az ítélkezési gyakorlat az eljárási szabályzat 135. cikke 1. §-ának második bekezdése alapján e szabályzatnak a szellemi tulajdonjogok terén is alkalmazandó 46. cikke szerint éppúgy alkalmazható az Elsőfokú Bíróság előtt beavatkozóként fellépő, a fellebbezési tanács előtt folyó felszólalási eljárásban ellenérdekű fél válaszbeadványára, ha beavatkozóként lép fel az Elsőfokú Bíróság előtt.

Következésképpen a felperes és a beavatkozó által az OHIM elé terjesztett iratokra hivatkozó keresetlevél és válaszbeadvány elfogadhatatlan abban a részében, amelyben a bennük foglalt általános hivatkozás nem köthető össze a keresetlevélben, illetve a válaszbeadványban kifejtett jogalapokkal és érvekkel.

(vö. 30–31. pont)

2. A közösségi védjegyről szóló 40/94 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának szövegéből következően az e rendelkezés szerinti összetéveszthetőség a megjelölt áruk vagy szolgáltatások azonosságát vagy hasonlóságát feltételezi. Így, még ha a bejelentett megjelölés azonos is lenne valamely különösen erőteljes megkülönböztető képességgel rendelkező védjeggyel, akkor is szükséges annak megállapítása, hogy az ütköző védjegyekkel ellátott áruk vagy szolgáltatások hasonlóak.

(vö. 53. pont)

3. A francia és olasz női átlagfogyasztók körében nem áll fenn az összetévesztés veszélye a Nizzai Megállapodás szerinti 18. osztályba tartozó „női táskák” vonatkozásában közösségi védjegyként lajstromoztatni kívánt SISSI ROSSI szómegjelölés és a fenti megállapodás szerinti 25. osztályba tartozó „női cipők” vonatkozásában korábban Olaszországban lajstromozott és nemzetközi védjegyként Franciaországra kiterjedő hatállyal lajstromozott MISS ROSSI szóvédjegyek között.

Ugyanis, még ha igaz is, hogy a szóban forgó áruk közötti különbségek – amelyek ezen termékek versengő jellege hiányának köszönhetőek – nem olyanok a szóban forgó áruk között, hogy önmagukban kizárhatnák az összetéveszthetőséget, a megjelölések hasonló elemei, amelyek legfeljebb közepes szintűnek, ha nem gyengének minősíthetőek, nem esnek nagyobb súllyal latba, mint a szóban forgó áruk közötti különbségek, oly módon, hogy a fogyasztók a szóban forgó védjegyeket nem fogják összekeverni.

(vö. 57., 68., 76., 79–80. pont)