27

E körülmények között a Bundesarbeitsgericht (szövetségi munkaügyi bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé: „1) Megengedi‑e [a 2001/23 irányelv] 3. cikkének (4) bekezdése a vállalkozás átadója vagyonára vonatkozó fizetésképtelenségi eljárás megindítását követő vállalkozásátruházás esetén az olyan korlátozást a – vállalkozásátruházás esetén a szakmai vagy szakmaközi kiegészítő ellátórendszerekben a munkavállalóknak az öregségi, rokkantsági vagy túlélő hozzátartozói ellátásokra vonatkozó jogára is elsődlegesen [a 2001/23 irányelv] 3. cikke (1) bekezdésének és (3) bekezdésének alkalmazását előíró – nemzeti jogban, hogy a vagyont átvevő kedvezményezett nem felel az olyan jövőbeli jogosultságokért, amelyek a fizetésképtelenségi eljárás megindítását megelőző foglalkoztatási időszakokon alapulnak? 2) Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: A munkáltató fizetésképtelensége esetén [a 2008/94 irányelv] 8. cikke által megkövetelt védelem szintjéhez igazodnak‑e a 2001/23 irányelv 3. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti, a munkavállalók érdekeinek védelme céljából szükséges intézkedések, azon jogok tekintetében, amelyek részükre azonnali vagy jövőbeli jogcímet nyújtanak öregségi ellátásra szakmai vagy szakmaközi kiegészítő ellátórendszerekben a vállalkozás átadójának a vagyonára vonatkozó fizetésképtelenségi eljárás megindítását követő vállalkozásátruházás esetén? 3) Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második kérdésre adandó nemleges válasz esetén: Úgy kell‑e értelmezni a 2001/23 irányelv 3. cikke (4) bekezdésének b) pontját, hogy a munkavállalók érdekeinek védelme céljából szükséges intézkedések elfogadottnak minősülnek azon jogok tekintetében, amelyek részükre azonnali vagy jövőbeli jogcímet nyújtanak öregségi ellátásra szakmai vagy szakmaközi kiegészítő ellátórendszerekben, ha a nemzeti jog előírja, hogy – a fizetésképtelenségi eljárásban történő vállalkozásátruházással érintett munkavállaló részére öregségi ellátás szakmai vagy szakmaközi kiegészítő ellátórendszerekben történő nyújtásának jövőbeni kötelezettsége az elsődlegesen a vállalkozás tulajdonosává váló kedvezményezettre száll át, – a vállalkozás tulajdonosává váló kedvezményezett a nyugdíjvárományokért olyan mértékben felel, amennyiben ez utóbbiak a fizetésképtelenségi eljárás megindítását követően szerzett szolgálati időn alapulnak, – a fizetésképtelenséggel szemben biztosítást nyújtó, a nemzeti jog szerint meghatározott intézménynek ebben az esetben nem kell helytállnia a nyugdíjvárományoknak a fizetésképtelenségi eljárás megindítását megelőzően szerzett részéért; – a munkavállaló a nyugdíjvárományának a fizetésképtelenségi eljárás megindítását megelőzően szerzett részének értékét az átadóval szembeni fizetésképtelenségi eljárásban érvényesítheti? 4) Ha a nemzeti jog a 2001/23 irányelv 3. és 4. cikkének alkalmazását fizetésképtelenségi eljárás során történő vállalkozásátruházás esetén is előírja, alkalmazható‑e az említett irányelv 5. cikke (2) bekezdésének a) pontja a munkavállalók olyan nyugdíjvárományaira szakmai vagy szakmaközi kiegészítő ellátórendszerekben, amelyek ugyan már a fizetésképtelenségi eljárás megindítása előtt keletkeztek, azonban csak a nyugdíjra való jogosultságot keletkeztető esemény megvalósulása esetén és ily módon csak egy későbbi időpontban vezetnek a munkavállalók ellátási jogosultságához? 5) Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második vagy negyedik kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Kiterjed‑e [a 2008/94 irányelv] 8. cikke szerint a tagállamok által nyújtandó minimális védelem szintje az olyan nyugdíjvárományok biztosításának a kötelezettségére, amelyek a fizetésképtelenségi eljárás megindításakor a nemzeti jogban még nem minősültek jogszabály szerint véglegesen megszerzettnek, és tulajdonképpen csak azért minősülnek jogszabály szerint megszerzettnek, mert a munkaviszony megszűnése nem a fizetésképtelenséggel függ össze? 6) Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett ötödik kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Milyen körülmények között tekinthetők nyilvánvalóan aránytalannak a korábbi munkavállaló által a munkáltató fizetésképtelensége miatt a foglalkoztatói nyugdíjrendszerben nyújtott ellátások tekintetében elszenvedett veszteségek, és ezért milyen körülmények között kötelezhetik azok a tagállamokat ezzel szemben [a 2008/94 irányelv] 8. cikke szerinti minimális szintű védelem biztosítására annak ellenére, hogy a munkavállaló a megszerzett nyugdíjjogosultságainak legalább a felét megkapja? 7) Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett ötödik kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Abban az esetben is biztosítják‑e a munkavállalók nyugdíjvárományainak a 2001/23 irányelv 3. cikke (4) bekezdésének b) pontja vagy a 2001/23 irányelv 5. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint szükséges – a 2008/94 irányelv 8. cikke szerintivel egyenértékű – védelmét, ha e védelem nem a nemzeti jogból következik, hanem csupán a 2008/94 irányelv 8. cikkének közvetlen alkalmazásából? 8) Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett hetedik kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Abban az esetben is közvetlen hatálya van‑e a 2008/94 irányelv 8. cikkének, és ezért az egyes munkavállaló hivatkozhat rá a nemzeti bíróság előtt, ha ugyan megkapja a megszerzett nyugdíjjogosultságainak legalább a felét, a munkáltató fizetésképtelensége miatt elszenvedett veszteségeit azonban mégis aránytalannak kell tekinteni? 9) Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett nyolcadik kérdésre adandó igenlő válasz esetén: A tagállam közigazgatási szervének minősül‑e a foglalkoztatói nyugdíjrendszert a fizetésképtelenséggel szemben biztosító intézményként a tagállam által – a munkáltatókra nézve kötelező jelleggel – kijelölt olyan magánjogi intézmény, amely a pénzügyi szolgáltatások állami felügyelete alá tartozik, a közjog erejénél fogva szedi be a munkáltatóktól a fizetésképtelenséggel szembeni biztosításhoz szükséges hozzájárulásokat, és hatósághoz hasonlóan közigazgatási aktussal teremtheti meg a végrehajtás feltételeit?”