ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 38/38

A Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) (Egyesült Királyság) által 2015. november 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – The Trustees of the BT Pension Scheme kontra Commissioners of Her Majesty’s Revenue and Customs

(C-628/15. sz. ügy)

(2016/C 038/52)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division)

Az alapeljárás felei

Felperes: The Trustees of the BT Pension Scheme

Alperes: Commissioners of Her Majesty’s Revenue and Customs

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1) Mivel a Bíróság a C-446/04. sz., Test Claimants in the FII Group Litigation kontra Commissioners of Inland Revenue ügyben 2006. december 12-én hozott ítéletében (EBHT 2006., I-11753. o.) a negyedik kérdésre adott válaszában megállapította, hogy az EK-Szerződés 43. és 56. cikkével – jelenleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 49. és 63. cikke – ellentétes valamely tagállam azon szabályozása, amely biztosítja azon belföldi illetőségű társaságok számára, amelyek a részükre juttatott külföldről származó osztalékból eredő osztalékot fizetnek a saját részvényeseik számára, hogy olyan rendszert válasszanak, amely lehetővé teszi számukra, hogy visszaigényeljék az előlegként megfizetett társasági adót, azonban egyfelől arra kötelezi e társaságokat, hogy előlegként fizessék meg ezen adót, és azt követően kérjék annak visszatérítését, másfelől nem biztosít adójóváírást a részvényeseik számára, jóllehet azok a belföldi illetőségű társaság által a belföldről származó osztalék alapján fizetett osztalék esetén arra jogosultak lettek volna: e részvényeseknek biztosít-e az uniós jog az EUMSZ 63. cikk szerinti vagy más jogot olyan esetben, amikor a hivatkozott rendszer keretében kifizetett osztalékban részesülnek, különösen amikor a részvényes ugyanabban a tagállamban rendelkezik illetőséggel, mint az osztalékot fizető társaság?

2) Ha az első kérdésben hivatkozott részvényest nem illetik meg az EUMSZ 63. cikk szerinti jogok, hivatkozhat-e az osztalékot fizető társaság EUMSZ 49. cikk vagy EUMSZ 63. cikk szerinti jogainak megsértésére?

3) Ha az első vagy második kérdésre azt a választ kell adni, hogy a részvényes rendelkezik az uniós jog szerinti jogokkal vagy hivatkozhat az uniós jogra, akkor az uniós jog előír-e olyan követelményt, hogy a részvényesnek jogorvoslatot kell biztosítani a nemzeti jog értelmében?
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 48/22

A First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Egyesült Királyság) által 2015. december 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Trustees of the Panayi Accumulation & Maintenance Settlements kontra Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

(C-646/15. sz. ügy)

(2016/C 048/28)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

First-tier Tribunal (Tax Chamber)

Az alapeljárás felei

Felperesek: Trustees of the Panayi Accumulation & Maintenance Settlements

Alperes: Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1) Összeegyeztethető-e a letelepedés szabadságával, a tőke szabad mozgásával vagy a szolgáltatásnyújtás szabadságával, ha valamely tagállam a Taxation of Chargeable Gains Act 1992 80. cikkéhez hasonló jogszabályi rendelkezést fogad el és tart hatályban, amely alapján adó terheli a trustot alkotó eszközök értékének megfelelő rejtett tőkenyereséget, ha a trust vagyonkezelőinek bármely időpontban megszűnik a tagállamban a lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye?

2) Feltételezve, hogy a hasonló adókivetés korlátozza a vonatkozó szabadság gyakorlását, igazolható-e a hasonló adókivetés az adóztatási joghatóság kiegyensúlyozott megosztásával összhangban, és arányos e a hasonló adókivetés, ha a jog nem biztosítja a vagyonkezelőnek a halasztott vagy részletekben történő adófizetés lehetőségét, és a trust eszközeinek későbbi értékcsökkenését sem veszi figyelembe?

3) Érinti-e valamelyik alapvető szabadságot, ha valamely tagállam rejtett tőkenyereségre kivetett adóval sújtja a trustok eszközeinek értéknövekedését abban az időpontban, amikor a vagyonkezelők többségének megszűnik az adott tagállamban a lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye?

4) Az ezen tőkekivonási adó általi szabadságkorlátozás igazolható-e az adóztatási joghatóság kiegyensúlyozott megosztásának biztosításával olyan körülmények között, amikor a tőkejövedelem adót továbbra is ki lehetett vetni a realizált nyereségekre, de csak különös körülmények jövőbeli felmerülése esetén?
2.

A fellebbező a fellebbezésének alátámasztásaként felvet egy második jogalapot is, amelyet arra alapít, hogy a Törvényszék a vitatott védjegy erőteljes megkülönböztető képességére vonatkozó megállapítását ellentmondásosan indokolta. A Törvényszék által kifejtett indokokban szerinte a Törvényszék egyrészt azt állítja, hogy a vitatott védjegynek szokatlan a formája, másrészt viszont megerősíti, hogy más gyártók is forgalmaznak igen hasonló formával kemencéket. Szerinte további ellentmondásokat tartalmaznak a Törvényszék azon megállapításai, melyek szerint egyrészt a vitatott védjegy – esetleges funkcionalitásától elvonatkoztatva – erőteljes megkülönböztető képességgel rendelkezik, másrészt e megkülönböztető képességet nem ingatja meg a többi kemence igen hasonló formája sem, hiszen az említett erőteljes hasonlóságot az elérni kívánt műszaki eredmény is indokolhatja. Ennélfogva, a Törvényszék által kifejtett indokok a fellebbező szerint két vonatkozásban is ellentmondásosak, és ily módon jogi hibában szenvednek.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 59/6

A First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Egyesült Királyság) által 2015. november 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – London Borough of Ealing kontra Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

(C-633/15. sz. ügy)

(2016/C 059/05)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

First-tier Tribunal (Tax Chamber)

Az alapeljárás felei

Felperes: London Borough of Ealing

Alperes: Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1) A héairányelv (1) 133. cikkének második albekezdése alapján alkalmazhatja-e az Egyesült Királyság közintézményekre a hivatkozott cikk d) pontjában szereplő feltételt i. olyan körülmények között, amikor a vonatkozó ügyletek adókötelesek voltak az Egyesült Királyságban 1989. január 1-jén, de ezen időpontban más sporttal kapcsolatos szolgáltatások mentesültek az adó alól, és ii. olyan körülmények között, amikor a vonatkozó ügyleteknek nem biztosítottak a nemzeti jog alapján adómentességet azt megelőzően, hogy az Egyesült Királyság alkalmazni kívánta a 133. cikk d) pontjában szereplő feltételt?

2) A fenti első kérdésre adandó igenlő válasz esetén alkalmazhatja-e az Egyesült Királyság a héairányelv 133.cikkének d) pontjában szereplő feltételt közjogi nonprofit jellegű szervezetekre anélkül, hogy ugyanakkor alkalmazná e feltételt a közintézménynek nem minősülő nonprofit jellegű szervezetekre is?

3) A fenti második kérdésre adandó igenlő válasz esetén kizárhatja-e az Egyesült Királyság az összes közjogi nonprofit jellegű szervezetet a 132. cikk (1) bekezdésének m) pontjában szereplő adómentesség hatálya alól anélkül, hogy minden egyes esetben megvizsgálná, hogy az adómentesség biztosítása eredményezheti-e a verseny torzulását a héaalany üzleti vállalkozások kárára?

(1) A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL L 347., 1. o.).
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 59/7

Court of Appeal (Írország) által 2015. december 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Minister for Justice and Equality kontra Tomas Vilkas

(C-640/15. sz. ügy)

(2016/C 059/06)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Court of Appeal

Az alapeljárás felei

Felperes: Minister for Justice and Equality

Alperes: Tomas Vilkas

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1) A kerethatározat (1) 23. cikke biztosítja-e és/vagy lehetővé teszi-e, hogy új átadási időpontban több alkalommal is megegyezzenek?

2) Amennyiben igen, biztosítja e azt az alábbi esetek közül bármely esetben vagy valamennyi esetben: ha a keresett személy (2) bekezdés szerinti átadása a tagállamok bármelyikének hatókörén kívül eső elháríthatatlan akadály miatt egyszer már meghiúsult, amelynek következtében új átadási időpontban egyeztek meg, és nyilvánvaló, hogy ezek az akadályok i. továbbra is fennállnak; vagy ii. megszűntek, de ismételten felmerültek, vagy iii. megszűntek, de más akadályok merültek fel, amelyek miatt nem lehetséges vagy előreláthatóan nem lehetséges a keresett személy átadása a fent említett új átadási időpont alapján meghatározott határidőben?

(1) Az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló, 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat (HL L 190., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 34. o.).
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 78/9

A Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) (Egyesült Királyság) által 2015. december 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs kontra Brockenhurst College

(C-699/15. sz. ügy)

(2016/C 078/10)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division)

Az alapeljárás felei

Felperes: Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

Alperes: Brockenhurst College

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1) A héairányelv (1) 132. cikke (1) bekezdésének i) pontjára tekintettel a nyilvánosság fizető tagjai (akik nem az oktatási főszolgáltatás igénybevevői) részére valamely oktatási intézmény által nyújtott éttermi szolgáltatások és szórakoztató szolgáltatások az oktatási szolgáltatáshoz „szorosan kapcsolódónak” tekinthetők-e olyan körülmények között, amelyekben a hivatkozott szolgáltatásokat a diákok (az oktatási főszolgáltatás igénybevevői) nyújtják képzésük keretében és az oktatás lényeges részeként?

2) Annak megállapítása során, hogy az éttermi szolgáltatások és a szórakoztató szolgáltatások a 132. cikk (1) bekezdésének i) pontja szerinti adómentesség hatálya alá tartoznak, mivel „szorosan kapcsolódnak” az oktatási szolgáltatáshoz: a) lényeges-e, hogy a diákoknak inkább a kérdéses szolgáltatások nyújtásában való részvételből származik előnye, nem pedig a hivatkozott szolgáltatások tárgyából; b) lényeges-e, hogy a hivatkozott szolgáltatásokat sem közvetlenül, sem közvetetten nem a diákok, hanem a nyilvánosság olyan tagjai veszik igénybe, akik fizetnek érte, és akik nem veszik igénybe az oktatási főszolgáltatást; c) lényeges-e, hogy a kérdéses szolgáltatás tipikus igénybevevői (azaz a nyilvánosság fizető tagjai) szempontjából a szolgáltatás nem a főszolgáltatás lehető legjobb feltételek melletti igénybevételére szolgál, hanem önálló célként jelenik meg; d) lényeges-e, hogy a diákok szempontjából a kérdéses szolgáltatások nem önálló célként jelennek meg, hanem a szolgáltatásnyújtásban való részvétel az oktatási főszolgáltatás lehető legjobb feltételek melletti igénybevételére szolgál; e) milyen mértékben kell figyelembe venni az adósemlegesség elvét?

(1) A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL L 347., 1. o.).
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 98/21

Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) (Egyesült Királyság) által 2015. december 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Secretary of State for the Home Department kontra David Davis, Tom Watson, Peter Brice, Geoffrey Lewis

(C-698/15. sz. ügy)

(2016/C 098/28)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division)

Az alapeljárás felei

Felperes: Secretary of State for the Home Department

Alperesek: David Davis, Tom Watson, Peter Brice, Geoffrey Lewis

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1) A Bíróság Digital Rights Ireland és Seitlinger ítélete (C-293/12 és C-594/12, ECLI:EU:C:2014:238, a továbbiakban: Digital Rights Ireland ítélet) (különösen annak 60–62. pontja) a valamely tagállam nemzeti jogának megfelelően megőrzött adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó nemzeti szabályozására az európai uniós jog alapján kötelezően alkalmazandó követelményeket határoz-e meg az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 7. és 8. cikkének való megfelelés érdekében?
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 270/13

A Törvényszék (kilencedik tanács) T-581/13. sz., Royal County of Berkshire Polo Club kontra OHIM ügyben 2015. március 26-án hozott ítélete ellen a Royal County of Berkshire Polo Club Ltd által 2015. június 4-én benyújtott fellebbezés

(C-278/15. P. sz. ügy)

(2016/C 270/17)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Royal County of Berkshire Polo Club Ltd (képviselő: J. Maitland-Walker Solicitor)

A másik fél az eljárásban: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A Bíróság (hatodik tanács) a 2016. január 14-i végzésében megállapította, hogy a fellebbezés elfogadhatatlan.
a)

Abban a feltételezett esetben, ha a fent említett visszaélések elleni mechanizmus uniós joggal való összeegyeztethetőségét a Szerződés rendelkezéseire tekintettel is értékelni kell, vizsgálni kell-e ezen összeegyeztethetőséget az érintett szabályozás célját is figyelembe véve az Európai Közösséget létrehozó szerződés 43. cikkének (jelenleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 49. cikke) rendelkezéseire tekintettel akkor is, ha az osztalékban részesülő társaság egy olyan tulajdonosi láncolaton keresztül, amelynek az adómentességben való részesülés az egyik fő célja, közvetve vagy közvetlenül olyan, harmadik államban illetőséggel rendelkező személy vagy személyek ellenőrzése alatt áll, amelyek a letelepedés szabadságára nem hivatkozhatnak?
3)

Úgy kell-e értelmezni a 2006/54 irányelv 1[4]. cikke (1) bekezdésének c) pontját, valamint a 2000/78 irányelv 3. cikke (1) bekezdésének c) pontját az Alapjogi Charta 30. és 47. cikkével, valamint 52. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben, hogy a köztisztviselő közszolgálatból való elbocsátása indokolatlan, és ezért nem egyeztethető össze az említett rendelkezésekkel önmagában amiatt, hogy a közigazgatási hatóság nem végzett kiválasztást, és nem alkalmazott objektív kritériumokat, illetve nem indokolta a konkrét személy elbocsátásáról szóló döntését, amennyiben e személy ugyanolyan állást töltött be, mint más személyek – férfiak és nők egyaránt –, és az elbocsátásra semleges rendelkezés alapján került sor?
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 145/23

Az Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Egyesült Királyság) által 2016. február 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – English Bridge Union Limited kontra Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs

(C-90/16. sz. ügy)

(2016/C 145/29)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber)

Az alapeljárás felei

Felperes: English Bridge Union Limited

Alperes: Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1) Milyen jellemzőkkel kell feltétlenül rendelkeznie valamely tevékenységnek ahhoz, hogy a 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: héairányelv) 132. cikke (1) bekezdésének m) pontja értelmében vett „sportnak” minősüljön? A tevékenységnek különösen annak eredménye szempontjából lényeges (vagy nem lényegtelen) fizikai elemmel kell-e rendelkeznie, vagy elegendő, ha annak eredménye szempontjából meghatározó lényeges szellemi elemmel rendelkezik?

2) A héairányelv 132. cikke (1) bekezdésének m) pontja értelmében vett „sportnak” tekintendő-e a kontrakt versenybridzs?

(1) A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.; helyesbítés: HL 2007. L 335., 60. o., HL 2015. L 323., 31. o.)
3)

Hogyan kell meghatározni „a jogsértés elkövetésének” a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló, 2007. július 11-i 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 8. cikkének (2) bekezdésében említett helyét olyan esetben, amelyben a bitorló a közösségi formatervezésiminta-oltalmi jogot sértő termékeket a) egy weboldalon kínálja, és e weboldal a bitorló székhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamokból – is – elérhető, b) a székhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamba is szállítja? Úgy kell-e értelmezni az említett rendelet 15. cikkének a) és g) pontját, hogy az így meghatározott jog más személyek közreműködési cselekményeire is alkalmazandó?
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 191/16

A Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) (Egyesült Királyság) által 2016. március 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs kontra Mercedes Benz Financial Services UK Ltd

(C-164/16. sz. ügy)

(2016/C 191/20)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division)

Az alapeljárás felei

Felperes: Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

Alperes: Mercedes Benz Financial Services UK Ltd

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1) Mit jelent a 14. cikk (2) bekezdésének b) pontjában (1) szereplő „olyan szerződés […], amely […] az[t] a kikötés[t] [tartalmazza], hogy a tulajdonjogot [helyesen: a tulajdonjogot rendszerint] legkésőbb az utoljára esedékes részlet kiegyenlítésével szerzik meg” kifejezés?

2) Különösen, a jelen ügy körülményei között a „rendszerint” kifejezés alapján az adóhatóságnak kizárólag a legkésőbb az utoljára esedékes részlet kiegyenlítésével gyakorolható vételi opció fennállását kell-e azonosítania?

3) Ettől eltérően, a „rendszerint” kifejezés alapján a nemzeti hatóságnak tovább kell-e mennie és meg kell-e határoznia a szerződés gazdasági célját?

4) A harmadik kérdésre adandó igenlő válasz esetén: a) Befolyásolja-e a 14. cikk (2) bekezdésének értelmezését annak elemzése, hogy mennyire valószínűsíthető az ilyen opció ügyfél általi gyakorlása? b) Jelentőséggel bír-e a vételi opció gyakorlása esetén fizetendő ár nagysága a szerződés gazdasági céljának meghatározása szempontjából?

(1) A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL L 347., 1. o.; helyesbítés: HL 2007. L 335., 60. o.)
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 175/5

A Törvényszék (negyedik tanács) T-659/14. sz., Instituto dos Vinhos do Douro e do Porto, IP kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben 2015. november 18-án hozott ítélete ellen a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) által 2016. január 29-én benyújtott fellebbezés

(C-56/16. P. sz. ügy)

(2016/C 175/04)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselők: O. Mondéjar Ortuño és E. Zaera Cuadrado meghatalmazottak)

A többi fél az eljárásban: Instituto dos Vinhos do Douro e do Porto, IP, Bruichladdich Distillery Co. Ltd

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

— egészében adjon helyt a fellebbezésnek;

— helyezze hatályon kívül a megfellebbezett ítéletet;

— A Törvényszék előtti eljárás felperesét kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Törvényszék megsértette a 207/2009/EK rendelet (1) – 8. cikke (4) bekezdésének és 53. cikke (2) bekezdése d) pontjának összefüggésében értelmezett – 53. cikke (1) bekezdésének c) pontját annak megállapításakor, hogy a 491/2009/EK rendelet (2) által a bejegyzett eredetmegjelölések számára biztosított oltalmat kiegészítheti a Decreto Lei no 173/2009 és no 212/2004, valamint a portugál szellemi tulajdonjogi törvénykönyv.

(1) A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 1-jei 207/2009/EK rendelet (HL L 78., 1. o.).

(2) A mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendelet („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) módosításáról szóló, 2009. május 25-i 491/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 154., 1 o.; helyesbítés: HL L 313., 2011.11.26., 47. o.).
2)

A fent hivatkozott 2004/18/EK irányelv 1. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy az ismertetett társulások – különösen azok, amelyek kötelező hozzájárulásokat szednek be – megfelelnek a közjogi szervezetként való minősítés azon kritériumának, amely az állami hatóságok által gyakorolt felügyelet fennállására vonatkozik, abban az esetben, ha az állam által gyakorolt gazdasági és pénzügyi felügyelet olyan külső ellenőrzést jelent, amely a rendelet hatálya alá tartozó vállalkozások és szervezetek gazdasági tevékenységére és pénzügyi irányítására terjed ki, és amelynek tárgya az e vállalkozásokkal és szervezetekkel járó kockázatok elemzése, valamint teljesítményük értékelése az állami vagyon érdekeinek figyelembevételével, hogy a felügyelet alatt álló vállalkozás vagy szervezet a felügyelő kérésére köteles a feladatának teljesítéséhez szükséges összes információt közölni, azon információkat is ideértve, amelyek a konszolidáció körébe bevont leányvállalatokra vonatkoznak, és adott esetben az összes kiegészítő információt is, hogy az igazgatótanács vagy a felügyelőbizottság, vagy az azokat helyettesítő tanácskozó szerv és az általa létrehozható tanácsok és bizottságok ülésein konzultatív jelleggel jelen van, hogy részt vehet a tanácsok, bizottságok és az összes vállalkozáson vagy a szervezeten belül létező konzultatív szerv ülésein, valamint a közgyűléseken, és hogy a tagokkal megegyező feltételekkel megkapja a meghívókat, a napirendeket és az ülések előtt kiküldendő valamennyi egyéb dokumentumot?
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 200/13

Az Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (Egyesült Királyság) által 2016. április 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Peter Fisher, Stephen Fisher, Anne Fisher kontra Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs

(C-192/16. sz. ügy)

(2016/C 200/19)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber)

Az alapeljárás felei

Felperesek: Peter Fisher, Stephen Fisher, Anne Fisher

Alperes: Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs

A következő részvételével: Her Majesty’s Government of Gibraltar

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1) Úgy kell-e kezelni Gibraltárt és az Egyesült Királyságot, mintha egyetlen tagállamhoz tartoznának a) az uniós jog alkalmazásában, azzal a következménnyel, hogy az Egyesült Királyság és Gibraltár viszonylatában nem alkalmazandó az EUMSZ 49. cikk, kivéve, amennyiben az alkalmazható valamely belső intézkedésre, vagy másodlagosan b) önállóan az EUMSZ 49. cikk alkalmazásában, azzal a következménnyel, hogy nem alkalmazandó a hivatkozott cikk, kivéve, amennyiben az alkalmazható valamely belső intézkedésre? Másodlagosan,

2) Az EUMSZ 355. cikk (3) bekezdésére tekintettel Gibraltár alkotmányjogi szempontból az Európai Unión belül az Egyesült Királyságtól elkülönülő terület jogállásával rendelkezik-e, amely miatt a) a letelepedés szabadságának Gibraltár és az Egyesült Királyság közötti gyakorlása Unión belüli kereskedelemnek minősül az EUMSZ 49. cikk alkalmazásában, vagy b) az EUMSZ 49. cikk alkalmazandó a letelepedés szabadságának az Egyesült Királyság állampolgárai általi, Gibraltáron (mint önálló jogalany) való gyakorlása korlátozásainak megtiltására? Harmadlagosan,

3) Harmadik országnak vagy területnek kell-e tekinteni Gibraltárt azzal, hogy az Európai Unió joga csak olyan körülmények között vonatkozik a kettőjük közötti ügyletekre, amikor az uniós jogot valamely tagállam és harmadik állam viszonylatában kell alkalmazni? Negyedlegesen