ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 239/28

A Törvényszék (ötödik tanács) T-163/14. sz., Canadian Solar Emea és társai kontra Tanács ügyben 2017. február 28-án hozott ítélete ellen a Canadian Solar Emea GmbH, a Canadian Solar Manufacturing (Changshu), Inc., a Canadian Solar Manufacturing (Luoyang), Inc., a Csi Cells Co. Ltd, és a Csi Solar Power (China), Inc. által 2017. május 8-án benyújtott fellebbezés

(C-237/17 P. sz. ügy)

(2017/C 239/35)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbezők: Canadian Solar Emea GmbH, Canadian Solar Manufacturing (Changshu), Inc., Canadian Solar Manufacturing (Luoyang), Inc., Csi Cells Co. Ltd, Csi Solar Power (China), Inc. (képviselők: J. Bourgeois avocat, S. De Knop advocaat, M. Meulenbelt advocaat, A. Willems, avocat)

A többi fél az eljárásban: az Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság

A fellebbezők kérelmei

A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:

— helyezze hatályon kívül a Törvényszék által a T-163/14. sz. ügyben hozott ítéletet;

— adjon helyt az elsőfokú eljárás keretében előterjesztett kérelemnek, és semmisítse meg a megtámadott rendeletet a fellebbezőkre vonatkozó részében;

— az ellenérdekű felet kötelezze a fellebbezők költségeinek, valamint a saját költségeinek a viselésére, ideértve az elsőfokú eljárás és a fellebbezési eljárás költségeit is;

— állapítsa meg, hogy a fellebbezési eljárásban részt vevő egyéb felek maguk viselik a saját költségeiket;

Másodlagosan:

— helyezze hatályon kívül a Törvényszék által a T-163/14. sz. ügyben hozott ítéletet;

— utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé ítélethozatal céljából;

— az elsőfokú eljárás és a fellebbezési eljárás költségeiről jelenleg ne határozzon, fenntartva e határozatot a Törvényszék számára a végső ítélet meghozataláig;

— állapítsa meg, hogy a fellebbezési eljárásban részt vevő egyéb felek maguk viselik a saját költségeiket.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot azáltal, hogy a fellebbezőktől azt követelte meg, hogy igazolják az első és a második jogalaphoz fűződő érdeküket; a Törvényszék mindenesetre téves jogi jellemzést alkalmazott a tényállásra vonatkozóan, mivel a fellebbezőknek fennáll ezen érdekük.
2)

Amennyiben az első kérdés a) pontjára nemleges válasz születik: a) Mely követelményeknek kell teljesülniük, hogy egy élelmiszer ízét szerzői jogi védelem illethessen meg? b) Egy íz szerzői jogi védelme kizárólag magán az ízen alapul-e, vagy az élelmiszer receptúráján (is)? c) Meddig terjed az olyan fél bizonyítási terhe, aki egy (bitorlási) perben úgy érvel, hogy egy élelmiszer szerzői jogilag védett ízét alkotta meg? elegendő-e az, hogy ez a fél az eljárásban bemutatja az élelmiszert a bírónak, hogy az – ízlelés és szaglás révén – saját ítéletet alkothasson arról, hogy az élelmiszer íze megfelel-e a szerzői jogi védelem követelményeinek? Vagy a felperesnek (adott esetben) a kreatív döntések leírását azon ízkompozícióra és/vagy receptúrára vonatkozóan (is) meg kell adnia, amelyek alapján az ízt a szerző saját szellemi alkotásának kell tekinteni? d) Miként kell a bírónak a bitorlási perben megállapítania, hogy az alperes élelmiszerének íze oly módon egyezik meg a felperes élelmiszerének ízével, hogy az szerzői jogi jogértést valósít meg? Ebben az összefüggésben az (is) döntő, hogy a két íz által keltett összbenyomás megegyezik-e?
4)

Az a tagállam, amely bizonyos rádió- és televízió-műsorok bizonyos hálózatokra történő továbbítására vonatkozó kötelezettséget vezetett be, előírhatja-e az irányelv sérelme nélkül e szolgáltatások számára az e hálózatokra történő továbbítás elfogadását, az internetes oldalra történő továbbítást is ideértve, ha a szóban forgó szolgáltatás maga is továbbítja saját műsorait az internetre?
3)

Abban az esetben, ha a második kérdésre olyan válasz adandó, hogy a „hidrogén és szén-monoxid szétválasztása” folyamatelem izoláltan, önmagában, a rendszerhatárokon belüli egyedüli folyamatként is történhet, a következő további kérdés merül fel: „Hidrogén és szén-monoxid szétválasztása” folyamatelemről csak akkor van-e szó, ha a hidrogént (H2) kizárólag a szén-monoxidtól (CO) választják el, vagy a „hidrogén és szén-monoxid szétválasztása” folyamatelem akkor valósul-e meg, ha annak keretében a hidrogént nem kizárólag a szén-monoxidtól, hanem továbbá más anyagoktól is – például szén-dioxidtól (CO2) vagy szénhidrogénektől (CnHn) –elválasztják?
IV.

A Guide to Financial Issues relating to Indirect Actions of the Sixth Framework Programmes és a hetedik keretprogram rendelkezéseinek nem megfelelő és/vagy téves alkalmazása. A jogvita alapjául szolgáló tényállás egyik meghatározó elemének értékelésével kapcsolatos nyilvánvaló hiba. A megtámadott ítélet – azzal, hogy elutasította az első két kereseti jogalapot – megsértette a hatodik programra vonatkozó pénzügyi iránymutatást és elferdítette a jogvita alapjául szolgáló tényállást, téves és megtévesztő módon, azaz azon feltevés alapján számította ki a Bridge szerződéssel összefüggésben teljesített órák számát, hogy a szolgáltató társaság kizárólag az említett szerződésre irányuló tevékenységekkel összefüggésben a hónap minden napján folyamatosan nyolc órán keresztül dolgozott.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 283/26

A Supreme Court (Írország) által 2017. június 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Minister for Justice and Equality, The Commissioner of the Garda Síochána kontra Workplace Relations Commission

(C-378/17. sz. ügy)

(2017/C 283/36)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Supreme Court

Az alapeljárás felei

Felperes: Minister for Justice and Equality, The Commissioner of the Garda Síochána

Alperes: Workplace Relations Commission

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Amennyiben

(a) jogszabály egy többek között arra vonatkozó általános átruházott hatáskörrel rendelkező szervet hoz létre, hogy biztosítsa az uniós jog érvényesülését egy meghatározott területen; és

(b) a nemzeti jog előírja, hogy egy ilyen szervnek nincs hatásköre az ügyek azon kis számú csoportjában, amikor a hatékony jogorvoslat a nemzeti vagy az európai jog alapján a nemzeti szabályozás alkalmazásának mellőzését teszi szükségessé; és

(c) a megfelelő nemzeti bíróságoknak hatáskörük van arra, hogy meghozzanak bármilyen olyan határozatot, amellyel a nemzeti szabályozás alkalmazását mellőzik, amelyre a szóban forgó európai jogi rendelkezéssel való összhang biztosítása érdekében van szükség; hatáskörük van arra, hogy olyan ügyekben eljárjanak, amelyekben ilyen jogorvoslatra szükség van; valamint hatáskörük van arra, hogy az európai jog által előírt jogorvoslatot biztosítsanak és amennyiben a bíróságok által biztosított jogorvoslattal kapcsolatban a Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően azt állapították meg, hogy összhangban áll az egyenértékűség és a tényleges érvényesülés elvével

az érintett, jogszabály által létrehozott szervet mindazonáltal úgy kell-e tekinteni, hogy hatásköre van egy arra vonatkozó panasz elbírálására, hogy a nemzeti szabályozás sérti a vonatkozó uniós jogot, és a panasz eredményessége esetén arra, hogy ezen szabályozás alkalmazását mellőzze annak ellenére, hogy a nemzeti jog a hatáskört mindent esetben – a szabályozás érvényességével szemben bármilyen alapon benyújtott, illetve a szabályozás alkalmazásának mellőzésére irányuló kifogásokat is ideértve – az alkotmány alapján létrehozott bíróságra ruházza a szóban forgó szerv helyett?
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 283/25

A Supreme Court (Írország) által 2017. június 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – The Minister for Justice and Equality, Ireland és az Attorney General kontra Arkadiusz Piotr Lipinski

(C-376/17. sz. ügy)

(2017/C 283/35)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Supreme Court

Az alapeljárás felei

Felperesek és ellenérdekű felek a fellebbezési eljárásban: The Minister for Justice and Equality, Ireland és az Attorney General

Alperes és fellebbező: Arkadiusz Piotr Lipinski

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1) Amennyiben valamely személyt a tagállam hatáskörrel rendelkező bírósága elítél és vele szemben büntetést szab ki, majd az eredetileg kiszabott büntetést fellebbezés következtében módosítják, és ennek a (fellebbezéssel módosított) büntetésnek a végrehajtását később először felfüggesztik, majd a szóban forgó felfüggesztés hatályon kívül helyezését követően elrendelik, „a tárgyalásnak” a kerethatározat (1) 4a. cikke szerinti fogalmát úgy kell-e értelmezni, hogy: a) az csak a bűnösség megállapítására szolgáló eljárásra és az eredeti büntetés kiszabására vonatkozik (a továbbiakban: eredeti büntetés); vagy b) az a fenti a) pontra és/vagy bármely vagy valamennyi alábbi alpontra is vonatkozik: i) az a) pontot követő bármely fellebbezési eljárás, amelynek eredményeképpen az eredeti büntetést a fellebbezés alapján módosítják (a továbbiakban: módosított büntetés); ii) a módosított büntetés (vagy annak egy része) végrehajtásának ezt követő felfüggesztéséhez vezető eljárás; iii) a módosított büntetés (vagy annak egy része) végrehajtása felfüggesztésének visszavonásához vezető eljárás?

2) Amennyiben „a tárgyalás” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy az vonatkozik, illetve magában foglal bármely, a módosított büntetést eredményező fellebbezési eljárást, az európai elfogatóparancs érvényessége szempontjából döntő jelentősége van-e az arra a tényre történő utalás hiányának, miszerint a szóban forgó fellebbezésről az átadni kért személyt értesítették és annak során képviseltette magát, függetlenül attól, hogy a megkeresett államban folytatott eljárás során nyújtott kiegészítő információk eredményeképpen egyértelműen kiderül, hogy az érintett személyt ténylegesen értesítették a fellebbezési eljárásról és annak során képviseltette magát?

(1) Az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i tanácsi kerethatározat (HL 2002. L 190., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 34. o.).
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 283/24

A Törvényszék (első tanács) T-422/13. sz., Committee of Polyethylene Terephthalate (PET) Manufacturers in Europe (CPME) és társai kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben 2017. április 5-én hozott ítélete ellen az Equipolymers Srl, M&G Polimeri Italia SpA, Novapet SA által 2017. június 13-án benyújtott fellebbezés

(C-363/17. P. sz. ügy)

(2017/C 283/33)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbezők: Equipolymers Srl, M&G Polimeri Italia SpA, Novapet SA (képviselő: J. Beck solicitor)

A többi fél az eljárásban: Committee of Polyethylene Terephthalate (PET) Manufacturers in Europe (CPME), Cepsa Química SA, Indorama Ventures Poland sp. z o.o., Lotte Chemical UK Ltd, Ottana Polimeri Srl, UAB Indorama Polymers Europe, UAB Neo Group, UAB Orion Global pet, az Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság

A fellebbezők kérelmei

A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság

— állapítsa meg, hogy a fellebbezési kérelem elfogadható és megalapozott;

— helyezze hatályon kívül a Törvényszék ítéletét a kártérítési kérelmet elutasító részében;

— érdemben bírálja el a kártérítési kérelmet és ítélje meg a fellebbezők javára az igényelt kártérítéseket, vagy utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé a kártérítési kérelem érdemi elbírálása céljából; és

— a Tanácsot kötelezze a felperesi költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Törvényszék elferdítette és helytelenül mutatta be a fellebbezők által benyújtott bizonyítékot, amikor megállapította, hogy nincs okozati összefüggés a 2013/226 határozat (1) jogellenes elfogadása és a fellebbezőket ért kár között (megtámadott ítélet, 155–197. pont, különösen 187–189. pont).

(1) Az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően az Indiából, Tajvanról és Thaiföldről származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint az Indonéziából és Malajziából származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről szóló tanácsi végrehajtási rendeletre irányuló javaslat elutasításáról, amennyiben a javaslat végleges dömpingellenes vámot vetne ki az Indiából, Tajvanról és Thaiföldről származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára szóló, 2013. május 21-i 2013/226/EU tanácsi végrehajtási határozat (HL 2013. L 136., 12. o.).
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 318/9

A Supreme Court of the United Kingdom (Egyesült Királyság) által 2017. július 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Dermod Patrick O'Brien kontra Ministry of Justice (korábban Department for Constitutional Affairs

(C-432/17. sz. ügy)

(2017/C 318/14)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Supreme Court of the United Kingdom

Az alapeljárás felei

Felperes: Dermod Patrick O'Brien

Alperes: Ministry of Justice (korábban Department for Constitutional Affairs)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni a 97/81 irányelvet (1), és különösen az annak mellékletét képező keretmegállapodásnak a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvéről szóló l4. szakaszát, hogy az irányelv átültetési határidejét megelőző szolgálati időket figyelembe kell venni a részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállaló esetében az öregségi nyugdíj összegének megállapításánál, amennyiben azt figyelembe vennék az összehasonlítható, teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló nyugdíja esetében?

(1) Az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv – Melléklet: a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodás (HL 1998. L 14., 9. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet 3. kötet 267. o.).
2)

alkalmazható-e egyébként – továbbra is a fent említett támogatások minősítése céljából – az említett 659/1999 rendelet 1. cikke b) pontjának iv. alpontja, amely rögzíti, hogy „létező” az „olyan támogatás, amely létező támogatásnak tekintendő a 15. cikk szerint” – amely rendelkezés maga is tízéves jogvesztő határidőt ír elő a jogellenesen nyújtott támogatások visszatéríttetésére – és ha igen, milyen feltételek mellett, vagy alkalmazható-e a bizalomvédelemnek és a jogbiztonságnak a Bíróság által is többször megerősített elve, és ha igen, milyen (a hivatkozott pozitív jogi szabályban kifejezett elvhez hasonló vagy attól eltérő) feltételek mellett?
—

állapítsa meg, hogy az Olasz Köztársaság azáltal, hogy nem tett meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy az 1999. április 26-i, a hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK tanácsi irányelv (HL 1999. L 182., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 4. kötet, 228. o.) 7. cikke g) pontja, valamint 13. cikke értelmében a lehető leghamarabb zárhassák le azon hulladéklerakókat, amelyek a szóban forgó irányelv 8. cikke alapján nem szerzett engedélyt az üzemeltetés folytatásához, vagy nem hozott meg szükséges intézkedéseket annak biztosítása végett, hogy az üzemeltetés folytatásához szükséges engedélyt megszerző hulladéklerakók a hivatkozott irányelv által előírt követelményeknek való megfelelést – ide nem értve az irányelv I. mellékletének 1. pontjában megjelölt követelményeket – nem teljesítette ezen irányelv 14. cikke b) pontjának második mondata, valamint 14. cikke c) pontja szerinti kötelezettségeit a következő hulladéklerakókkal kapcsolatban: 1) Avigliano (Loc. Serre Le Brecce); 2) Ferrandina (Loc. Venita); 3) Genzano di Lucania (Loc. Matinella); 4) Latronico (Loc. Torre); 5) Lauria (Loc. Carpineto); 6) Maratea (Loc. Montescuro); 7) Moliterno (Loc. Tempa La Guarella); 8) Potenza (Loc. Montegrosso-Pallareta: a hulladéklerakó lezárása 2016 szeptemberére volt előre jelezve); 9) Potenza (Loc. Montegrosso-Pallareta), a hulladéklerakó sosem került üzemeltetésre a nyilatkozat szerint; 10) Rapolla (Loc. Albero in Piano); 11) Roccanova (Loc. Serre); 12) Sant’Angelo Le Fratte (Loc. Farisi); 13) Campotosto (Loc. Reperduso); 14) Capistrello (Loc. Trasolero); 15) Francavilla (Valle Anzuca); 16) L’Aquila (Loc. Ponte delle Grotte); 17) Andria (D’Oria G.& C. s.n.c); 18) Canosa (CO.BE.MA); 19) Bisceglie (CO.GE.SER); 20) Andria (F.lli Acquaviva); 21) Trani (BAT-Igea s.r.l.); 22) Torviscosa (Società Caffaro);
3)

Erre az utolsó kérdésre adott igenlő válasz esetén ellentétes-e az irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 4. cikkének (4) bekezdésével az olyan nemzeti szabályozás, mint a code de l’entrée et du séjour des étrangers et du droit d’asile (a külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról, valamint a menedékjogról szóló törvény) L. 621-2. cikke, amely szabadságvesztéssel rendeli büntetni azon harmadik országbeli állampolgár által a nemzeti területre történő jogellenes belépést, akinek tekintetében az ezen irányelvben foglalt kiutasítási eljárás még nem fejeződött be?
1)

Ellentétes-e az EUMSZ 67. cikk (2) bekezdésével, valamint a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) szóló, 2016. március 19-i (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 22. és 23. cikkével az a tagállami nemzeti szabály, amely a busztársaságokat a schengeni belső határt átlépő menetrendszerinti járaton végeredményben utasaik határátlépési úti okmányainak ellenőrzésére kötelezi a belső határ átlépése előtt, hogy fellépjenek az útlevéllel és tartózkodási engedéllyel nem rendelkező külföldieknek a Németországi Szövetségi Köztársaság területére történő szállítása ellen? Különösen: a) Az általános törvényi kötelezettség, vagy az egyes fuvarozók hatóságilag megállapított azon kötelezettsége, miszerint külföldieket a szükséges útlevél vagy a szükséges tartózkodási engedély nélkül nem szállíthatnak az ország területére, amit a fuvarozók csak valamennyi utas határátlépési úti okmányainak a belső határ átlépése előtti ellenőrzésével teljesíthetnek, a belső határokon történő személyellenőrzést jelenti-e a Schengeni határ-ellenőrzési kódex 22. cikke értelmében, illetve ilyennek minősül-e? b) Az első kérdésben említett kötelezettségek megállapítását a Schengeni határ-ellenőrzési kódex 23. cikkének a) pontjához kell-e mérni, jóllehet a fuvarozók nem gyakorolnak „rendőrségi hatáskört” ezen előírás értelmében, és az államilag megállapított ellenőrzési kötelezettség sem hatalmazza fel őket hivatalosan hatósági jogkörök gyakorlására? c) Az első kérdés b) pontjára adandó igenlő válasz esetén: A fuvarozóktól megkövetelt ellenőrzésekben a Schengeni határ-ellenőrzési kódex 23. cikke a) pontja második mondata feltételeinek figyelembevételével a határforgalom-ellenőrzéssel azonos tartalmú, meg nem engedett intézkedés rejlik-e? d) Az első pontban említett kötelezettségek megállapítását, amennyiben menetrendszerű járatokat üzemeltető busztársaságokra vonatkozik, a Schengeni határ-ellenőrzési kódex 23. cikkének b) pontjához kell-e mérni, miszerint a fuvarozóknak a kikötőkben és repülőtereken elvégzett biztonsági személyellenőrzésekre való jogosultsága nem érinti a határellenőrzés hiányát a belső határokon? Ebből következik-e az ellenőrzések meg nem engedhetősége az első kérdés értelmében a kikötőkön és a repülőtereken kívül is, ha azok nem biztonsági ellenőrzéseket jelentenek és az érintett tagállam területén belül utazó személyekre nem is vonatkoznak?
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 347/16

A Riigikohus (Észtország) által 2017. augusztus 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – AS, OÜ TKM Beauty Eesti, AS TKM King, Kaubamaja AS, Selver AS kontra Tallinna linn, Maksu- ja Tolliamet

(C-475/17. sz. ügy)

(2017/C 347/20)

Az eljárás nyelve: észt

A kérdést előterjesztő bíróság

Riigikohus

Az alapeljárás felei

Felperes: AS Viking Motors, OÜ TKM Beauty Eesti, AS TKM King, Kaubamaja AS, Selver AS

Alperes: Tallinna linn, Maksu- ja Tolliamet

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni a 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 401. cikkét, hogy azzal összeegyeztethetetlen az olyan nemzeti adó, amelyet általánosan alkalmaznak és az árral arányosan állapítanak meg, amelyet azonban az irányadó rendelkezések alapján csak a termékek vagy szolgáltatások fogyasztó részére történő értékesítésének szakaszában vetnek ki, így a végleges adóteher végül a fogyasztót terheli, és amely veszélyezteti a közös hozzáadottértékadó-rendszer működését és torzítja a versenyt?

(1) A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv, HL 2006. L 347., 1. o.)
(4)

A Törvényszék jogellenes módon állapította meg, hogy a Tanács nem sértette meg a megfelelő ügyintézéshez való jogot. Téves jogalkalmazás kapcsolódik először is a Törvényszéknek a Tanács pártatlansági kötelezettségét érintő okfejtéséhez. Másodszor a Törvényszék tévesen értelmezi a gondos vizsgálat kötelezettségének a terjedelmét. Ebben az összefüggésben a felperes eljárási jogainak a megsértése is megvalósul. A Törvényszék jogellenesen állapította meg, hogy a Tanács nem követett el „nyilvánvaló értékelési hibát”. Először is a Törvényszék megsértette a megtámadott jogi aktus felülvizsgálatára vonatkozó kötelezettségét, mivel nem ellenőrizte a megtámadott jogi aktus elfogadásához vezető eljárást. A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a Tanács hivatkozhat kizárólag egy Ukrajnától származó levélre. Ezzel a Törvényszék figyelmen kívül hagyta a Tanács azon kötelezettségét, hogy további vizsgálatokat végezzen. A Törvényszék ezenfelül figyelmen kívül hagyta a Bíróság korlátozó intézkedésekre vonatkozó újabb ítélkezési gyakorlatának a jelentőségét. A Törvényszék továbbá puszta politikai érvelést fejt ki, és figyelmen kívül hagyja az alapjogoknak a harmadik országokban fennálló jelentőségét.
3)

Ellentétes-e az első kérdésben említett 2015. március 4-i (EU) 2015/774 európai központi banki határozat jelenleg hatályos változata az Európai Unió működéséről szóló szerződés 119. cikkével és 127. cikkének (1) és (2) bekezdésével, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 17–24. cikkével azért, mert az túllép az Európai Központi Bank e rendelkezésekben szabályozott monetáris politikai hatáskörén, és ezért beavatkozik a tagállamok hatáskörébe? Az Európai Központi Bank hatáskörének túllépését jelenti-e különösen az, hogy a) az első kérdésben említett határozat a PSPP – 2017. május 12-én1 534,8 milliárd eurós – volumene folytán nagymértékben befolyásolja a tagállamok refinanszírozási feltételeit? b) az első kérdésben említett határozat a tagállamok refinanszírozási feltételeinek a) kérdésben említett javítására és ennek a kereskedelmi bankokra gyakorolt hatásaira tekintettel nemcsak közvetett gazdaságpolitikai következményekkel jár, hanem annak objektíve megállapítható hatásai arra utalnak, hogy a program a monetáris politikai célkitűzés mellett azzal legalább egyenrangú gazdaságpolitikai célkitűzéssel is rendelkezik? c) az első kérdésben említett határozat annak erőteljes gazdaságpolitikai hatásai miatt sérti az arányosság elvét? d) az első kérdésben említett határozat részletes indokolás hiányában a több mint két évig tartó végrehajtás során nem vizsgálható felül abból a szempontból, hogy az továbbra is szükséges és arányos-e?
1)

a) Úgy kell-e értelmezni a hatodik irányelv (1) 9. cikke (2) bekezdése c) pontjának első francia bekezdését, illetve a 2006. évi héairányelv (2) (2010. január 1-jéig hatályos változata) 52. cikkének a) pontját, hogy azok hatálya alá tartozik a díj ellenében történő, interaktív, erotikus, élő webkamerás előadások szolgáltatása? b) Amennyiben az 1.a. kérdésre a válasz igenlő, úgy kell-e értelmezni a „hely, ahol a szolgáltatást ténylegesen teljesítették” mondatrészt a hatodik irányelv 9. cikke (2) bekezdésének c) pontjában, illetve a 2006. évi héairányelv 52. cikkének elején, hogy az a hely irányadó, ahol a modellek a webkamera előtt fellépnek, vagy az, ahol a látogatók a képeket megtekintik, vagy más hely is szóba jön még?