Keywords

Summary



Keywords

1. Verseny – Uniós szabályok – Jogsértések – Betudás – Anyavállalat és leányvállalatok – Gazdasági egység – Értékelési szempontok – A leányvállalataiban 100%-os részesedéssel rendelkező anyavállalat által e leányvállalatokra gyakorolt meghatározó befolyás vélelme – Megdönthető jelleg – Bizonyítási teher

(EUMSZ 101. cikk; 1/2003 tanácsi rendelet, 23. cikk, (2) bekezdés)

2. Verseny – Uniós szabályok – Jogsértések – Betudás – Olyan jogalany által elkövetett jogsértés, amely nem szűnt meg létezni, hanem az érintett piacon folytatott gazdasági tevékenységét átvevő másik jogalany lépett a helyébe – A jogsértés teljes egészében e másik jogalanynak való betudása – Megengedhetőség arra tekintettel, hogy e két jogalany ugyanazon hatóság felügyelete vagy valamely magántársaság irányítása alá tartozik

(EUMSZ 101. cikk, (1) bekezdés)

3. Fellebbezés – Jogalapok – A tények téves értékelése – Elfogadhatatlanság – A bizonyítékok értékelésének a Bíróság általi felülvizsgálata – Kizártság, kivéve az elferdítés esetét

(EUMSZ 256. cikk; a Bíróság alapokmánya, 58. cikk, első bekezdés)

4. Verseny – Bírságok – Összeg – Meghatározás – Szempontok – A jogsértés súlya – A szempontok kötött vagy kimerítő listájának hiánya – A Bizottságnak fenntartott mérlegelési mozgástér – A jogsértés piacra gyakorolt tényleges hatásának figyelembevétele – Terjedelem

(EUMSZ 101. cikk; 1/2003 tanácsi rendelet, 23. cikk, (2) és (3) bekezdés)

5. Verseny – Bírságok – Összeg – Meghatározás – Szempontok – Elrettentő jelleg – Az elrettentési tényező értékelési szempontjai

(1/2003 tanácsi rendelet, 23. cikk, (2) és (3) bekezdés)

6. Verseny – Bírságok – Összeg – Meghatározás – Elrettentő jelleg – A szankcionált vállalkozás méretének és összesített forrásainak figyelembevétele – Relevancia – Szorzótényező alkalmazása a kiindulási összegre – A Bizottság mérlegelési jogköre – A szankciónak az érintett vállalkozások mérete és magatartása alapján való egyéniesítésének szükségessége

(1/2003 tanácsi rendelet, 23. cikk, (2) bekezdés; 98/C 9/03 bizottsági közlemény, 1.A. pont)

7. Verseny – Bírságok – Összeg – Meghatározás – A Bizottság mérlegelési jogköre – Bírósági felülvizsgálat – A Törvényszék korlátlan felülvizsgálati jogkörének gyakorlása – Terjedelem

(EUMSZ 101. cikk; 1/2003 tanácsi rendelet, 23. cikk, (2) bekezdés)

8. Eljárás – Keresetlevél – Alaki követelmények – A felhozott jogalapok rövid ismertetése – A keresetlevélben nem ismertetett jogi alapok – A mellékletben szereplő elemekre történő utalás – Elfogadhatatlanság

(A Bíróság alapokmánya, 21. cikk; a Törvényszék eljárási szabályzata, 44. cikk, 1. §, c) pont)

9. Fellebbezés – Csatlakozó fellebbezés – Az eljáráshoz fűződő érdek – Bírságot kiszabó bizottsági határozat Törvényszék általi részleges megsemmisítése és e bírság összegének ezt követő csökkentése – A Bizottságnak a vizsgálat újbóli megindítására irányuló szándéka – Hatás hiánya – A Bizottság arra vonatkozó érdekének fennmaradása, hogy csatlakozó fellebbezését megalapozottnak nyilvánítsák, és a kiszabott szankciót helybenhagyják

10. Verseny – Bírságok – Összeg – Meghatározás – Szempontok – A jogsértés súlya – Súlyosító körülmények – Visszaesés – Az érintett vállalkozás korábbi jogsértésben való részvétele körülményei ismertetésének szükségessége

(EUMSZ 101. és EUMSZ 296. cikk)

Summary

1. Lásd a határozat szövegét.

(vö. 51., 53. pont)

2. Versenyügyekben, ha két jogalany egyazon gazdasági egységet alkot, az a tény, hogy a jogsértést elkövető jogalany továbbra is létezik, önmagában nem képezi akadályát annak, hogy azon jogalanyt szankcionálják, amelyre átruházta a gazdasági tevékenységeit. A szankció ilyen alkalmazása különösen abban az esetben fogadható el, ha ezen jogalanyok ugyanazon személy irányítása alá tartoznak, és figyelembe véve az őket gazdasági és szervezeti téren összekötő szoros kapcsolatokat, lényegében ugyanazokat a kereskedelmi irányelveket alkalmazták. Noha kétségtelenül ezen eset áll fenn abban a helyzetben, amikor a jogsértést elkövető jogalany jogilag vagy gazdaságilag megszűnt létezni, mivel fennáll a veszélye annak, hogy nem bír elrettentő hatással egy olyan vállalkozással szemben kiszabott szankció, amely már nem folytat gazdasági tevékenységet, a Bizottság ezenkívül akkor is jogosan tudhatja be a jogsértést azon társaságnak, amely nem a jogsértő magatartások szerzője – noha a jogsértést elkövető jogalany továbbra is létezik gazdasági szereplőként más piacokon –, ha az érintett társaságok ugyanazon közjogi szervezet tulajdonában vannak, vagy ha valamely magánjogi társaság irányítása alá tartoznak.

(vö. 52., 55., 56. pont)

3. Lásd a határozat szövegét.

(vö. 66–72. pont)

4. Az uniós versenyjogba ütköző jogsértések súlyát számos tényező alapján kell meghatározni, anélkül hogy létezne kötelezően figyelembe veendő szempontok kötött vagy kimerítő listája. Ami a jogsértés piacra gyakorolt tényleges hatását illeti, e hatás nem döntő kritérium a bírságok mértékének meghatározásakor. Ezenkívül a horizontális árkartelleket, illetve a piac felosztására irányuló horizontális kartelleket önmagában a jellegüknél fogva különösen súlyos jogsértéseknek lehet minősíteni, anélkül hogy a Bizottság köteles lenne bizonyítani a jogsértés által a piacra gyakorolt tényleges hatást. Ebben az esetben a jogsértés tényleges hatása csak az egyik tényezőt jelenti, amely – ha mérhető – lehetővé teheti a Bizottság számára, hogy a bírság kiindulási összegét a lehetséges legalacsonyabb összeghez képest növelje. Mivel az említett jogsértés önmagában különösen súlyos, tényleges hatásának figyelembevétele csak a bírság növeléséhez vezethet.

(vö. 82–84. pont)

5. Ami a bírságok elrettentő jellegét illeti, az elrettentést célzó szorzótényező nem csak az általános elrettentésre irányulhat, amely alatt olyan intézkedés értendő, amely általában véve minden társaságnak a szóban forgó jogsértés elkövetésétől való elriasztását szolgálja, hanem a különös elrettentésre is, hogy a konkrét jogsértőt eltántorítsa attól, hogy a jövőben újból jogsértést kövessen el. Így a Bizottság nem köteles értékelését azon tényezőkre korlátozni, amelyek kizárólag az érintett vállalkozás sajátos helyzetével függnek össze.

(vö. 94. pont)

6. Lásd a határozat szövegét.

(vö. 102., 104–107. pont)

7. Lásd a határozat szövegét.

(vö. 103. pont)

8. Lásd a határozat szövegét.

(vö. 115–117. pont)

9. Az eljáráshoz fűződő érdeknek az eljárás során való megszűnése főszabály szerint nincs hatással az elfogadhatóságra, a bíróság azonban kimondhatja, hogy az eljárás okafogyottá vált. Amikor azonban a kartell fennállását megállapító és az abban részt vevő vállalkozásokkal szemben bírságot kiszabó bizottsági határozatot a Törvényszék részben megváltoztatja, a Bizottság megőrzi eljáráshoz fűződő érdekét, mivel a kamatokkal növelt pénzügyi szankció továbbra is létezik abban az esetben, ha a Bíróság a Bizottság csatlakozó fellebbezésének helyt ad, amiről nem lehetne beszélni abban az esetben, ha a Bizottság új határozatot hozna.

(vö. 124., 125. pont)

10. A Bizottság, amikor az uniós versenyszabályok megsértése miatti bírság kiszámításakor szorzótényezőt alkalmaz azon tény figyelembevétele érdekében, hogy a vállalkozás korábban már részt vett ilyen jogsértésben, az említett bírságot kiszabó határozatban köteles olyan magyarázatot adni, amely lehetővé teszi az uniós bíróságok, valamint e társaság számára, hogy megtudhassák, milyen minőségben és milyen mértékben vett részt e társaság a korábbi jogsértésben. Különösen, ha a Bizottság úgy véli, hogy az említett társaság a korábbi jogsértésről szóló határozat címzett vállalkozásának részét képezte, a Bizottságnak jogilag megkövetelt módon kell megindokolnia ezen állítását.

Amennyiben a fellebbező bírságát visszaesés miatt növelő határozatban foglalt információk egyáltalán nem teszik lehetővé annak megállapítását, hogy a fellebbező, aki nem szerepelt a korábbi határozatok címzettjei között, milyen minőségben és milyen mértékben vett részt a korábbi jogsértésben, úgy kell tekinteni, hogy az említett határozat elégtelen indokolást tartalmaz. E körülmények között ugyanis a Bizottság nem szolgáltat elegendő részletes és pontos bizonyítékot annak alátámasztására, hogy az EUMSZ 101. cikk értelmében vett ugyanazon vállalkozás követett el ismét jogsértő magatartást.

(vö. 142., 144., 146., 149. pont)