ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 204/26

2011. május 3-án benyújtott kereset — Sigma Alimentos Exterior kontra Bizottság

(T-239/11. sz. ügy)

2011/C 204/47

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Sigma Alimentos Exterior, SL (Madrid, Spanyolország) (képviselő: M. Ferre Navarrete ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— semmisítse meg a megtámadott határozat 1. cikke (1) bekezdését, amennyiben az megállapítja, hogy a társasági adóról szóló törvény egységes szerkezetbe foglalt szövege (TRLIS) 12. cikkének (5) bekezdése állami támogatásnak minősülő elemeket tartalmaz;

— másodlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 1. cikkének (1) bekezdését, amennyiben az megállapítja, hogy a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése állami támogatásnak minősülő elemeket tartalmaz, amikor olyan részesedésszerzésekre alkalmazzák, amelyek irányításszerzést feltételeznek;

— harmadlagosan semmisítse meg a megtámadott határozat 4. cikkét, amennyiben az a visszatéríttetés elrendelését alkalmazza a keresettel megtámadott végleges határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele előtt megkötött ügyletekre;

— a Bizottságot kötelezze az eljárásban felmerült költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen eljárás felperese az Egyesült Államokban és Peruban letelepedett társaságokban szerzett részesedést 2008–2010 közötti időszakban, a TRLIS 12. cikkének (5) bekezdése alapján pedig leírta az említett társaságokban való többségi részesedésszerzésből eredő üzleti és cégérték amortizációját.

2011. január 12-én a Bizottság elfogadta a megtámadott, a külföldi vállalkozásban való részesedésszerzés esetén az üzleti és cégértékre alkalmazott adózási amortizációról szóló C 45/2007 (ex NN 51/2007, ex CP 9/2007) határozatot (az értesítés a C(2010) 9566. számú végleges bizottsági határozattal történt). E határozat következményeként a spanyol adóhatóság vizsgálatot indított a felperes által alkalmazott amortizáció kiigazítása céljából.

Keresete alátámasztására a felperes két jogalapra hivatkozik.

1. Az első jogalap azon követelmények nem teljesítésén alapul, amelyek az intézkedés állami támogatásként való minősítéséhez szükségesek. — E tekintetben a felperes azt állítja, hogy az első indok, amely miatt a szóban forgó adószabályozás nem minősülhet állami támogatásnak, a vitatott intézkedés szelektív jellegének hiánya. A Bizottság ugyanis téved, amikor úgy véli, hogy a nemzeti részesedésszerzés előnyben részesítése, és a legalább 5 %-os részesedésre vonatkozó követelmény alapján ténybeli szelektivitás áll fenn. A felperes szerint a Bizottság azért jut erre a következtetésre, mert nem veszi figyelembe az említett szabályozást alkalmazó vállalatok tevékenységi köreire és ágazataira vonatkozó elemzést.
2.

Második jogalap: az uniós jog megsértése a személyzeti szabályzat 1e. cikk (2) bekezdése hatályának és joghatásának jogilag téves meghatározásával Másodszor, a Közszolgálati Törvényszék szintén az uniós jog megsértésével és megfelelő indokolás nélkül tévesen úgy értelmezte a személyzeti szabályzat 1e. cikke második bekezdésének hatályát, hogy azt az általános kötelezettséget rója az intézményekre, hogy az egészségvédelemmel kapcsolatos munkakörülmények vonatkozásában legalább az EUMSZ 153. cikk alapján elfogadott irányelvek szerinti követelményeket kell az alkalmazottak számára biztosítani. A személyzeti szabályzat 1e. cikk (2) bekezdése, amelyet a személyzeti szabályzat 2004. évi reformja keretében illesztettek be, ezzel szemben csak arra irányult, hogy pótolja — az intézmények székhelyén az alkalmazottak egészégének és biztonságának biztosítása vonatkozásában — a személyzeti szabályzatból hiányzó műszaki előírásokat (például: tűzvédelem, veszélyes anyagok, szellőztetés, ergonómia stb.). A személyzeti szabályzat így jelenleg lehetővé teszi az irányelvekben, illetve az azokat átültető nemzeti jogszabályokban szereplő műszaki minimumszabályok alkalmazását. Ezzel szemben ez az előírás nem vonatkozhat — és annak nem is kell vonatkoznia — a munkakörülményekre a szabadság átvitelét, és a ki nem vett szabadság megváltását illetően, amelyeket a személyzeti szabályzat megalkotója kimerítően szabályoz. A Közszolgálati Törvényszék ezzel a határozatával nem csak a személyzeti szabályzat előírásait és a Bíróság ítélkezési gyakorlatát, hanem a jogbiztonság követelményét is megsértette.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 238/29

2011. június 14-én benyújtott kereset — Leopardi Dittajuti kontra OHIM — Llopart Vilarós (CONTE LEOPARDI DITTAJUTI)

(T-303/11. sz. ügy)

2011/C 238/50

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Piervittorio Francesco Leopardi Dittajuti (Numana, Olaszország) (képviselők: D. De Simone, D. Demarinis és G. Orsoni ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Pedro Llopart Vilarós (Sant Sadurní D'Anoia, Spanyolország)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) második fellebbezési tanácsának az R 1437/2010-2. sz. ügyben 2011. április 6-án hozott határozatát, és ennek következtében kötelezze az OHIM-ot arra, hogy tegye meg az ítéletben foglaltaknak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket; és

— az alperest kötelezze az összes eljárás költségeinek megtérítésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: a felperes

Az érintett közösségi védjegy: a CONTE LEOPARDI DITTAJUTI szóvédjegy, a 33., 35., 40. és 43. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások tekintetében — 6428338. sz. közösségi védjegybejelentés

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: a 33. osztályba tartozó árukra vonatkozó, 2073540. sz. „Leopardi” spanyol szóvédjegy

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a vitatott áruk és szolgáltatások tekintetében helyt adott a felszólalásnak

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést mint elfogadhatatlant elutasította

Jogalapok: a 207/2009 tanácsi rendelet 60. cikkének, valamint a 2868/95/EK bizottsági rendelet 50. szabálya (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásra alkalmazandó 49. szabálya (1) bekezdésének, 20. szabálya (7) bekezdése c) pontjának téves értelmezése, mivel a fellebbezési tanács: i) tévesen döntött úgy, hogy nem függeszti fel az eljárást és nem hosszabbítja meg a határidőt a felek együttesen benyújtott kérelmének megfelelően; ii) tévedésből csak azután vette figyelembe a felek együttesen benyújtott kérelmét, hogy letelt az indokolás benyújtására szolgáló határidő, ezzel gyakorlatilag megakadályozva azt, hogy az érintett fél azt kellő időben be tudja nyújtani, és ezáltal maga idézte elő a határidő túllépését; iii) megsértette az eljárási szabályokat, mivel nem vette figyelembe a fellebbezés indokait, annak ellenére, hogy a releváns indokokat a határidőn belül nyújtották be, megsértve ezzel az eljárás-gazdaságosság általános elvét is, és az ügyiratok érvényessége megőrzésének elvét.
—

semmisítse meg az Európai Bizottság 2011. április 20-i határozatát, amely kizárja a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó közösségi elvek és irányelvek, valamint a „Pratical Guide to contract procedures financed from the General Budget of the European Communities in the context of external actions” megsértése okán Romániával szembeni jogsértési eljárás megindításának szükségességét;
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 282/43

2011. július 29-én benyújtott kereset — Ellinika Touristika Akinita kontra Bizottság

(T-419/11. sz. ügy)

2011/C 282/80

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Felperes: Ellinika Touristika Akinita AE (Athén, Görögország) (képviselő: N. Fragkakis ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— teljes egészében adjon helyt a keresetnek,

— helyezze hatályon kívül és semmisítse meg a Bizottság Görög Köztársaságnak címzett, megtámadott határozatát,

— rendelje el a felperessel szemben a megtámadott határozatban foglaltak végrehajtása során közvetlenül vagy közvetve esetlegesen „nyert” bármely, kamatokkal növelt összeg visszafizetését;

— a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen keresettel a felperes a Görög Köztársaság által végrehajtott, bizonyos görög játékkaszinók számára nyújtott állami támogatásról szóló, 2011. május 24-i C 16/2010 (C(2011) 3504 végleges) európai bizottsági határozat (ex NN 22/2010, ex CP 318/2009) megsemmisítését kéri.

A felperes az alábbi megsemmisítési jogalapokra hivatkozik:

Az első jogalap az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének téves értelmezésén és alkalmazásán, valamint — az EUMSZ 296. cikket sértő — hiányos indokoláson alapul. A vizsgált intézkedés közelebbről: (i) nem biztosít gazdasági előnyt a parnithai kaszinó és a korfui kaszinó számára az állami forrásból nyújtott támogatás által, (ii) nem szelektív jellegű, és (iii) nem érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet, illetve nem torzítja a versenyt, és azzal nem is fenyeget.

A második jogalap az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 83., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 339. o.) 14. cikke (1) bekezdése első mondatának téves értelmezésén és alkalmazásán alapul. Közelebbről: (i) a jogellenes állami támogatás visszatérítése kizárólag a támogatás tényleges kedvezményezettjeitől kérhető és (ii) az érintett intézkedés tényleges kedvezményezettjei (a kaszinó ügyfelei) nem azonosak a visszafizetés elrendelésének címzettjével (a korfui, parnithai és szaloniki kaszinók), amelyek nem belépőjegy-kötelesek.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 282/47

2011. augusztus 4-én benyújtott kereset — Iberdrola kontra Bizottság

(T-431/11. sz. ügy)

2011/C 282/87

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Iberdrola, SA (Bilbao, Spanyolország) (képviselők: J. Ruiz Calzado ügyvéd, M. Núñez-Müller Rechtsanwalt és J. Dominguez Pérez ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— semmisítse meg a határozat 1. cikkének (1) bekezdését;

— másodlagosan semmisítse meg a határozat 1. cikkének (4) és (5) bekezdését;

— másodlagosan semmisítse meg a határozat 4. cikkét, vagy megfelelően módosítsa annak tartalmát;

— a Bizottságot kötelezze az eljárás valamennyi költségének viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen kereset a külföldi vállalkozásban való részesedésszerzés esetén az üzleti és cégértékre Spanyolország által alkalmazott adózási amortizációról szóló, 2011. január 12-i C 45/2007 (ex NN 51/2007, ex CP 9/2007) bizottsági határozat ellen irányul.

A jogalapok és fontosabb érvek megegyeznek a T-429/11. sz. BBVA kontra Bizottság ügyben előadottakkal.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 282/47

2011. augusztus 4-én benyújtott kereset — Telefónica kontra Bizottság

(T-430/11. sz. ügy)

2011/C 282/86

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Telefónica, SA (Madrid, Spanyolország) (képviselők: J. Ruiz Calzado ügyvéd, M. Núñez-Müller Rechtsanwalt és J. Dominguez Pérez ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— semmisítse meg a határozat 1. cikkének (1) bekezdését;

— másodlagosan semmisítse meg a határozat 1. cikkének (4) és (5) bekezdését;

— másodlagosan semmisítse meg a határozat 4. cikkét, vagy megfelelően módosítsa annak tartalmát;

— a Bizottságot kötelezze az eljárás valamennyi költségének viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen kereset a külföldi vállalkozásban való részesedésszerzés esetén az üzleti és cégértékre Spanyolország által alkalmazott adózási amortizációról szóló, 2011. január 12-i C 45/2007 (ex NN 51/2007, ex CP 9/2007) bizottsági határozat ellen irányul.

A jogalapok és fontosabb érvek megegyeznek a T-429/11. sz. BBVA kontra Bizottság ügyben előadottakkal.
4.

A negyedik, az alperes által a tények nyilvánvalóan téves értékelésére alapított jogalap, amely szerint az alperes tévesen utasította el a cseh Ipari és Kereskedelmi Minisztérium arra irányuló magyarázatait, hogy a felperes nem talált és nem is fog találni hosszú távú megbízható partnert a cseh jog tározókapacitás kiosztására vonatkozó szabályai alapján, amely szabályok alkalmazandók voltak, amikor a felperes mentesség iránti kérelmet nyújtott be a minisztériumhoz, és ma is hatályosak.
1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy az Európai Bizottság nem rendelkezett hatáskörrel arra, hogy ECHA-ra ruházza az igazgatási díj kivetését, és az ECHA nem rendelkezett hatáskörrel az MB/29/2010, 2010. november 12-i igazgatósági határozat („on the classification of charges for which services are levied”) elfogadására. — A felperes e tekintetben kifejti, hogy a Bizottság azzal, hogy a díjakról szóló rendelet 13. cikkének (4) bekezdésében úgy rendelkezett, hogy az ECHA a regisztrációs díjtól — amely az egyetlen díj, amelyet az ECHA-t létrehozó rendelkezések lehetővé tesznek — eltérő igazgatási díjat vet ki, túlmegy az e rendelkezésekben megengedett mértéken, és e szempontból az EUMSZ 114. cikk nem elegendő a Bizottság és az ECHA hatáskörének megalapozásához.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 355/21

2011. szeptember 26-án benyújtott kereset — Aldi kontra OHIM — Dialcos (dialdi)

(T-505/11. sz. ügy)

2011/C 355/38

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Aldi GmbH & Co. KG (Mülheim an der Ruhr, Németország) (képviselő: N. Lützenrath, U. Rademacher, L. Kolks és C. Fürsen ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Dialcos SpA (Due Carrare, Olaszország)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) második fellebbezési tanácsának 2011. július 5-én hozott határozatát (R 1097/2010-2. sz. ügy);

— az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: a Dialcos SpA.

Az érintett közösségi védjegy: a „dialdi” szóelemet tartalmazó ábrás védjegy a 29. és 30. osztályba tartozó áruk vonatkozásában.

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: a felperes.

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: az „ALDI” szóvédjegy a 3., 4., 7., 9., 16., 24., 25., 29., 30., 31., 32., 33., 34. és 36. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában.

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalást elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: a 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, mivel az ütköző védjegyek között fennáll az összetévesztés veszélye.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 6/17

2011. október 12-én benyújtott kereset — Spectrum Brands (UK) kontra OHIM — Philips (STEAM GLIDE)

(T-544/11. sz. ügy)

2012/C 6/33

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Spectrum Brands (UK) Ltd (Manchester, Egyesült Királyság) (képviselő: S. Malynicz Barrister)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Koninklijke Philips Electronics NV (Eindhoven, Hollandia)

Kereseti kérelmek

— A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának 2011. július 14-én hozott határozatát (R 1289/2010-1. sz. ügy); és

— a Törvényszék az alperest és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze saját költségeik és a felperes részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A törlés iránti kérelemmel érintett közösségi védjegy: a „STEAM GLIDE” szóvédjegy a 9. osztályba tartozó áruk vonatkozásában — 5167382. sz. közösségi védjegy.

A közösségi védjegy jogosultja: a felperes.

A közösségi védjegy törlését kérelmező fél: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.

A törlés iránti kérelem indokolása: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél törlés iránti kérelmet terjesztett elő a 207/2009/EK tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a), b), és c) pontja szerinti feltétlen kizáró okokkal együttesen értelmezett 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján.

A törlési osztály határozata: a törlési osztály a törlés iránti kérelmet elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a megtámadott határozatot hatályon kívül helyezte, és a közösségi védjegyet törölte.

Jogalapok: a 207/2009 tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése, mivel a fellebbezési tanács tévesen értékelte a védjegynek és a védjegy alkotóelemeinek jelentését és szintaxisát, valamint a védjegy esetleges alkalmasságát arra, hogy a szóban forgó árukat azonnal és közvetlenül leíró kifejezésének minősüljön. Ezenkívül a fellebbezési tanács nem vette figyelembe a közösségi védjegyrendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja mögött meghúzódó közérdeket. A 207/2009 tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, mivel a fellebbezési tanács nem vette figyelembe a védjegy alapvető funkcióját, nem vizsgálta meg az átlagfogyasztó szempontjait, nem vizsgálta meg a 7. cikk (1) bekezdésének b) pontját a 7. cikk (1) bekezdésének c) pontjától elkülönítetten, sem a közösségi védjegyrendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja mögött meghúzódó közérdeket, továbbá elmulasztotta a védjegy egészének elemzését.
—

nyilvánítsa semmisnek a C 35/2010. (ex N 302/2010.) sz. ügyben 2011. szeptember 20-án hozott, a Dán Királyság által a szerencsejátékokkal és fogadásokkal kapcsolatos adókról szóló törvénnyel az on-line szerencsejátékok vonatkozásában bevezetni szándékozott adókról szóló bizottsági határozat 1. cikkét annyiban, amennyiben az megállapítja, hogy ez az intézkedés az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján összeegyeztethető a közös piaccal;
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 32/40

2011. december 8-án benyújtott kereset — Guangdong Kito Ceramics és társai kontra Tanács

(T-633/11. sz. ügy)

2012/C 32/79

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Guangdong Kito Ceramics Co. Ltd (Foshan, Kína), Jingdezhen Kito Ceramic Co. Ltd (Jingdezhen, Kína), Jingdezhen Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd (Jingdezhen, Kína) és Zhaoqing Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd (Sihui, Kína) (képviselő: Sánchez Rydelski ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

— semmisítse meg a Kínai Népköztársaságból származó kerámialapok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló, 2011. szeptember 12-i 917/2011/EU végrehajtási rendeletet (HL L 238., 1. o.), amennyiben az a felpereseket érinti;

— az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek három jogalapra hivatkoznak.

1. Az első az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (1) 18. cikkének az alperes általi nyilvánvalóan téves értelmezésére és alkalmazására alapított jogalap.

2. A második a megtámadott rendelet megfelelő indokolásának hiányára alapított jogalap.

3. A harmadik jogalapot a felperesek arra alapítják, hogy a megtámadott rendelet elfogadásához vezető eljárás nem volt összhangban az EU jog általános elveivel, így például a gondos igazgatás és az átláthatóság elvével, valamint a felperesek védelemhez való jogával, és az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 18. cikkének (4) bekezdésébe ütközött.

(1) Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 343., 51. o.).
1.

Az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének megsértése: a szanálási rendelkezés nem minősül állami támogatásnak — A felperes álláspontja szerint az alperes határozata a német társaságiadó-jog téves értelmezésén alapul. Különösen az irányadó referenciarendszer meghatározása téves. Az alperes tévesen abból indul ki, hogy a referenciarendszer részét képezi a társasági adóról szóló német törvény (Körperschaftsteuergesetz, KStG) 8c. §-ának (1) bekezdésében szereplő kivételt előíró rendelkezés, amely szerint a részesedésszerzések egyes eseteiben az egyébként átvihető veszteségek átvitele kizárt. Valójában ez a rendelkezés képez kivételt a referenciarendszer alól. A referenciarendszert az az általános lehetőség képezi, hogy a veszteség későbbi adózási időszakra is átvihető. Ez nem utolsósorban a nettó elszámolás (alkotmányos) elvéből következik. — A felperes szerint a szanálási rendelkezés ezenfelül olyan általános adópolitikai intézkedés, amely nem biztosít szelektív előnyt, mivel nem részesít előnyben bizonyos vállalkozásokat és termelő ágazatokat, ezért nem is tesz különbséget azon gazdasági szereplők között, amelyek az adórendszer céljára tekintettel összehasonlítható ténybeli és jogi helyzetben vannak. — Végül a szanálási rendelkezést igazolja a német adórendszer belső felépítése is, mivel e rendelkezés érvényre juttatja a német társaságiadó-jog alapvető elveit (többek között az időközi veszteségelszámolás elvét), amelyek közvetlenül a német alaptörvényből következnek.
1.

Első jogalap: a Bizottság tévesen hagyta jóvá a támogatást az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján, mivel: — az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja nem teszi lehetővé a valamely gazdasági terület egy részének nyújtott támogatás jóváhagyását; — a támogatás nem felel meg az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti azon követelménynek, mely szerint elő kell mozdítania egyes gazdasági területek fejlődését; — a támogatás a közös érdekkel ellentétes mértékben, hátrányosan befolyásolja a kereskedelmi feltételeket, következésképpen pedig — a támogatás nem szolgál megfelelően dokumentált európai érdekű célt. A felperes továbbá előadja, hogy az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti kivételt szigorúan kell értelmezni, valamint hogy e rendelkezés nem teszi lehetővé, hogy állami költségvetési megfontolások alapján nyújtsanak állami támogatást.