27

A Törvényszék a megtámadott ítélet 22–43. pontjában a következőképpen foglalta össze a jogvita előzményeit: „22 1999. január 18‑án a Konsortium Südtiroler Baumschuler (KSB), amelynek a [Schniga] a jogutódja, a[z alaprendelet] alapján növényfajtaoltalmi bejelentést tett a CPVO‑nál […]. A kérelmet 1999/0033. számon vették nyilvántartásba. A bejelentett növényfajta, amelyre oltalmat igényeltek, a Malus Mill faj Gala Schnitzer elnevezésű almafajtája (a továbbiakban: bejelentett fajta). 23 1999 februárjában a CPVO felkérte a wurzeni (Németország) székhelyű Bundessortenamt (német szövetségi növényfajta‑hivatal, a továbbiakban: BSA) vizsgálati központját, hogy a[z alaprendelet] 55. cikkének (1) bekezdése szerint végezze el a bejelentett fajta szakmai szempontok szerinti vizsgálatát. E vizsgálat szempontjából a Baigent fajtát (a továbbiakban: referenciafajta), a bejelentett fajtához legközelebbinek tekintett fajtát használta összehasonlítási fajtaként. 24 2001‑ben bebizonyosodott, hogy a Schniga által a szakmai szempontok szerinti vizsgálatra benyújtott növényi anyag vírushordozó volt. E vizsgálatot ezért felfüggesztették, majd 2002 tavaszán folytatták, miután a CPVO engedélyezte, hogy a Schniga a bejelentett fajta nem fertőzött új anyagát nyújtsa be. E vizsgálatra 2003 és 2004 folyamán került sor […]. 25 2005. január 18‑i levelében BSA a következőkről tájékoztatta a CPVO‑t: »A [CPVO] nevében 2005. január 13‑án megküldtük Önöknek a [bejelentett] fajta DUS‑vizsgálatára vonatkozó időszakos jelentést. Megítélésünk szerint a bejelentett fajta egy olyan jellemző alapján különbözik a [referenciafajtától], amely jelenleg nem szerepel a CPVO TP/14/1. sz. jegyzőkönyvben: ’virág: elszíneződés a porzószálak alján (a portok kinyílását követően) […]. […] Bizonyítékokat nyújtottak be annak alátámasztására, hogy e jellemző kellően egynemű, reprodukálható, és bizonyítja a fajták közötti kellő különbséget, ezért lehetővé teszi a megkülönböztethetőség megállapítását […]. Ezzel összefüggésben az [UPOV TG/14/9. sz. jegyzőkönyv] felülvizsgálata során javasolták a szóban forgó jellemző feltételét, azonban ezt a javaslatot – a jellemzők észszerű számára való csökkentése érdekében – elutasították. Szándékunk támogatásra talált, és azt a javaslatot kaptuk, hogy az időszakos jelentéssel együtt küldjünk kérelmet e jellemző – mint a CPVO TP/14/1. sz. [jegyzőkönyv] [III. 3] pontja szerinti új jellemző – használatának engedélyezésére«. 26 A CPVO 2005. február 7‑én új kiegészítő időszakos jelentést küldött a Schnigának »különösebb megjegyzések nélkül« észrevétellel. 27 2005. december 19‑én a BSA megküldte a CPVO‑nak és a Schnigának a szakmai vizsgálatról szóló végleges jelentést (a továbbiakban: végleges vizsgálati jelentés), amelyben arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett fajta egynemű, állandó és a »Gyümölcs: sávok szélessége« jellemző alapján megkülönböztethető a referenciafajtától. 28 A végleges vizsgálati jelentés 9. pontjának »A nemzeti vizsgálatra vonatkozó iránymutatásokat tartalmazó dokumentum időpontja és/vagy száma« rovata a »2003‑03‑27 CPVO TP/14/1« megjegyzést tartalmazza. 29 A végleges vizsgálati jelentésnek a bejelentett fajta és a referenciafajta összehasonlítására vonatkozó 16. és 17. pontjából kitűnik, hogy a bejelentett fajtán széles sávok jelennek meg (7. megjegyzés), a referenciafajtán pedig keskeny vagy közepes szélességű sávok (4. megjegyzés), e megállapítás a »Gyümölcs: sávok szélessége« további jellemző értékelésén alapult, amely a 2005. április 6‑i UPOV TG/14/9. sz. jegyzőkönyv 40. jellemzőjének fel meg (a továbbiakban: vitatott további jellemző). A CPVO e tekintetben megjegyezte, hogy az említett vitatott további jellemző nem szerepel sem a [CPVO TP/14/1. sz.] jegyzőkönyvben, sem pedig az [UPOV TG/14/8. sz.] jegyzőkönyvben. 30 2006. január 24‑i levelében a CPVO tájékoztatta a BSA‑t, hogy téves iránymutatásokra hivatkozott a végleges vizsgálati jelentésében, és hogy a vizsgálati jelentés alapjaként nem a (2003 márciusában elfogadott) CPVO TP/14/1. sz. jegyzőkönyvet kellett volna használni, hanem az (1995‑ben elfogadott) UPOV TG/14/8. sz. jegyzőkönyvet, mivel ez volt hatályos a bejelentett fajta vizsgálatára irányuló határozat elfogadásának időpontjában, azaz 1999 januárjában. 31 2006. február 9‑én a BSA megküldte a végleges vizsgálati jelentés módosított változatát. E változat 17. pontja kifejti: »[A] fajtát az [UPOV TG/14/8. sz. jegyzőkönyvnek] megfelelően vizsgáltuk. A fajta leírására a 2003. március 27‑i CPVO TP/14/1. sz. [jegyzőkönyv] jellemzőkre vonatkozó táblázata alapján került sor, amely a kísérleti időszak során lépett hatályba. Ennek következtében a [bejelentett] fajta a későbbi elsőbbséggel a fajták referenciagyűjteményének részét képezheti. A fajta a két [jegyzőkönyv] értelmében megkülönböztethető, állandó és egynemű«. 32 A beavatkozók, a Brookfield New Zealand Ltd és az Elaris SNC, amelyek a referenciafajta oltalmi jogához kapcsolódó hasznosítási engedély, illetve e jog jogosultja, 2006. május 5‑én a[z alaprendelet] 59. cikkének alapján kifogást nyújtott be a CPVO‑hoz a bejelentett fajta számára igényelt oltalmi jog megadásával szemben. E kifogások a referenciafajta korábbi oltalmi jogán alapultak. 33 A kifogás alátámasztására egyrészt a[z alaprendelet] 61. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglalt okok szolgálnak, mivel annak, hogy a Schniga nem teljesítette a szakmai szempontok szerinti vizsgálatra szánt anyag benyújtására vonatkozó, a CPVO által meghatározott feltételeket, az oltalmi bejelentés elutasítását kellett volna eredményeznie, másrészt az említett rendelet 7. cikkében foglalt okok, mivel a bejelentett fajta nem megkülönböztethető a referenciafajtától. 34 A CPVO elnöke – a 2007. február 5‑i helyesbítést követően – 2006. december 14‑i határozatával engedélyezte a vitatott további jellemző használatát a bejelentett fajta és referenciafajta közötti különbségtétel céljából. E határozat viszont nem említi a végleges vizsgálati jelentésben is említett, »elszíneződés a porzószálak alján« további jellemzőt. A kérdéses határozat kifejezetten [a végrehajtási] rendelet 23. cikkén alapult. 35 A 2007. február 26‑i határozatával a CPVO‑nak a közösségi növényfajta‑oltalom megadásával szemben benyújtott kifogások tárgyában döntő illetékes bizottsága megadta a bejelentett fajta számára igényelt oltalmat (a továbbiakban: oltalmi jogot megadó határozat), és elutasította a kifogásokat (a továbbiakban: kifogásokat elutasító határozat). E határozatok különösen azon a körülményen alapultak, hogy »szakmai okok alapján« igazolt volt a jogvita tárgyát képező további jellemző figyelembevétele, annak ellenére, hogy az oltalmi bejelentés időpontjában hatályos vizsgálati irányelvek nem említik azt. 36 2007. április 11‑én a beavatkozók a[z alaprendelet] 67–72. cikke alapján fellebbezést nyújtottak be a CPVO fellebbezési tanácsához [(a továbbiakban: fellebbezési tanács)] az oltalmi jogot megadó határozat és a kifogásokat elutasító határozat ellen. 37 Az A 003/2007. és A 004/2007. sz. egyesített ügyekben 2007. november 21‑i határozatában a fellebbezési tanács helyt adott e fellebbezéseknek, és hatályon kívül helyezte az oltalmi jogot megadó és a kifogásokat elutasító határozatot, és a fenti 33. pontban összefoglalt két jogalap közül csak az elsőről határozott […] 38 A Schniga által a Törvényszékhez benyújtott megsemmisítés iránti keresetet követően a Törvényszék a 2010. szeptember 13‑iSchniga kontra CPVO– Elaris és Brookfield New Zealand (Gala Schnitzer) ítéletben (T‑135/08, […] EU:T:2010:397) megsemmisítette a fellebbezési tanács 2007. november 21‑i határozatát. Az ezen ítélet ellen benyújtott fellebbezést a 2012. december 19‑iBrookfield New Zealand és Elaris kontra CPVO és Schniga ítélet (C‑534/10 P, […] EU:C:2012:813) elutasította. 39 A fellebbezési tanács ezért újból megvizsgálta a beavatkozó által benyújtott fellebbezést azon, a fenti 33. pontban összefoglalt második jogalap alapján, amely azt rótta fel a CPVO‑nak, hogy nem megkülönböztethető fajta számára biztosította az igényelt oltalmat. A […] [vitatott] határozatokban újból hatályon kívül helyezte az oltalmi jogot megadó és a kifogásokat elutasító határozatot, és elutasította az oltalmi bejelentést. 40 Másfelől a[z alaprendelet] 56. cikkének (2) bekezdése, valamint [a végrehajtási rendelet] 22. és 23. cikke alapján a fellebbezési tanács lényegében megállapította, hogy: — a szakmai szempontok szerinti vizsgálatra vonatkozó, hatályos jegyzőkönyv és iránymutatás mindvégig az […] UPOV TG/14/8. sz. jegyzőkönyv és a […] CPVO TP/14/1. sz. jegyzőkönyv volt (a [vitatott] határozatok 19. pontja); — az említett jegyzőkönyvek nem említik a vitatott további jellemzőt; — a Schniga szakmai kérdőívben és a vizsgálati időszak alatt sem nyújtott be kérelmet a vitatott további jellemzőnek a CPVO TP/14/1. sz. jegyzőkönyv III. 6 pontja szerinti figyelembevételére (a [vitatott] határozatok 21. pontja); — a vitatott további jellemzőt nem említi a BSA a CPVO‑nak 2005. január 18‑án küldött levelében, és a BSA nem intézett kérelmet CPVO‑hoz erre vonatkozóan, azt először a végleges vizsgálati jelentés, majd a CPVO elnökének az e jellemző alkalmazását engedélyező 2006. december 14‑i határozata említi (a [vitatott] határozatok 22. pontja); — e körülmények között az, hogy a BSA a szakmai szempontok szerinti vizsgálat során az akkor hatályos CPVO TP/14/1. sz. jegyzőkönyvben nem szereplő, további jellemzőt vett figyelembe, az említett jegyzőkönyv III. 3 pontja megsértésének minősül (a [vitatott] határozatok 25. pontja); — a CPVO elnökének 2006. december 14‑i határozata, amely engedélyezte az említett további jellemző visszamenőleges alkalmazását a szakmai szempontok szerinti vizsgálat keretében, alapvető hibát tartalmazott, mivel az említett határozatot csak 12 hónappal a végleges vizsgálati jelentést követően hozták meg, és e határozat nem igazolható különösen [a végrehajtási rendelet] 22. cikkének (2) bekezdése alapján (a [vitatott] határozatok 26. pontja). 41 A [vitatott] határozatok 27. pontjában a fellebbezési tanács e tekintetben az A 010/2008. sz. (JEWEL) ügyben 2009. október 8‑án hozott határozatára hivatkozott, amelynek értelmében a további jellemző alkalmazása a jogbiztonság, az oltalmi bejelentések tárgyilagos elbírálása és a részt vevő felek magatartásának kiszámíthatósága érdekében a CPVO elnökének előzetes jóváhagyását igényli. 42 Másfelől a fellebbezési tanács a [vitatott] határozatok 28. és 29. pontjában úgy ítélte meg, hogy a vitatott további jellemző alapján végzett szakmai szempontok szerinti vizsgálat ráadásul mindenképpen hibás volt, mivel csupán egy évig, nevezetesen 2005 folyamán zajlott, amint azt a BSA elismerte, míg az összes többi jellemzőt két egymást követő vegetációs ciklus során, 2004‑ben és 2005‑ben vizsgálták. Véleménye szerint ez az adott esetben alkalmazandó jegyzőkönyvek és irányelvek, nevezetesen az UPOV TG/1/3. és UPOV TG/14/8. sz. jegyzőkönyv nyilvánvaló megsértését jelenti, amelyek az almafajták esetén az egyneműség és az állandóság megállapítása céljából legalább két vegetációs ciklus során végzett vizsgálatot követelnek meg. 43 Következésképpen a fellebbezési tanács a [vitatott] határozatok 30. és 31. pontjában megállapította, hogy a bejelentett fajta a jogszabály szerint nem tekinthető megkülönböztethetőnek a referenciafajtától.”