HU
Hatá rozatokTá r a
ECLI:EU:T:2011 :699 1A TÖ RVÉNYSZÉK ÍTÉLETE (fellebbezési tanács)
2011 . november 29.
T-10/11. P. sz. ügy
Ger hard Birkhoff
kontra
Európai B izottság
„Fellebbezés — Közszolgálat — Tisztviselők — Családi t ámogatások — Eltartott gyermek után járó 
támogatás — A gyermek olyan fogyatékossága, amely akadá lyozza őt abban, hogy gondoskodjon 
magáról — A támogatás folyósítása me ghosszabbításának me gtagadása”
Tárgy: Az Európai U nió K özszolgálati Törvényszéke ( második tanács) F-60/09. sz., B irkhoff 
kontra B izottság ügyben 2010 . október 27 -én hozott ítélete ellen benyújtott és annak 
hatályon kí vül helyezése irá nti fellebbezés.
Határozat:A T örvényszék hatályon kí vül helyezi az Európai U nió K özszolgálati Törvényszéke 
(második tanács) F-60/09. sz., B irkhoff kon tra B izottság ügyben h ozott ítéletét. A 
Törvényszék visszautalja az ügyet a K özszolgálati Törvényszék elé. A T örvényszék 
jelenleg nem h atároz a kö ltségekről.
Összefoglaló
1. Tisztviselők — Díjazás — Családi támogatások — Eltartott gyermek után járó támogatás — 
Az életkortól független m eghosszabbításhoz v aló jog olyan ese tben, ha a g yermek n em k épes 
gondoskodni magáról
(Személyzeti szabályzat, VII. melléklet, 2. cikk, (5) bekezdés)
2. Tisztviselők — Díjazás — Családi támogatások — Eltartott gyermek után járó támogatás — 
Az életkortól független m eghosszabbításhoz v aló jog olyan ese tben, ha a g yermek n em k épes 
gondoskodni magáról
(Személyzeti szabályzat, VII. melléklet, 2. cikk, (5) bekezdés)
1. A személyzeti szabályzat VII. melléklete 2. cikkének (5) bekezdése alapján folyósított, e ltartott 
gyermek után járó támogatás folyósítása ko rtól függetlenül folytatódik, ha a g yermek súlyos betegsége 
vagy rokkantsága akadá lyozza őt abban, hogy gondoskodjon m agáról.
Az „önmagáról való gondoskodás” kö vetelményét az eset sajátos kö rülményeinek fegyelembevételével 
kell értékelni.
2 ECLI:EU:T:2011 :699ÖSSZEFOGLALÓ–T-10/11.P.SZ.ÜGY
BIRKHOFFKONTRABIZOTT SÁG
Márpedig azon l ogikus érvelésnek, amely szociálpolitikai o kokból me gköveteli, hogy az ad ott eset 
összes sajátos jogi és ténybeli körülményét figyelembe kell venni a szóban forgó rendelkezés értelmében 
vett, a r okkant személy számára a z ön magáról való gondoskodáshoz rendelkezésre álló összeg 
meghatározásához, e gyenes folytatása az, h ogy a m inden ad ó, illeték és állami levonás után 
megmarad ó nettó jövedelmet kell figyelembe venni, nem pe dig a b ruttó jövedelmet.
Elsősorban u gyanis ki zárólag a n ettó jövedelem j eleníti me g m indazt, a mi az érintett személy 
önmagáról való m indennapi gondoskodásához és a s zokásos kö ltségek – mint amilyen az élelmezés, 
ruházkodás, lakhatás, berendezés, háztartás, fűtés stb. – fedezésére rendelkezésre áll.
Másodsorban az egyenlő bánásmód elve tekintetében – amely me gköveteli, hogy az összehasonlítható 
helyzeteket ne ke zeljék eltérően, és az eltérő helyzeteket ne ke zeljék ugyanúgy, hacsak az ilyen 
bánásmód objektíven nem i gazolható – nem h agyható figyelmen kí vül, hogy az a r okkant személy, 
akinek bruttó jövedelmét kü lönféle igen m agas terhek sújtják, és aki így viszonylag alacsony nettó 
jövedelemme l rendelkezik, eltérő ténybeli helyzetben van azon r okkant személyhez képe st, akinek 
ugyanolyan bruttó jövedelmét jóval alacsonyabb ad ólevonások terhelik, így viszonylag m agasabb 
jövedelemme l rendelkezik. A f ent em lített szociálpolitikai c élra tekintettel semm i sem i gazolja e ké t 
eset ugyanolyan m ódon v aló ke zelését, a b ruttó jövedelmek azonosságára h ivatkozva, miközben a 
mindennapi szükségletek kielégítésére ténylegesen rendelkezésre álló jövedelmek jelentősen eltérnek. 
Márpedig a h atáskörrel rendelkező hatóság kö teles m inden egyes eset sajátos jogi és ténybeli 
körülményeit me gvizsgálni annak érdekében, hogy me ghatározza, az érintett r okkant személy 
ténylegesen akadá lyozva van-e abban, hogy gondoskodjon m agáról, a s zemélyzeti szabályzat em lített 
rendelkezése értelmében.
Harmadsorban az érintett személy ténylegesen rendelkezésre álló nettó jövedelmének figyelembevétele 
összhangban van azzal a t énnyel, hogy azon kö ltségeket is le ke ll vonni a m unkabéréből, amelyeket 
rokkantsága miatt ténylegesen állnia ke ll.
Végezetül igaz ugyan, hogy a pé nzbeli juttatásokra v aló jogosultságot me galapozó u niós jogi 
rendelkezéseket szigorúan ke ll értelmezni, a fenti me gfontolásokból kitűnik, hogy kizárólag a s úlyosan 
beteg vagy rokkant gyermek ténylegesen rendelkezésre álló n ettó jövedelmét figyelembe vev ő 
értelmezés áll ö sszhangban azon s zociálpolitikai c élkitűzéssel, amelyet a s zemélyzeti szabályzat 
VII. melléklete 5. cikkének (2) bekezdése értelmében az ilyen gyermek javára f olyósított támogatás 
követ, amely támogatást akkor folyósítják, h a a g yermek akadá lyozva van abban, hogy ön magáról 
gondoskodjon.
(lásd a 28 ., 34 ., 37 –40. és 50. pontot)
Hivatkozás:
a Bíróság C-303/05. sz. A dvocaten voor de W ereld ügyben 2007 . május 3-án hozott ítéletének (EBHT 2007 ., 
I-3633 . o.) 56. pontja és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat; az Elsőfokú B íróság T-498/93. sz., D ornonville de la 
Cour kon tra B izottság ügyben 1994 . november 30 -án hozott ítéletének (EBHT-KSZ 1994 ., I-A-257. o. és II- 813. o.) 
39. pontja.
2. Az eltartott gyermek után járó támogatás szociálpolitikai c élkitűzésnek felel me g, amelyet a g yermek 
létezéséhez és eltartásának ténylegességéhez ka pcsolódó fennálló és bizonyos szükségességből eredő 
költségek igazolnak, aminek arra ke ll ve zetnie a h atáskörrel rendelkező hatóságot, hogy minden egyes 
esetben vizsgálja me g, hogy az em lített szociálpolitikai c élkitűzés me gvalósul-e, és az eset összes 
körülményét figyelembe véve h atározza me g, hogy a s zóban forgó súlyos betegség vagy rokkantság 
akadá lyozza-e a g yermeket abban, hogy gondoskodjon m agáról.
ECLI:EU:T:2011 :699 3ÖSSZEFOGLALÓ–T-10/11.P.SZ.ÜGY
BIRKHOFFKONTRABIZOTT SÁG
E tekintetben az intézmény által a s zemélyzeti szabályzat VII. melléklete 2. cikke ( 5) bekezdésének 
értelmezése céljából valamely objektív szemp ont me ghatározása – bármely legyen is e s zemp ont 
tartalma – nem me ntesíti ezen intézményt azon kö telezettség alól, hogy az eset összes kö rülményét 
megvizsgálja.
A rokkant személy helyzete jogi és ténybeli sajátosságainak figyelembevétele céljából e s zemély 
munkabéréből le ke ll vonni mindazon kö ltségeket, amelyeket rokkantsága m iatt ke ll viselnie. Tehát 
csupán a z így csökkentett jövedelmet ke ll figyelembe ve nni annak me gvizsgálásakor, hogy a 
személyzeti szabályzat VII. melléklete 5. cikkének (2) bekezdése értelmében a r okkant személy 
akadá lyozva van-e abban, hogy ön magáról gondoskodjon.
A fogyatékos személy érdekében előterjesztett ke reset nem ön célú intézkedés, hanem a z egyenlő 
bánásmód biztosítására irá nyul oly m ódon, hogy az ilyen ke reset csak akkor me gengedett, h a az a 
hasonló helyzetben lévő, fogyaték nélkül élő személlyel való egyenlő bánásmód me gvalósítására 
irányul. Ilyen esetben az egyenlő bánásmód elve c supán arra kö telezi az ad minisztrációt, hogy a 
kifejezetten az érintett gyermek fogyatékosságából eredő kö ltségeket ve gye figyelembe a h asonló 
helyzetben lévő, fogyaték nélkül élő személlyel való összehasonlítás során.
Ilyen értelemben a n em c supán a r okkantak, h anem b ármely személy által széles kö rben használt 
eszközök és szolgáltatások kö ltségeinek részleges levonása sem t énybeli tévedésnek, s em t éves 
jogalkalmazásnak, sem n yilvánvaló értékelési hibának nem m inősül.
(lásd a 30 ., 32 ., 36 ., 57 ., 59 . és 60. pontot)
Hivatkozás:
az Elsőfokú B íróság T-302/01. sz., B irkhoff kon tra B izottság ügyben 2003 . október 21 -én h ozott ítéletének 
(EBHT-KSZ 2003 ., I-A-245. o. és II-1185 . o.) 39., 40 . és 44. pontja.