ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2)

A Törvényszék az Wanda Films, SL‑t és a Wanda Visión, SA‑t kötelezi a költségek viselésére, beleértve a Dalian Wanda Group Co. Ltd részéről az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) fellebbezési tanácsa előtti eljárásban felmerült költségeket is.
2)

A Törvényszék a Wanda Films, SL‑t és a Wanda Visión, SA‑t kötelezi a költségek viselésére, beleértve a Dalian Wanda Group Co. Ltd részéről az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) fellebbezési tanácsa előtti eljárásban felmerült költségeket is.
A Törvényszék (első tanács) 2019. november 7‑i ítélete –

Local‑e‑motion kontra EUIPO – Volkswagen (WE)

(T‑568/18. sz. ügy)

„Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A WE európai uniós ábrás védjegy bejelentése – WE korábbi nemzeti szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”

1. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – A korábbi védjeggyel való összetéveszthetőség – Értékelési szempontok (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (lásd: 23–25. és 80. pont)

2. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – A korábbi védjeggyel való összetéveszthetőség – Korábbi védjegyek párhuzamos oltalma – A nemzeti védjegyek bizonyos fokú megkülönböztető képességének elismerése (2015/2436 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 4. cikk, (1) bekezdés, b) pont; 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont, és (2) bekezdés, a) pont, ii. alpont) (lásd: 33., 34. és 36. pont)

3. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – Az érintett védjegyek hasonlósága – Értékelési szempontok – Összetett védjegy (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (lásd: 47., 48., 50., 54., 56., 70., 71. és 75. pont)

4. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – A korábbi védjeggyel való összetéveszthetőség – WE ábrás védjegy és WE szóvédjegy (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (lásd: 81. és 82. pont)

Tárgy

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Volkswagen és a Local‑e‑motion közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2018. július 12‑én hozott határozata (R 128/2018‑4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
A Törvényszék (második tanács) 2020. február 11‑i ítélete – Stada Arzneimittel kontra EUIPO (ViruProtect)

(T‑487/18. sz. ügy)

„Európai uniós védjegy – A ViruProtect európai uniós szóvédjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja] – Indokolási kötelezettség”

1. Európai uniós védjegy – Eljárási rendelkezések – A határozatok indokolása (EUMSZ 296. cikk; 207/2009 európai parlamenti és tanácsi rendelet) (lásd: 15. pont)

2. Európai uniós védjegy – Az uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak – Cél – A rendelkezésre állás követelménye (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 16. pont)

3. Európai uniós védjegy – Az uniós védjegy meghatározása és megszerzése –Feltétlen kizáró okok – Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak – Fogalom (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 23. pont)

4. Európai uniós védjegy – Az uniós védjegy meghatározása és megszerzése –Feltétlen kizáró okok – Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak – Fogalom – Az érintett áruk vagy szolgáltatások jellemzői tekintetében leíró jellegű elemekből képzett neologizmus – Az összetétel szokatlan jellegének hiánya miatti bennfoglaltság (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 25. pont)

5. Európai uniós védjegy – Az uniós védjegy meghatározása és megszerzése –Feltétlen kizáró okok – Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak – ViruProtect szóvédjegy (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 39., 43. és 47. pont)

Tárgy

Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a ViruProtect szómegjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2018. június 4‑án hozott határozata (R 1886/2017‑5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
A Törvényszék (tizedik tanács) 2020. június 10‑i ítélete –

Boyer kontra EUIPO – Philicon 97 (PHILIBON DEPUIS 1957 www.philibon.com)

(T‑718/18. sz. ügy)

„Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – PHILIBON DEPUIS 1957 www.philibon.com európai uniós ábrás védjegy – PHILICON korábbi nemzeti ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – A párizsi egyezmény 6a. cikke értelmében vett közismert védjegy – A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdésének c) pontja (jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (2) bekezdésének c) pontja)”

1. Európai uniós védjegy – A védjegyoltalomról való lemondás, a védjegyoltalom megszűnése és a védjegy törlése – Jóhírnévvel rendelkező azonos vagy hasonló korábbi védjegy létezése – A jóhírnévvel rendelkező korábbi védjegy nem hasonló árukra vagy szolgáltatásokra kiterjesztett oltalma – Feltételek (207/2009 tanácsi rendelet, 8. cikk, (2) bekezdés, c) pont, és 53. cikk, (1) bekezdés, a) pont) (lásd: 17. pont)

2. Európai uniós védjegy – A védjegyoltalomról való lemondás, a védjegyoltalom megszűnése és a védjegy törlése – Viszonylagos kizáró okok – Jóhírnévvel rendelkező azonos vagy hasonló korábbi védjegy létezése – A jóhírnévvel rendelkező korábbi védjegy nem hasonló árukra vagy szolgáltatásokra kiterjesztett oltalma – Feltételek – A védjegy jóhírneve a tagállamban vagy az Unióban – Fogalom – Értékelési szempontok (207/2009 tanácsi rendelet, 8. cikk, (5) bekezdés) (lásd: 27., 28., 31., 71. és 83. pont)

3. Európai uniós védjegy – A védjegyoltalomról való lemondás, a védjegyoltalom megszűnése és a védjegy törlése – Jóhírnévvel rendelkező azonos vagy hasonló korábbi védjegy létezése – PHILIBON DEPUIS 1957 www.philibon.com és PHILICON ábrás védjegyek (207/2009 tanácsi rendelet, 8. cikk, (2) bekezdés, c) pont, és 53. cikk, (1) bekezdés, a) pont) (lásd: 34., 35., 93. és 94. pont)

4. Közösségi védjegy – A védjegyoltalomról való lemondás, a védjegyoltalom megszűnése és a védjegy törlése – A kérelem vizsgálata – A korábbi védjegy használatának igazolása – Több megjelölés egyidejű használata (207/2009 tanácsi rendelet) (lásd: 62. pont)

5. Európai uniós védjegy – Eljárási rendelkezések – A határozatok indokolása (207/2009 tanácsi rendelet) (lásd: 72. és 76. pont)

6. Európai uniós védjegy – Európai uniós védjegy – Jogszerűség – Az uniós bíróság által végzett vizsgálat – Szempontok (207/2009 tanácsi rendelet) (lásd: 89. pont)

Tárgy

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Philicon 97 és a Boyer közötti törlési eljárással kapcsolatban 2018. október 10‑én hozott határozata (R 374/2018‑4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
A Törvényszék (tizedik tanács) 2020. június 10‑i ítélete –

B.D. kontra EUIPO – Philicon 97 (PHILIBON)

(T‑717/18. sz. ügy)

„Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – PHILIBON európai uniós szóvédjegy – PHILICON korábbi nemzeti ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – A párizsi egyezmény 6a. cikke értelmében vett közismert védjegy – A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdésének c) pontja (jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (2) bekezdésének c) pontja)”

1. Európai uniós védjegy – A védjegyoltalomról való lemondás, a védjegyoltalom megszűnése és a védjegy törlése – Jóhírnévvel rendelkező azonos vagy hasonló korábbi védjegy létezése – A jóhírnévvel rendelkező korábbi védjegy nem hasonló árukra vagy szolgáltatásokra kiterjesztett oltalma – Feltételek (207/2009 tanácsi rendelet, 8. cikk, (2) bekezdés, c) pont, és 53. cikk, (1) bekezdés, a) pont) (lásd: 17. pont)

2. Európai uniós védjegy – A védjegyoltalomról való lemondás, a védjegyoltalom megszűnése és a védjegy törlése – Viszonylagos törlési okok – Jóhírnévvel rendelkező azonos vagy hasonló korábbi védjegy létezése – A jóhírnévvel rendelkező korábbi védjegy nem hasonló árukra vagy szolgáltatásokra kiterjesztett oltalma – Feltételek – A védjegy jóhírneve a tagállamban vagy az Unióban – Fogalma – Értékelési szempontok (207/2009 tanácsi rendelet, 8. cikk, (5) bekezdés) (lásd: 27., 28., 31., 72. és 84. pont)

3. Európai uniós védjegy – A védjegyoltalomról való lemondás, a védjegyoltalom megszűnése és a védjegy törlése – Viszonylagos törlési okok – Jóhírnévvel rendelkező azonos vagy hasonló korábbi védjegy létezése – PHILIBON szóvédjegy és PHILICON ábrás védjegy (207/2009 tanácsi rendelet, 8. cikk, (2) bekezdés, c) pont, és 53. cikk, (1) bekezdés, a) pont) (lásd: 35., 36., 94. és 95. pont)

4. Európai uniós védjegy – A védjegyoltalomról való lemondás, a védjegyoltalom megszűnése és a védjegy törlése – A kérelem vizsgálata – A korábbi védjegy használatának igazolása – Több megjelölés egyidejű használata (207/2009 tanácsi rendelet) (lásd: 63. pont)

5. Európai uniós védjegy – Eljárási rendelkezések – A határozatok indokolása (207/2009 tanácsi rendelet) (lásd: 73. és 77. pont)

6. Európai uniós védjegy – Az EUIPO határozatai – Jogszerűség – Az uniós bíróság által végzett vizsgálat – Szempontok (207/2009 tanácsi rendelet) (lásd: 90. pont)

Tárgy

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Philicon 97 és a B. D. – Boyer Developpement közötti törlési eljárással kapcsolatban 2018. október 10‑én hozott határozata (R 375/2018‑4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
10.

Államok által nyújtott támogatások – Tilalom – Eltérések – Az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés hatálya alá tartozó támogatások – Feltételek – A támogatás ösztönző hatása és szükségessége – Valamely légitársaság számára előnyt jelentő, repülőtéri és marketingszolgáltatásokra vonatkozó szerződések – A kedvezményezett vállalkozás pénzügyi helyzetét javító, ám az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontjában foglalt célok eléréséhez nem szükséges szerződések – Kizártság (EUMSZ 107. cikk, (3) bekezdés, c) pont) (lásd: 186–196. pont)
18

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az egyébként reklámjelmondatként, minőségjelzésként használt vagy a védjeggyel érintett áruk vagy szolgáltatások vásárlására ösztönző megjelölésből vagy jelzésből álló védjegy lajstromozását az ilyen jellegű használat nem zárja ki. Mindazonáltal a megjelölés, amely a reklámjelmondathoz hasonlóan a klasszikus értelemben vett védjegyfunkciókon túl további funkciókat is betölt, csak akkor rendelkezik megkülönböztető képességgel a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében, ha egyúttal az érintett áruk vagy szolgáltatások kereskedelmi származására utaló megjelölésként is felfogható, és ezáltal az érintett vásárlóközönség az összetévesztés veszélye nélkül meg tudja különböztetni a védjegyjogosult áruját vagy szolgáltatását a más kereskedelmi származású árutól vagy szolgáltatástól (2003. július 3‑iBest Buy Concepts kontra OHIM [BEST BUY] ítélet, T‑122/01, EU:T:2003:183, 21. pont; 2009. szeptember 15‑iTAME IT ítélet, EU:T:2009:328, 15. pont).
120

A segítségnyújtás iránti kérelem intézésére irányuló eljárás időtartamát illetően meg kell állapítani, hogy a személyzeti szabályzat sem különleges eljárásról nem rendelkezik az ilyen típusú kérelmek intézésére – arra az esetre sem, ha az ilyen kérelem a személyzeti szabályzat 12a. cikkének állítólagos megsértéséről szól –, sem különleges határidőről. Ugyanez igaz az akkreditált parlamenti asszisztensekre vonatkozó zaklatással kapcsolatos belső szabályokra is, még akkor is, ha abban több szakaszról rendelkeznek, amelybe beletartozik az akkreditált parlamenti asszisztensek ügyeit kezelő különleges tanácsadó bizottságnak, valamint a Parlament elnökének fellépése is. Ekképpen a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóság az ilyen ügyekben köteles tiszteletben tartani az észszerű határidő elvét (lásd ebben az értelemben: 2017. április 24‑iHF kontra Parlament ítélet, T‑570/16, EU:T:2017:283, 59. és 62. pont), ebből következően az érintett uniós intézménynek vagy szervnek ügyelnie kell arra, hogy az igazgatási vizsgálat lefolytatása, majd a segítségnyújtás iránti kérelem intézése során minden aktus elfogadására a korábbi aktushoz képest észszerű határidőn belül kerüljön sor (2018. július 13‑iCurto kontra Parlament ítélet, T‑275/17, EU:T:2018:479, 101. pont). Ezenkívül annak értékeléséhez, hogy észszerű határidőn belül fejezték‑e be az igazgatási eljárást, valamint a segítségnyújtás iránti kérelem intézését, figyelembe kell venni a jogvita tétjét az érintett számára, az ügy összetettségét, valamint a részt vevő felek magatartását (lásd ebben az értelemben és analógia útján: 2016. június 10‑iHI kontra Bizottság ítélet, F‑133/15, EU:F:2016:127, 113. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
42

A francia vizsgálóbíró ezzel egy időben továbbá a csalárd szándék és sikkasztás hiányát is megállapította, és több olyan kijelentést is tett, amelyek értelmében először is a datashopok rendszere – bár a költségvetési rendeletnek nem felel meg – az Európai Unió Számvevőszéke szerint „az említett rendelet alkalmatlansága miatt szükséges”, és „csupán az OPOCE által korábban már jogszerűen alkalmazott rendszer átvétele”, másodszor „a meglévő közösségi eljárásokkal nem biztosítható az Eurostat által előállított adatok rugalmas és jól működő kereteken belüli kereskedelme, és mivel nem állt rendelkezésre megfelelő eljárás, olyan megoldásokat kellett találni, amelyek lehetővé teszik az Eurostat számára a feladat ellátását”, harmadszor pedig „az eredetileg a datashophálózat létrehozásához kapcsolódó pénzügyi ellenőrzés, amely nem kedvezett a datashophálózatnak a háromoldalú megállapodásokra épülő rendszerrel való összekapcsolásának, valójában egyáltalán nem foglalkozik annak működési részletszabályaival, aminek következtében az Eurostat illetékeseinek a»legjobban« kell és lehet eljárniuk, amikor a Bizottság stratégiája az erős kereslet miatt a statisztikák kínálatának növelésére irányul” (büntetőeljárást megszüntető végzés; a cour d’appel de Paris (párizsi fellebbviteli bíróság 2014. június 23‑i ítélete).
44

Állításainak alátámasztására a felperes három olyan dokumentumot nyújt be, amelyeket korábban már bemutatott a Bizottságnak, nevezetesen az Egyesült Királyság kormányán belül a Department for International Development (Nemzetközi Fejlesztési Minisztérium, DFID) „Média” irodája blogjának kivonatát, és az Egyesült Királyság parlamenti képviselőinek kérdéseire adott két miniszteri választ, amelyekből kitűnik, hogy a DFID és a Foreign and Commonwealth Office (FCO, Külügyi és Nemzetközösségi Hivatal, Egyesült Királyság) többé nem köt új szerződést a szóban forgó nyertes ajánlattevő társasággal. Az említett dokumentumokban szereplő elemek alapján, és a brit hatóságok által elvégzett vizsgálat következtében e társaság számára 2017‑ben már nem ítéltek oda új szerződést a brit hatóságok.
7

Másodszor a bejelentett védjegy leíró jellegét illetően a fellebbezési tanács először is rámutatott, hogy a vita megjelölés a „fehér” jelentésű svéd „vit” szó szabályos, többes számú alakja. Ezt követően megállapította, hogy a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának alkalmazása szempontjából nem meghatározó annak ismerete, hogy a fehér színt ezen áruk vonatkozásában szokásosan használták‑e, hanem elegendő, ha ezen áruk fehér színűek is lehetnek, és a megjelölés az esetükben leíró jellegű lehet. Annak hangsúlyozását követően, hogy a fehér szín, noha nem a legszokásosabb, de legalábbis meglehetősen megszokott szín az „elektromos és nem elektromos edények”, valamint más háztartási eszközök esetében, úgy vélte, hogy ez azt bizonyítja, hogy valamely átlagfogyasztó az említett árukat a fehér színnel kapcsolja össze, és ezért a bejelentett védjegyet leíró jellegűnek tekinti. Ezenkívül a fellebbezési tanács rámutatott, hogy bizonyos konyhai eszközöket és háztartási készülékeket gyakran „fehéráruknak” nevezik angol („white goods”) és svéd („vitvaror”) nyelven. A http://www.vitvara.n.nu/vad‑ar‑vitvaror címen elérhető internetes oldal kivonata alapján azt a következtetést vonja le, hogy az említett áruk némelyike, például az elektromos konyhai robotgépek vagy az elektromos kukták együttesen „fehéráruknak” nevezhetők. Kifejtette, hogy még ha ez nem is lehetséges, mert elsősorban az olyan nagy háztartási készülékeket, mint a mosógépek és a mosogatógépek, nevezik „fehéráruknak”, ez mégis egyértelműen bizonyítja, hogy a fehér színt általánosan összekapcsolják a háztartási eszközökkel. Végül ebből arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett védjegy tisztán leíró jellegű.
34

E tekintetben először is, a nyilvánosságra jutást képező tények bizonyítását illetően elegendő megjegyezni, hogy a „2010/2011‑es katalógus” 2. oldala, ahol a megsemmisítési kérelem B. mellékletével kapcsolatban a megtámadott határozat 4. pontjában átvett, járműveknek szánt adatlaptartó tok ábrázolása szerepel, lehetővé tette a fellebbezési tanács számára e minta nyilvánosságra jutásának megállapítását. Ezt követően, ami e nyilvánosságra jutás korábbi mivoltának bizonyítékát illeti, ugyanezen katalógus 1. oldala, a 2. oldal hátoldalán, amely a szerkesztői előszót és az abban említett információkat tartalmazta, nevezetesen a „Zum Start der Automechanika 2010 (az Automechanika 2010 megnyitására)” és az „Ab 2011 werden in Deutschland (2011‑től kezdődően Németországban)” fordulatokat, lehetővé tette a fellebbezési tanács számára annak megállapítását – anélkül, hogy ezzel a bizonyítékokat tévesen értékelte volna –, hogy az említett minta nyilvánosságra jutására 2010‑ben vagy legkésőbb 2011‑ben, de mindenképpen a 2013. november 28‑i releváns időpont előtt került sor. Ez annál is inkább így van, mivel a nyilvánosságra jutást képező tények felmerülésére és e nyilvánosságra jutás korábbi mivoltára vonatkozó bizonyítékokat erősíti meg a „News 2010” nevű katalógus 3. oldala is, amely a B. mellékletben szerepel, illetve az AHB 2011‑es katalógusából származó kivonat, amely a megsemmisítési kérelem C. mellékletében szerepel.
65

Először is ki kell emelni, hogy a felperes kérte, hogy a Törvényszék kötelezze az OLAF‑ot arra, hogy a Franchet és Byk kontra Bizottság (T‑48/05, EU:T:2008:257) ügyben benyújtott 2003. március 19‑i feljegyzést „annak teljes formájában” nyújtsa be. Márpedig, még annak megállapítása esetén is, hogy e kérelmében a felperes lényegében a Törvényszéket a Bizottság tekintetében pervezető intézkedés elfogadására kéri, azt kell megállapítani, hogy a jelen ügyben a Bizottság ellenkérelmének mellékleteként (B.2. melléklet) csatolta a feljegyzést, továbbá megállapítható, hogy a feljegyzést kísérő mellékletek listáját és a szóban forgó mellékleteket Törvényszék pervezető intézkedés körében bekérte.
40

Márpedig, még ha a felperes nem ért is egyet ezzel az elemzéssel, a fellebbezési tanács az e kérdésre vonatkozó érvelését akkor is világosan és egyértelműen mutatta be, oly módon, amely lehetővé teszi a felperes számára, hogy jogilag kielégítő mértékben megismerhesse az elfogadott intézkedés indoklását.
164

Másrészről, emlékeztetni kell arra, hogy a beavatkozó fél a vitatott védjegyek bejelentését megelőzően az ANN TAYLOR megjelölésre, illetve ahhoz hasonló megjelölésekre lajstromozási kérelmeket nyújtott be az EUIPO‑hoz, valamint egyes tagállamok hatóságaihoz. Azt is hozzá kell ehhez fűzni, hogy a beavatkozó fél arra vonatkozó bizonyítékokat szolgáltatott, hogy az Egyesült Királyság divatágazatában működő egyes kereskedők ismerték védjegyét, és hogy a védjegyével ellátott árukból az Unióban letelepedett fogyasztók is vásároltak. Ezek a bizonyítékok azt mutatják, hogy a beavatkozó fél az uniós fogyasztókat célzó kereskedelmi stratégiát alakított ki, amelynek a felperes, tekintettel saját stratégiájára, haszonélvezője lehet. E bizonyítékok alapján tehát nem vonható kétségbe a fellebbezési tanács azon érvelése, amely szerint a vitatott védjegyek bejelentése ugyanazon, a beavatkozó fél ANN TAYLOR védjegyével való képzettársításra építő kereskedelmi stratégia keretébe illeszkedik, mint amely a mexikói védjegyek lajstromozása és felhasználása mögött is húzódik, amely védjegyek oltalmát ki kívánják terjeszteni. [omissis]
62

A jelen ügyben a korábbi védjegy szóvédjegy, és a védjegybejelentés tárgyát képező megjelölés is szómegjelölés. A fellebbezési tanács az ütköző megjelölések vizuális, hangzásbeli és fogalmi összehasonlításának elvégzése előtt nem vélte úgy, hogy tartalmaznak domináns elemet. Csak az említett összehasonlítás során tisztázta – először is a korábbi védjeggyel kapcsolatban –, hogy a „luciano” szó jobban megkülönböztető, mint a „don” szó (a megtámadott határozat 51. pontja). Másodszor, a védjegybejelentés tárgyát képező megjelöléssel kapcsolatban a fellebbezési tanács azt állapította meg, hogy a „luciano” elem megkülönböztető képessége kisebb, mint a „sandrone” elemé, amelynek a spanyol, a francia, az olasz és a portugál fogyasztói kör számára önmagában is erős értéke van, mivel egy ritka vezetéknévről van szó. Ez a megállapítás azonban nem érvényes az egész Unió területére, például Németországra vagy Finnországra, ahol a „luciano” elem éppen annyira megkülönböztető, mint a „sandrone” elem (a megtámadott határozat 48. és 50. pontja).
13

Először is, a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltétlen kizáró ok értékelésének keretében a fellebbezési tanács a megtámadott határozatok 21. és 22. pontjában úgy találta, hogy a kért védjegyek egy lengyel szót tartalmaznak, az érintett vásárlóközönséget a lengyel‑ajkú közönség alkotja, valamint hogy átlagos fogyasztókról van szó, akik figyelmének szintje a viszonylag jól tájékozott, észszerűen figyelmes és körültekintő átlagfogyasztóké. A fellebbezési tanács a megtámadott határozatok 24. pontjában kifejtette, hogy a lengyel nyelvű „panoramicznych” kifejezés „panorámaszerűt” jelent, ami a „panoramiczna” (panorámaszerű) kifejezés többes számú birtokos alakja, és többek között egy keresztrejtvénytípust jelöl. A megtámadott határozatok 26. és 31. pontjában lényegében azt állapította meg, hogy a szóban forgó megjelölések jelentése a „Szemlék [folyóiratok]” tekintetében leíró jellegű, amennyiben a 200, 300, 400, 500 vagy 1000 szám a folyóiratban szereplő keresztrejtvények számára nyújt tájékoztatást, amit az érintett vásárlóközönség azonnal és minden további gondolkodás nélkül érzékel, még ha a „keresztrejtvény” kifejezés nem is szerepel a kért védjegyekben. A fellebbezési tanács a megtámadott határozatok 28. és 32–34. pontjában úgy találta, hogy a felperes által benyújtott bizonyítékok, mint például a nyelvészeti vélemények, nem kérdőjelezhetik meg a kért védjegyek leíró jellegét, valamint hogy e megjelölések újságcímként való lajstromozása nem teszi lehetővé annak megállapítását, hogy e védjegyek megkülönböztető képességgel rendelkeznének. Egyébiránt a fellebbezési tanács hozzáfűzte a megtámadott határozatok 35. és 36. pontjában, hogy az EUIPO korábbi, a számokat tartalmazó védjegyek lajstromozására vonatkozó határozathozatali gyakorlata e következtetést nem érvényteleníti.