28

E körülmények között a Curtea de Apel Alba Iulia (gyulafehérvári fellebbviteli bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé: „1) [Az egyetértési megállapodást] lehet‑e olyan aktusnak, határozatnak, közleménynek stb. tekinteni, amely az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata értelmében jogi kötőerővel bír (1976. február 3‑iManghera és társai ítélet [59/75, EU:C:1976:14], valamint 1997. március 20‑iFranciaország kontra Bizottság ítélet [C‑57/95, EU:C:1997:164]) és az Európai Unió Bíróságának értelmezési hatáskörébe tartozhat‑e? 2) Igenlő válasz esetén, úgy kell‑e értelmezni [az egyetértési megállapodást], hogy a gazdasági válság hatásainak a személyzeti kiadások csökkentése általi enyhítése érdekében [a] Bizottság jogszerűen írhatja elő olyan nemzeti törvény elfogadását, amely visszavonja valamely személy több mint 30 év alatt szerzett, a törvényt megelőzően jogszerűen megállapított és folyósított járulékalapú nyugdíjhoz való jogát, azon tény okán, hogy ez a személy munkaszerződés alapján végzett tevékenységért munkabért kap, amely tevékenység különbözik attól a tevékenységtől, amelynek tekintetében nyugállományba helyezték? 3) Úgy kell‑e értelmezni [az egyetértési megállapodást], hogy a gazdasági válság [hatásainak] enyhítése érdekében [a] Bizottság jogszerűen írhatja elő olyan nemzeti törvény elfogadását, amely teljes egészében és határozatlan időre megvonja valamely személytől a több mint 30 év alatt szerzett, a törvényt megelőzően jogszerűen megállapított és folyósított járulékalapú nyugdíjhoz való jogát azzal az indokkal, hogy ez a személy munkaszerződés alapján végzett tevékenységért munkabért kap, amely tevékenység különbözik attól a tevékenységtől, amelynek tekintetében nyugállományba helyezték? 4) Úgy kell‑e értelmezni [az egyetértési megállapodás] egészét és különösen annak a közigazgatás átalakítására és hatékonyságának javítására vonatkozó 5. pontja d) alpontját, hogy a gazdasági válság [hatásainak] enyhítése érdekében [a] Bizottság jogszerűen írhatta elő olyan nemzeti törvény elfogadását, amely a közintézmények nyugdíjas tisztviselői esetében a[z öregségi] nyugdíj és a munkabér halmozódására vonatkozó tilalmat vezet be? 5) Értelmezhető‑e úgy [a Charta] 17., 20., 21. és 47. cikke, az [EUSZ 6. cikk], az [EUMSZ 110. cikk], a jogbiztonságnak a közösségi jogban rögzített elve és a Bíróság ítélkezési gyakorlata, hogy azokkal ellentétes az olyan szabályozás, mint az 554/[2004]. sz. törvény 21. cikkének (2) bekezdésében foglalt szabályozás, amely az uniós jog elsőbbsége elvének megsértése esetén kizárólag a közigazgatási peres eljárásokban teszi lehetővé a nemzeti bíróság által hozott határozatok vonatkozásában a perújítást, a nemzeti bíróság által a más (polgári, büntető, kereskedelmi stb.) jogterületeken hozott határozatokkal szemben pedig nem teszi lehetővé a perújítást az uniós jog elsőbbsége elvének [ez utóbbi] határozatok általi megsértése esetén? 6) Ellentétes‑e [az EUSZ 6. cikkel] az olyan tagállami szabályozás, amely a hivatásos bírák nyugdíjának – amelyet az általuk a bíróságon több mint 30 éves szolgálati idő alatt történő járulékfizetés alapján állapítottak meg – folyósítását az egyetemi jogi oktatásra vonatkozó munkaszerződés megszüntetésének feltételéhez köti? 7) Ellentétes‑e [az EUSZ 6. cikkel], a Charta 17. cikkének (1) bekezdésével és a Bíróság ítélkezési gyakorlatával az olyan szabályozás, amely annak ellenére fosztja meg a jogosultat az őt megillető nyugdíjhoz való jogától, hogy ezt a nyugdíjat több mint 30 éven át történő járulékfizetés alapján állapították meg, miközben a bírák az egyetemi tevékenységük után elkülönítetten fizették és fizetik továbbra is a nyugdíjjárulékot? 8) Ellentétes‑e [az EUSZ 6. cikkel], a [2000/78 irányelv] 2. cikke (2) bekezdésének b) pontjával, illetve a Bíróság ítélkezési gyakorlatával valamely tagállam alkotmánybírósága által hozott olyan ítélet, amely a törvény alkotmányossági vizsgálata során megállapítja, hogy a nyugdíj és a munkabér halmozódásához való jog csak a megbízatással rendelkező személyeket illeti meg, és kizárja ezáltal azokat a hivatásos bírákat, akik számára azért tilos a több mint 30 éven át történő egyéni járulékfizetés alapján megállapított nyugdíj folyósítása, mert ezek a bírák továbbra is gyakorolják egyetemi jogi oktatói tevékenységüket? 9) Ellentétes‑e [az EUSZ 6. cikkel], illetve a Bíróság ítélkezési gyakorlatával az olyan szabályozás, amely a bírák több mint 30 éven át történő egyéni járulékfizetés alapján megállapított nyugdíjának folyósítását határozatlan időre az egyetemi tevékenység megszüntetésének feltételéhez köti? 10) Ellentétes‑e [az EUSZ 6. cikkel], illetve a Bíróság ítélkezési gyakorlatával az olyan szabályozás, amely sérti a személyek tulajdonának védelme és a közérdekű követelmények között fenntartandó igazságos egyensúlyt azáltal, hogy csak a személyek meghatározott csoportja esetében írja elő a bírói nyugdíj azon okból történő elvesztését, hogy ezek a személyek egyetemi tevékenységet folytatnak?”