HU
Hatá rozatokTá r a
ECLI:EU:F:2011 :11 1A KÖZSZOLGÁLATI TÖ RVÉNYSZÉK ÍTÉLETE (harmadik tanács)
2011 . február 15 .
F-68/09. sz. ügy
Florence Barbin
kontra
Európai P arlament
„Közszolgálat — Tisztviselők — A 2006 . évi előléptetési időszak — A Közszolgálati Törvényszék 
ítéletének végrehajtása — Az érdemek összehasonlító vizsgálata — Az egyenlő bánásmód elve — 
Részmunkaidős szülői szabadság”
Tárgy: Az EK 236. cikk é s az EA 152. cikk a lapján benyújtott ke reset, amelyben F Barbin a 
Parlament azon h atározatának me gsemm isítését kéri, amelyben az me llőzte a f elperesnek 
a 2006 . évi előléptetési időszakban az AD 12 f okozatba való előléptetését.
Határozat:A Közszolgálati Törvényszék a ke resetet elutasítja. A K özszolgálati Törvényszék a f elperest 
kötelezi valamennyi költség viselésére.
Összefoglaló
1. Tisztviselők — Előléptetés — Minden olyan határozat indokolásának kö telezettsége, amely nem 
lépteti elő az előléptetési küszöböt elérő tisztviselőket — Hiány
(Személyzeti szabályzat, 45. cikk)
2. Tisztviselők — Előléptetés — Az érdemek összehasonlító vizsgálata — Érdempontok k iosztása és a z 
előléptetési küszöb meghatározása
(Személyzeti szabályzat, 45. cikk)
3. Tisztviselők — Előléptetés — Az érdemek összehasonlító vizsgálata — Módozatok
(Személyzeti szabályzat, 45. cikk)
4. Tisztviselők — Egyenlő bánásmód — Fogalom — Korlátok
5. Tisztviselők — Előléptetés — Az érdemek összehasonlító vizsgálata — Előléptetésről szóló határozat
(Személyzeti szabályzat, 45. cikk)
6. Tisztviselők — Kereset — Jogalapok — Hátrányos megkülönböztetés fennállására alapított jogalap — 
A releváns ténybeli körülmények összességé nek figyelembevételére vonatkozó kö telezettség
1. Az Európai Parlament Elnökségének az előléptetési és karri ertervezési politikáról szóló 2006 . február 
13-i határozatának I.3.4. pontja értelmében – amelyet lényegében átvett a P arlament főtitkárá nak az 
érdemp ontok kiosztására é s az előléptetésre vonatkozó vé grehajtási intézkedések elfogadásáról szóló
2 ECLI:EU:F:2011 :11ÖSSZEFOGLALÓ–F-68/09.SZ.ÜGY
BARBINKONTRAPARLAMENT
 2006 . május 10 -i határozata – az ad minisztráció kö teles me gindokolni az összes olyan határozatot, 
amely az előléptetési kü szöböt el nem é rő tisztviselőt léptet elő. Ugyanis no ha az em lített 
rendelkezések nem p ontosítják, hogy a ki nevezésre jogosult hatóság kivel szemben kö teles indokolni 
döntését, annak elfogadása, hogy az előléptetési kü szöböt elérő, de elő n em l éptetett ö sszes 
tisztviselővel szemben fennáll ezen indokolási kötelezettség, nem c supán felesleges munkaterhet róna 
az ad minisztrációra, hanem e llentétes volna azon í télkezési gyakorlattal is, amely szerint az 
előléptetésről szóló határozat indokolásának ka pcsolódnia ke ll az elő nem l éptetett tisztviselő egyéni 
helyzetéhez. Ebből következően e t isztviselő tévesen állítja, hogy az ad minisztrációnak ve le szemben 
kell igazolnia azon ko llégái előléptetését, akik nem é rték el az előléptetési küszöböt.
Az e r endelkezésekből eredő kö telezettséget teljesítettnek lehet tekinteni, ha az ad minisztráció az 
előléptetési vegyes bizottsággal szemben – amely bizottságban a t isztviselők képv iselve v annak – 
igazolja az előléptetési küszöböt el nem é rő tisztviselők előléptetését.
(lásd az 59 . és 61. pontot)
Hivatkozás:
az Elsőfokú B íróság T-502/04. sz., L opparelli kon tra Bizottság ügyben 2007 . július 4-én hozott ítéletének 75 . pontja.
2. Az Európai Parlament Elnökségének az előléptetési és karri ertervezési politikáról szóló 2006 . február 
13-i határozata alapján az érdemp ontok ki osztására n em a z összes előléptethető, a s zemélyzeti 
szabályzat 45 . cikkében e lőírt kö vetelmények t eljesítésére a lkalmas t isztviselő é rdemeinek 
összehasonlító vizsgálatát követően ke rül sor. Ugyanis valamely igazgatóság vagy egység minden egyes 
tisztviselője kizárólag a s aját igazgatósága vagy egysége más tisztviselőivel versenyez ko rlátozott számú 
érdemp ontért. M árpedig m ivel az előléptetési kü szöböt nem r elatív értéken, vagyis az érintett 
tisztviselők érdemp ontjai átlagának me gfelelően állapítják me g, hanem a z ad ott besorolási fokozatban 
átlagosan eltöltött id őtartamnak me gfelelő abszolút érték ké tszeresében, vagyis az AD 11-es besorolási 
fokozat esetében négy év ben, e kü szöb elérése nem t ekinthető az előléptethető tisztviselők érdemei 
közvetlen vagy kö zvetett összehasonlításához hasonlatosnak. Ebből következően az adminisztráció nem 
léptethet elő valamely tisztviselőt kizárólag azért, me rt elérte az előléptetési küszöböt, m ivel ezáltal e 
tisztviselő érdemei az előléptetési eljárás egyetlen szakaszában sem v olnának összehasonlítva az egyes 
előléptethető tisztviselők érdemeivel.
(lásd a 83 . pontot)
Hivatkozás:
a Közszolgálati Törvényszék F-44/07. sz., B arbin kon tra Parlament ügyben hozott ítéletének 44 . pontja.
3. A személyzeti szabályzat 45. cikke é rtelmében a ki nevezésre jogosult hatóság nem s zorítkozhat az 
egyes tisztviselők e gyéni h elyzetének v izsgálatára, hanem a z ö sszes tisztviselő é rdemeinek 
összehasonlító v izsgálatát ke ll e lvégeznie az előléptetésekről való d öntéshez. E t ekintetben a 
megszerzett szolgálati idő az előléptetésnek csupán m ásodlagos szemp ontja lehet. Ebből következően 
az olyan határozat, amely más tisztviselők helyzetének figyelembevétele nélkül, csupán azon a z alapon 
lépteti elő a t isztviselőt, hogy az nem v ált érdemtelenné, vagy rendelkezik a b esorolási fokozatban 
eltöltött bizonyos szolgálati idővel, sértené az összes előléptethető tisztviselő érdemei összehasonlító 
vizsgálatának az em lített c ikkben me gfogalmazott e lvét. K övetkezésképpe n mé g ha az Európai 
Parlament Elnökségének az előléptetési és karri ertervezési politikáról szóló 2006 . február 13 -i 
határozata elő is ír e gy éve kben kifejezett, az átlagos időtartamtól függő előléptetési küszöböt, ebből 
nem ve zethető le olyan elv, amely szerint valamely tisztviselőt elő ke ll léptetni, ha nem v álik 
érdemtelenné, vagy az előmenetel szabályos fejlődésének o lyan elve, amely arra kö telezné az 
adminisztrációt, hogy automatikusan léptesse elő a t isztviselőt, ha az ad ott besorolási fokozatban 
megszerzett bizonyos szolgálati időt.
ECLI:EU:F:2011 :11 3ÖSSZEFOGLALÓ–F-68/09.SZ.ÜGY
BARBINKONTRAPARLAMENT
(lásd a 90 . és 91. pontot)
Hivatkozás:
az Elsőfokú B íróság a f ent hivatkozott Lopparelli kon tra Bizottság ügyben hozott ítéletének 75 . pontja;
a K özszolgálati Törvényszék F-124/07. sz., B ehmer kon tra P arlament ügyben 2009 . szeptember 10 -én hozott 
ítéletének 106 . pontja.
4. A h átrányos me gkülönböztetés tilalmának és az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartása 
érdekében az adminisztráció kö teles ügyelni arra , hogy az azonos helyzeteket ne kezelje eltérően, és ne 
alkalmazzon u gyanolyan b ánásmódot e ltérő h elyzetekre, ki véve h a e z o bjektíve i gazolt. 
Következésképpe n ha valamely tisztviselő gyakorolja a s zámára a s zemélyzeti szabályzatban biztosított 
valamely jogosultságot, az ad minisztráció e j og h atékonyságának me gkérdőjelezése nélkül nem 
tekintheti úgy, hogy e t isztviselő helyzete eltér az e j ogosultságot nem g yakorló tisztviselő helyzetétől, 
és vele szemben nem a lkalmazhat em iatt eltérő bánásmódot, hacsak ez a b ánásmód egyrészt objektíve 
nem i gazolt, többek kö zött azért, me rt arra ko rlátozódik, h ogy az érintett alkalmazott a ké rdéses 
időszak alatti munkavégzése hiányának kö vetkezményeit vonja le, másrészt nem á ll szigorúan ará nyban 
a hivatkozott igazolással.
(lásd a 100 . pontot)
Hivatkozás:
a Bíróság 147 /79. sz., H ochstrass kon tra Bíróság ügyben 1980 . október 16-án hozott ítéletének 7. pontja;
az Elsőfokú B íróság T-368/03. sz., D e Bustamante Tello kon tra T anács ügyben 2005 . október 25-én hozott ítéletének 
69. pontja.
5. Noha az előléptetések terén hozott valamely határozatot formálisan az érintett tisztviselőnek ad ott 
érdemp ontok számának figyelembevételével hozzák me g, e kö rülmény nem t eszi lehetővé azon feltevés 
mellőzését, hogy a h atározatot kevé sbé elfogadható indokok alapján hozták, m int amilyen az em lített 
tisztviselő szülői szabadságának figyelembevétele, feltéve a zonban, hogy léteznek a f ent em lített indok 
hitelességével szemben ké tséget támasztó bizonyítékok.
(lásd a 102 . és 103 . pontot)
6. A hátrányos me gkülönböztetés fennállására a lapított jogalap értékeléséhez számításba ke ll ve nni a 
releváns ténybeli kö rülmények ö sszességét, a mely m agában foglalja a vé glegessé vált ko rábbi 
határozatokban szereplő értékeléseket is. Ebből kö vetkezően valamely vé glegessé vált határozat – a 
jogszerűségének me gvizsgálása nélkül – olyan bizonyítéknak minősülhet, amelyet más bizonyítékokkal 
együtt f igyelembe lehet ve nni az ad minisztráció v alamely – többek kö zött h átrányosan 
megkülönböztető – m agatartásának bizonyítására. Annál is inkább i gaz ez, m ivel lehetséges, hogy a 
hátrányos me gkülönböztetésre csupán azt kö vetően derül fény, hogy lejár a z azon h atározattal 
szembeni ke reset me gindításának h atárideje, amely határozatban a h átrányos me gkülönböztetés 
megjelenik.
(lásd a 109 . pontot)