ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10

Ennélfogva a felperes kérelmeinek támogatása végett az Ipab di Vicenza (vicenzai jóléti és jótékonysági közintézmény) által 2017. október 13‑án, az Ipab Casa Gino e Pierina Marani által 2017. október 23‑án, az Ipab Centro Residenziale per Anziani di Cittadella által 2017. november 9‑én, az Azienda Pubblica dei Servizi alla Persona „Grimani Buttari – Residenze per Anziani in Osimo” által 2017. november 10‑én benyújtott beavatkozási kérelmeket, valamint az Olasz Köztársaság által a Bizottság kérelmeinek támogatása végett 2017. november 22‑én benyújtott beavatkozási kérelmet az eljárási szabályzat 144. cikkének (3) bekezdés alapján felfüggesztették.
28

A fentiekre tekintettel a Bizottság először is arra hivatkozik, hogy a felperesnek a dokumentumok iránti, 2016. december 5‑i első kérelme időpontjában, sőt még azt megelőzően is nemcsak a végrehajtási határozat létéről, hanem annak tartalmáról – beleértve annak mellékletét – is tudomása volt. A hozzáférés iránti kérelmeket ugyanis a Bizottság tisztviselőivel való találkozás után nyújtották be. Másodszor, rámutat arra, hogy a 2016. december 5‑én és 22‑én benyújtott, hozzáférés iránti kérelmek olyan részletességgel és pontossággal írják le a Paskov‑ és a Mělník‑projektet, hogy csak annak megerősítésére szolgálhatnak, amit a felperes már tudott. A végrehajtási határozatot ugyanis 2016. augusztus 30‑án tették közzé a Bizottság honlapján, és a Mělník‑ és a Paskov‑projektre vonatkozó támogatási megállapodásokról szóló adatlapokat 2016. november 7‑én, illetve 11‑én tették közzé az INEA honlapján. Harmadszor, és mindenesetre a Bizottság kiemeli, hogy a felperes 2017. január 20‑tól a megtámadott jogi aktusok birtokában volt, ami megmagyarázza, hogy keresetleveléhez csatolni tudta a Mělník‑ és a Paskov‑projektre vonatkozó támogatási megállapodások szövegét, amelyek nem voltak elérhetőek a nyilvánosság számára. Márpedig, még ha ez utóbbi időpontot tekintenénk is a keresetindítási határidő kezdőnapjának, a keresetet akkor is az előírt határidőn túl nyújtották be.
47

Másodszor arra is mindenképpen rá kell mutatni, hogy az ügynek a fellebbezési tanács által az elbíráló elé utalása csupán azzal a következménnyel járt, hogy a védjegy ezen áruk és szolgáltatások tekintetében történő lajstromozását nem a 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti összetévesztés veszélyének fennállása miatt tagadták meg, ahogyan azt a felperes a felszólalása keretében kérte, hanem az ugyanezen rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja szerinti feltétlen kizáró ok fennállása miatt. Mivel a védjegylajstromozás megtagadásának hatásai között nincsen különbség aszerint, hogy a megtagadás a 2017/1001 rendelet 7. vagy 8. cikkén alapul, meg kell állapítani, hogy a megtámadott határozat megsemmisítése semmilyen előnnyel nem járna a felperes számára.
A Törvényszék (hetedik tanács) 2018. december 13‑i végzése –

Sonova Holding kontra EUIPO (HEAR THE WORLD)

(T‑70/18. sz. ügy)

„Európai uniós védjegy – A HEAR THE WORLD európai uniós szóvédjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja”

1. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak – Célkitűzés – A rendelkezésre állás követelménye (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 16. pont)

2. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak – Fogalom (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 17–20. pont)

3. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak – Megjelölés leíró jellegének értékelése – Szempontok (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 21. pont)

4. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak – HEAR THE WORLD szóvédjegy (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 32–34. pont)

Tárgy

Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a HEAR THE WORLD szómegjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2017. november 21‑én hozott határozata (R 1645/2016‑5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
A Törvényszék (nyolcadik tanács) 2019. szeptember 9‑i végzése – Shore Capital International kontra EUIPO – Circle Imperium (The Inner Circle)

(T‑575/18. sz. ügy)

„Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás – The Inner Circle ábrás védjegy – A korábbi InnerCircle európai uniós szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – A szolgáltatások hasonlóságának hiánya – Az (EU) 2018/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja – Nyilvánvalóan minden jogalapot nélkülöző kereset”

1. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – A korábbi védjeggyel való összetéveszthetőség – Értékelési szempontok (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (lásd: 17. és 18. pont)

2. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – A korábbi védjeggyel való összetéveszthetőség – Az összetéveszthetőség értékelése – Az érintett vásárlóközönség meghatározása – A vásárlóközönség figyelmének szintje (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (lásd: 21. pont)

3. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – A korábbi védjeggyel való összetéveszthetőség – The Inner Circle ábrás védjegy és InnerCircle szóvédjegy (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (lásd: 22., 23., 28., 38., 40., 44., 45. és 47. pont)

4. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – Az érintett áruk vagy szolgáltatások hasonlósága – Értékelési szempontok – Az áruk vagy szolgáltatások egymást kiegészítő jellege (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (lásd: 33. és 34. pont)

Tárgy

Az EUIPO első fellebbezési tanácsának a Shore Capital International és a Circle Imperium közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2018. június 7‑én hozott határozata (R 1402/2017‑1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
33

A 2018. június 8‑i beadványaival a Helm AG, valamint a Monsanto Europe NV/SA és a Monsanto Company, 2018. június 11‑i beadványaival a Nufarm GmbH & Co. KG és a Nufarm, valamint az Albaugh Europe Sàrl, az Albaugh UK Ltd és az Albaugh TKI d.o.o., továbbá 2018. június 12‑i beadványával a Barclay Chemicals Manufacturing Ltd kérte, hogy a Bizottság kereseti kérelmeinek támogatása végett beavatkozhasson.
93

Végül, mindazonáltal, még ha a felperesnek sikerült volna is bizonyítania a kárának jellegzetességeihez kapcsolódó sürgősséget, azt akkor is az állandó ítélkezési gyakorlatban kialakított azon elvre tekintettel kellett volna mérlegelni, amely szerint a közegészség védelmével összefüggő, feltétlenül érvényesítendő követelmények elsőbbsége igazolhat olyan korlátozásokat, amelyek – akár jelentős – kedvezőtlen következményekkel járhatnak bizonyos gazdasági szereplőkre (lásd ebben az értelemben: 2010. június 1‑jeiBlanco Pérez és Chao Gómez ítélet, C‑570/07 és C‑571/07, EU:C:2010:300, 90. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Ezzel összefüggésben még azt is hangsúlyozták, hogy el kell ismerni az elővigyázatosság elvét, amely szerint ha az emberi egészséget érintő kockázatok létezését, valamint e kockázatok terjedelmét illetően bizonytalanság áll fenn, az uniós intézmények védelmi intézkedéseket fogadhatnak el anélkül, hogy várniuk kellene arra, hogy bizonyítást nyerjenek a kockázatok vagy azok súlyossága (lásd ebben az értelemben: 2013. december 19‑iBizottság kontra Németország végzés, C‑426/13 P(R), EU:C:2013:848, 54. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
32

A felperes álláspontja szerint az eljáráshoz és a megtámadott határozat megsemmisítéséhez fűződő érdeke fennáll az alábbi okokból: – először is, annak megakadályozása céljából, hogy a jövőben ne fordulhasson elő az érdekeivel ellentétes jogellenesség abból fakadóan, hogy a vitatott dokumentumokat jelenleg szabályszerűen előzetes döntéshozatali eljárások során felhasználják. A Bizottság jelen ügyben tanúsított magatartásának jóváhagyása annak elfogadását jelentené, hogy a Bizottság szolgálatai szigorúan bizalmas dokumentumokat továbbítanak – tévedésből, vagy sem – hozzáférést kérelmezőknek, majd több héttel később olyan nyilatkozatok aláíratásával „igazítják helyre” ezeket, amelyek harmadik feleket nem, csupán a Bizottságot és az érintett hozzáférést kérelmezőt kötik; – másodszor, a megtámadott határozat a 2018. június 7‑i határozat címzettje, a hozzáférést kérelmező kivételével továbbra is erga omnes hatályú maradna azok számára, akik a vitatott dokumentumokhoz a Bizottság hibájából hozzáfértek. Pontosabban, a felperes úgy véli, hogy ezek a dokumentumok még mindig léteznek, és vele szemben a megfelelő alkalommal felhozhatók a nemzeti, illetve az uniós bírósági eljárások során. Nyilvánvaló érdeke fűződik annak érvényesítéséhez, hogy minden olyan tényleges terjesztési aktust, amely jelenleg a vitatott dokumentumok erga omnes felhasználásának folytatását in aeternum lehetővé teszi, az uniós bíróság semmisnek nyilvánítson, ily módon kötelező és bíróság előtt hivatkozható módon, jogilag véget vessen az említett dokumentumok minden lehetséges jövőbeli felhasználásának.
24

Egyrészt ugyanis a felperesek nincsenek akadályoztatva abban, hogy a kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló bizottsági közleményben (HL 2006. C 298., 17. o.) foglaltak szerinti kérelmet terjesszenek elő. Másrészt az uniós engedékenységi program és a tagállami engedékenységi programok közötti kapcsolatot jellemző párhuzamos fennállás és önállóság a Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok párhuzamos hatásköreire vonatkozóan az 1/2003 rendelet által felállított rendszer kifejeződése. Így tehát olyan kartell esetén, amely több tagállamban is kifejthet versenyellenes hatást, és ennélfogva különböző nemzeti versenyhatóságok, illetve a Bizottság beavatkozására adhat okot, az érintett kartellben való részvétele alapján az engedékenységi rendszerben részesülni kívánó vállalkozás érdekében áll, hogy ne csak az adott esetben az EUMSZ 101. cikk alkalmazására vonatkozóan hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokhoz, hanem a Bizottsághoz is nyújtson be mentességi kérelmet (lásd ebben az értelemben: 2016. január 20‑iDHL Express [Italy] és DHL Global Forwarding (Italy), C‑428/14, EU:C:2016:27, 58. és 59. pont).
20

A teljesség kedvéért meg kell állapítani, hogy az ügy irataiból az tűnik ki, hogy a kérelmező által 2017‑ben és 2018‑ban megszövegezett dokumentumok szinte mindegyike – legyen az a kísérőlevél, e levél 1. és 3. melléklete, a kérelem 3., 5. és 6. mellékleteként közölt dokumentumok, valamint azok a dokumentumok, amelyeket a kérelem 1. mellékletéként benyújtott összefoglalást támasztják alá, nevezetesen az A, B, G és H melléklethez csatolt levelek és elektronikus levelek – az egyes említett dokumentumok fejrésze és/vagy az aláíró, azaz a kérelmező megjelölt minősége és elérhetőségi adatai nyilvánvalóan azt tükrözik, hogy az utóbbi, legalábbis 2018 óta a Department of Physics & Astronomy, Rutgers, The State University of New Jersey (Egyesült Államok) alkalmazásában áll, amelynek postai címe: 136 Frelinghuysen Road, Piscataway, NJ 08854–8019. Ezenkívül a kérelmező által a fenti G mellékletben említett elérhetőségi adatok egy egyesült államokbeli mobiltelefonszámot tartalmaznak.
3

A Lett Köztársaság által javasolt, a Norvég Királysággal az uniós halászati jogok 2018. március 31‑ig történő, a Svalbard halászati övezetében való tiszteletben tartásának biztosítása érdekében folytatandó tárgyalások megszervezésére és az azokon való részvételre vonatkozó első intézkedést a Bizottság hallgatólagosan elutasította, lényegében arra hivatkozva, hogy – e tárgyalások lezárása időpontjának meghatározása nélkül – továbbra is részt vesz a tárgyalásokon. Pontosabban a Bizottság a következőket állapította meg: „(53) Annak ellenére, hogy a [Norvég Királysággal] folytatott jelenlegi megbeszélések megrekedtek, a Bizottság a norvég hatóságokkal fennálló nézeteltérések feloldására továbbra is a párbeszéden és konstruktív megközelítésen, mintsem a konfrontáción alapuló megoldásokat keres. Ezzel egyidejűleg, figyelembe véve a halászaton túli főbb kihívásokat, a Bizottság azt igyekszik elérni, hogy bármilyen megoldás is szülessen, az összhangban álljon az Uniónak a Svalbardra vonatkozó álláspontjával. (54) Az utolsó szóbeli jegyzék arra hívja fel a [Norvég Királyságot], hogy folytassa a párbeszédet az Unióval annak érdekében, hogy – csakúgy mint már számos alkalommal – olyan kölcsönös megegyezésre jussanak, amely lehetővé teszi az uniós halászhajók számára, hogy a régióban folytassák a halászati tevékenységet. Figyelembe véve a [Norvég Királyság] közelmúltbeli reakcióit, az is világos, hogy jelenleg nem valószínű, hogy a közeljövőben megoldás születne, illetve hogy óvintézkedéseket kell hozni a nézeteltérésnek a [Norvég Királysággal] való kapcsolatokban, valamint az északi sarkkör térségében fennálló sürgető stratégiai érdekeket hátrányosan érintő fokozódásának elkerülése érdekében.”
53

Közelebbről hangsúlyozza, hogy a „may not” fordulatot, amely a megtámadott határozat negyedik bekezdésének az „As a result, the Commission hereby notifies you of the eco‑innovation CO2 savings certified by reference to Implementing Decision (EU) 2015/158 that may not be taken into account for the calculation of the average specific emissions of Daimler AG in 2017” (Következésképpen a Bizottság a jelen levéllel tájékoztatja önt arról, hogy au (EU) 2015/158 végrehajtási határozat alapján igazolt, ökoinnovációk révén elért CO2‑kibocsátás‑csökkentések nem vehetők figyelembe a Daimler AG‑re 2017 tekintetében vonatkozó átlagos fajlagos kibocsátások kiszámításakor) szövegezésű negyedik mondatában szerepel, annak szövegösszefüggéseire és a 725/2011 végrehajtási rendelet 12. cikkére történő hivatkozásra figyelemmel elvi megállapításként, nem pedig egyszerű „előzetes értesítésként” vagy valamely lehetséges jövőbeli intézkedésként kell értelmezni.
1

2013. május 31‑én a felperes, a Bodegas Altún, SL, az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26‑i 207/2009/EK módosított tanácsi rendelet (HL 2009. L 78., 1. o.; helyesbítés: HL 2017. L 142., 104. o.; helyébe lépett az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14‑i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet [HL 2017. L 154., 1. o.]) alapján európai uniós védjegybejelentést nyújtott be az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalához (EUIPO). 2013. október 1‑jén a beavatkozó fél, a Codorníu, SA, a 207/2009 rendelet 41. cikke (jelenleg a 2017/1001 rendelet 46. cikke) alapján felszólalást nyújtott be a bejelentett védjegy lajstromozásával szemben. 2014. november 28‑án a felszólalási osztály úgy ítélte meg, hogy a bejelentett védjegy és a korábbi védjegy között fennáll az összetéveszthetőség. 2015. január 22‑én a felperes a 207/2009 rendelet 58–64. cikke alapján (jelenleg a 2017/1001 rendelet 66–71. cikke) a felszólalási osztály határozata ellen fellebbezést nyújtott be az EUIPO‑hoz. A 2015. december 9‑i határozatával az EUIPO második fellebbezési tanácsa hatályon kívül helyezte a felszólalási osztály határozatát.
A Törvényszék (hatodik tanács) 2020. január 16‑i végzése –

Hemp Foods Australia kontra EUIPO – Cabrejos (Sativa)

(T‑128/19. sz. ügy)

„Megsemmisítés iránti kereset – Európai uniós védjegy – Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás – A jogosult személyében történt változás nemzetközi lajstromba való bejegyzésének hiánya – A kereshetőségi jog hiánya – Elfogadhatatlanság”

1. Bírósági eljárás – A keresetek elfogadhatósága – A keresetlevél benyújtásának időpontjában fennálló helyzet alapján történő értékelés (lásd: 20. pont)

2. Európai uniós védjegy – Jogorvoslati eljárás – Az uniós bírósághoz benyújtott kereset – Fellebbezés benyújtására és az eljárásban félként történő részvételre jogosult személyek – A jogosult személyében történt változás nemzetközi lajstromba való bejegyzése (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 20. cikk, (11) bekezdés, 72. cikk, (4) bekezdés és 199. cikk) (lásd: 22. és 24. pont)

3. Európai uniós védjegy – Jogorvoslati eljárás – Az uniós bírósághoz benyújtott kereset – A szóban forgó szellemi tulajdonjog átruházása – A jogutódnak a korábbi jogosult helyébe lépése – A Törvényszék végzésének szükségessége (A Törvényszék eljárási szabályzata, 174–176. cikk) (lásd: 23. pont)

Tárgy

Az EUIPO második fellebbezési tanácsának a C. R. D. Cabrejos és a Raw With Life Pty Ltd as Trustee for Benhaim Trading Trust. közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2018. november 16‑án hozott határozata (R 1041/2018‑2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.
A Törvényszék (első tanács) 2020. szeptember 10‑i végzése – – ADESO kontra Bizottság

(T‑529/19. sz. ügy)

„Megsemmisítés iránti kereset – A »Your Environment is Your Life« és a »Social Safety Net for Poor and Vulnerable Households in Northern Regions of Somalia/Somaliland Phase II« projektekre vonatkozó támogatási szerződések – Nem támogatható költségek – Terhelési értesítések – Megerősítő levél – Megtámadható aktusi minőség – A jogvita szerződéses jellege – Keresettel meg nem támadható jogi aktus – Tisztán szerződéses keretbe illeszkedő, e kerettől elválaszthatatlan aktus – Elfogadhatatlanság”

Megsemmisítés iránti kereset – Keresettel megtámadható aktusok – Fogalom – Kötelező joghatásokat kiváltó aktusok – Valójában szerződéses jellegű jogvitára vonatkozó kereset – A Bizottság megerősítő levelének megsemmisítése – A terhelési értesítésekben megjelölt összegek beszedését megerősítő, valamint a pénzügyi ellenőrzési és a behajtási eljárás szabályszerűségéről állást foglaló levél – Az uniós bíróság hatáskörének hiánya – Elfogadhatatlanság

(EUMSZ 263., 272., 274., 288. és 299. cikk)

(lásd: 18–23., 32., 33., 36., 37., 44., 49., 54., 57–60. pont)

Tárgy

A „Your Environment is Your Life” (FED/2013/313–770) és a „Social Safety Net for Poor and Vulnerable Households in Northern Regions of Somalia/Somaliland Phase II” (FED/2013/316–291) projektekre vonatkozó támogatási szerződések keretében kifizetett egyes összegek visszatéríttetéséről szóló, 2019. május 10‑i levélben foglalt bizottsági határozat megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.
38

Elsősorban azt a kérdést illetően, hogy a Bizottság elmulasztott‑e állást foglalni a felperes által hozzá intézett felszólítással kapcsolatban, továbbá hogy a keresetet az EUMSZ 265. cikk második bekezdésében előírt határidőkön belül nyújtották‑e be, elegendő emlékeztetni arra, hogy a fenti 28–35. pontban kifejtett okokból a Törvényszék úgy véli, hogy a felperes helyzete egyik olyan esetbe sem tartozik, amelyben a természetes és jogi személyek intézményi mulasztás megállapítása iránti keresetet indíthatnak, függetlenül attól, hogy egy ilyen kereset elfogadhatóságának többi feltétele teljesül‑e. Következésképpen még annak elismerése esetén is, hogy a Bizottság a jelen ügyben nem foglalt állást, és hogy a felperes az előírt határidőn belül nyújtotta be keresetét, ezek a körülmények nem bírnak jelentőséggel.
33

A Tanács azt állítja, hogy a felperest nem érinti közvetlenül sem általában véve a megtámadott irányelv, sem konkrétan ezen irányelvnek az az egyetlen rendelkezése, amelynek részleges megsemmisítését kéri. E tekintetben a felperes nem fejtette ki, hogy a megtámadott irányelvvel a tagállamokra rótt bármely jogi kötelezettség – a tagállamok számára a módosított 2009/73 irányelv alóli eltérések megadására vonatkozóan előírt határidőt is beleértve – hogyan lenne alkalmas arra, hogy a felperes helyzetére közvetlen joghatásokat gyakoroljon. Ezenkívül a megtámadott irányelv végrehajtása által a felperesre gyakorolt, a keresetlevélben állított következmények tisztán hipotetikus jellegűek, mivel csak akkor konkretizálódnak, ha nem biztosítanak a felperes részére eltérést, ez a körülmény azonban a jelen kereset megindításának időpontjában nem volt ismert. A tagállamok továbbá mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek a megtámadott irányelvet átültető nemzeti intézkedések elfogadása során, és főképp szabad kezet kapnak azon lehetőséget illetően, hogy a harmadik államokba irányuló és/vagy onnan kiinduló szállítóvezetékek számára eltéréseket biztosítsanak. Valójában azzal, hogy a felperes a keresetlevél 21. pontjában hangsúlyozza, hogy „amint a módosított irányelvet Németországban átültetik, a [2009/73] irányelvet végrehajtó német jogszabály teljes mértékben alkalmazandó lesz az Északi Áramlat német szakaszára”, valamint jelzi azt is, hogy eltérést kíván kérni a német hatóságoktól, maga a felperes is elismeri, hogy a megtámadott irányelv általi közvetlen érintettségének feltételei a jelen ügyben nem állnak fenn.
69

Ami a Tanács arra vonatkozó, az előbbiekkel összefüggő kérelmét illeti, hogy a Törvényszék hagyja figyelmen kívül a keresetlevélnek a vitatott dokumentumokra hivatkozó szövegrészeit, különösen az 50–53. pontot, a 112. pont a) alpontjának iii. részét, a 139. pontot és a 158. pont d) alpontját, a felperes szerint e kérelmet el kell utasítani. A felperes megjegyzi ugyanis, hogy e pontokban – az utolsó kivételével, ahol nem szerepel semmilyen, az első vitatott dokumentumra való kifejezett hivatkozás – csupán azt fejtette ki, hogy a megtámadott irányelv az első vitatott dokumentumban szereplő jogi elemzésből ered. Márpedig ez az eredet kifejtésre kerül a nyilvános dokumentumot képező irányelvjavaslat 2. pontjában. Ezenkívül úgy tűnik, hogy a Tanács állítása inkább a felperes azon állítólagos lehetőségére vonatkozik, hogy egy, a Parlament által közzétett, a „Common Rules for Gas Pipelines entering the EU Internal Market” (Az Unió belső piacára belépő gázvezetékekre vonatkozó közös szabályok) címet viselő dokumentumra hivatkozzon, még akkor is, ha a felperes e dokumentum nyilvános jellegéből adódóan hivatkozhatott e dokumentumra és az abban szereplő információkra. Ezenkívül a Törvényszék nem foszthatja meg a felperest annak lehetőségétől, hogy tudományos cikkekre hivatkozzon, még ha ezek maguk teljes mértékben vagy részlegesen bizalmas dokumentumokra támaszkodnak vagy hivatkoznak, vagy azok tartalmát közvetlenül vagy közvetett módon felfedik is.
2

2018. szeptember 14‑én a felperes az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) 90. cikkének (2) bekezdése alapján panaszt nyújtott be e határozattal szemben. Az említett panaszt – amelynek másolatát a felperes elektronikus címére is megküldték – elektronikus úton a felperes jogi képviselőjének hivatali e‑mail‑címéről nyújtották be.