ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

A felperes a második jogalapját arra alapítja, hogy a Bizottság tévesen határozta meg a támogatás kedvezményezettjét, mivel maga a Bizottság is elismeri, hogy a támogatásban, illetve annak többségében a hajót megvásárló hajózási vállalkozó részesül, és nem a gazdasági érdekcsoport (AIE). Még ha az előrehozott értékcsökkenést az AIE kérné is, és az e csoport tagjai számára biztosítana is hasznot, ezt követően azt 90 %-ban átruházzák a hajótársaságokra.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 282/41

2014. június 12-én benyújtott kereset – The Goldman Sachs Group kontra Bizottság

(T-419/14. sz. ügy)

2014/C 282/54

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: The Goldman Sachs Group, Inc (New York, Amerikai Egyesült Államok) (képviselők: W. Deselaers, J. Koponen és A. Mangiaracina ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— egészben vagy részben semmisítse meg az EUMSZ 101. cikk és az EGT-Megállapodás 53. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.39610 – „elektromos vezetékek”-ügy) 2014. április 2-án hozott C(2014) 2139 bizottsági határozat 1., 2., 3. és 4. cikkét a felperest érintő részében; és/vagy

— csökkentse a határozat 2. cikkében a felperessel szemben kiszabott bírságot;

— kötelezze a Bizottságot ezen eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hat jogalapra hivatkozik.

1. Az első jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti az EUMSZ 101. cikket, valamint a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 23. cikkének (2) bekezdését, mivel megállapítja a GS Groupnak az állítólag a Prysmian által elkövetett jogsértésért való együttes és egyetemleges felelősségét.

2. A második jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti az 1/2003/EK tanácsi rendelet 2. cikkét és az EUMSZ 296. cikket, mivel nem bizonyítja jogilag megkövetelt módon, hogy a GS Group a releváns időszakban ténylegesen meghatározó befolyást gyakorolt a Prysmianra.

3. A harmadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti az EUMSZ 101. cikket és az 1/2003/EK tanácsi rendelet 23. cikkének (2) bekezdését, mivel sérti a személyes felelősség elvét és az ártatlanság vélelmének elvét.

4. A negyedik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott határozat sérti az EUMSZ 101. cikket és az 1/2003 tanácsi rendelet 23. cikkének (2) bekezdését, mivel sérti a jogbiztonság elvét, és azon elvet, miszerint a büntetést konkrétan az elkövetővel szemben kell kiszabni, mivel a Bizottság nem rendelte az elkövetőhöz a bírságot.

5. Az ötödik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette a felperes védelemhez való jogát (lényeges eljárási szabály megsértése), mivel nem biztosított megfelelő időben betekintést lényeges dokumentumokba.

6. A hatodik jogalap szerint a Törvényszéknek biztosítania kell a GS Group számára a megtámadott határozatban kiszabott bírság minden olyan csökkentésében való részesülést, amelyet adott esetben a Prysmiannak nyújt.

(1) HL L 1., 2003.1.4., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 2. kötet, .205. o.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 292/50

2014. június 24-én benyújtott kereset – Holistic Innovation Institute kontra Bizottság

(T-468/14. sz. ügy)

2014/C 292/61

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Holistic Innovation Institute, SLU (Madrid, Spanyolország) (képviselő: R. Muñiz García ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék semmisítse meg a felperes vállalkozást az eDIGIREGION projektből kizáró határozatot, és térítse meg részére az okozott károkat, kötelezze az alperest 3 0 55 000 EUR összeg megfizetésére, vagy másodlagosan, az igazságügyi szakértő által megállapított összeg és a jelen kérelemben kifejtettek alapján esedékessé váló kamatainak kifejezetten az alperes által történő megfizetésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen kereset a Hetedik Keretprogram eDIGIREGION európai projektjében való részvétel lehetőségből a felperest – egy főként távközléssel, kutatásfejlesztéssel (K+F), távközlési tanácsadási szolgáltatásokkal, befektetésekkel és innovációval foglalkozó céget – kizáró határozat ellen irányul.

E tekintetben a kereset feltárja, hogy a felperes kezdettől fogva részt vett a eDIGIREGION projektre vonatkozó javaslat kidolgozásában, szorosan együttműködve más szervezetekkel, a 2011 júliusa és 2012 januárja közötti időszakban több Brüsszelben tartott ülés és videokonferencia megszervezésével, amelyek eredményeként létrejött az az európai konzorcium, amely előterjesztette az eDIGIREGION (Realizing the Digital Agenda Through Transnational Cooperation Between Regions) projektre vonatkozó javaslatot. Az említett projektjavaslatban a felperes a konzorcium 5. sz. társtagja, 4 91 400 EUR előirányzattal (saját forrás) és 4 38 165 EUR bizottsági hozzájárulással (a kért teljes összeg 14,61 %-a).

Keresetének alátámasztásaként a felperes arra hivatkozik, hogy az Európai Bizottság által felhozott érvek teljesen alaptalanok, és sértik az ahhoz szükséges alapkövetelményt, hogy a Bizottság valamely vállalkozásnak egy pozitívan értékelt projektben való részvételét felfüggeszthesse: az ehhez szükséges érveknek világosaknak, érthetőeknek és megalapozottaknak kell lenniük.

Közelebbről, a felperes azt állítja, hogy technológiai és működési szempontból készen áll az eDIGIREGION konzorciumban való részvételre, kellő anyagi fedezettel rendelkezik a társfinanszírozásban való részvételhez, és kellő tapasztalata van a projektek irányítását és kezelését illetően.

E tekintetben a felperes úgy véli, hogy nyilvánvaló ellentmondás áll fenn a főigazgató által a projektben való részvétel felfüggesztésről értesítő levélben írtak és az ugyanezen levél mellékletében szereplő indokolás (érvek) között.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 292/54

2014. július 1-jén benyújtott kereset – Seven for all mankind kontra OHIM – Seven (SEVEN FOR ALL MANKIND)

(T-505/14. sz. ügy)

2014/C 292/66

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Seven for all mankind LLC (Vernon, Egyesült Államok) (képviselő: A. Gautier-Sauvagnac ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Seven SpA (Leinì, Olaszország)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal első fellebbezési tanácsának 2014. április 9-én az R 1277/2013-1. sz. ügyben hozott határozatát;

— az alperest kötelezze az eljárás költségeinek a viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: a felperes.

Az érintett közösségi védjegy: A „SEVEN FOR ALL MANKIND” szóvédjegy a 14. és 18. osztályba tartozó áruk vonatkozásában – 4 4 43 222. sz. közösségi védjegybejelentés.

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: a „Seven” szóelemet tartalmazó közösségi ábrás védjegyek.

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalást részben elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezésnek részben helyt adott.

Jogalapok: A közösségi védjegyről szóló rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.
—

semmisítse meg a határozat 2. cikkének f) és g) pontját abban a részében, amelyben e rendelkezések a Prysmian Cavi e Sistemi S.r.l., a Prysmian S.p.a. és a The Goldman Sachs Group Inc. által fizetendő bírság összegét 3 7 3 03 000 euróban, a Prysmian Cavi e Sistemi S.r.1. és a Pirelli & C. S.p.a. által fizetendő bírságot pedig 6 7 3 10 000 euróban állapítja meg, és
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 303/33

2014. június 11-én benyújtott kereset – Wine in Black kontra OHIM – Quinta do Noval – Vinhos (Wine in Black)

(T-420/14. sz. ügy)

2014/C 303/41

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Wine in Black GmbH (Berlin, Németország) (képviselők: A. Bauer és V. Ahmann ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Quinta do Noval – Vinhos, SA (Pinhão, Portugália)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) első fellebbezési tanácsának 2014. március 6-án az R 1601/2013–1. sz. ügyben hozott határozatát;

— az alperest és a fellebbezési tanács előtti eljárásban résztvevő másik felet kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: a felperes.

Az érintett közösségi védjegy: a „Wine in Black” szóvédjegy az 33., 35. és 42. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában – 1 0 9 49 071. sz. közösségi védjegybejelentés.

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: Quinta do Noval – Vinhos, SA.

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: a „NOVAL BLACK” szóvédjegy a 33. osztályba tartozó áruk vonatkozásában.

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalásnak helyt adott.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: a 207/2009 tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának a megsértése.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 361/24

2014. augusztus 11-én benyújtott kereset – Laverana kontra OHIM (ORGANIC PROTEIN RICH PLANT COMPLEX FROM OUR OWN PRODUCTION)

(T-609/14. sz. ügy)

2014/C 361/36

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Laverana GmbH & Co. KG (Wennigsen, Németország) (képviselők: J. Wachinger, M. Zöbisch és D. Chatterjee ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) negyedik fellebbezési tanácsának 2014. június 2-i határozatát (R 123/2014-4. sz. ügy);

— a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az érintett közösségi védjegy: az „ORGANIC PROTEIN RICH PLANT COMPLEX FROM OUR OWN PRODUCTION” szóelemeket tartalmazó ábrás védjegy a 3., 5. és 35. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában – 1 1 9 22 986. sz. közösségi védjegybejelentés.

Az elbíráló határozata: az elbíráló a védjegybejelentést elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok:

— a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

— a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése;

— a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése;
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 361/23

2014. augusztus 11-én benyújtott kereset – Laverana kontra OHIM (ORGANIC WITH PLANT FLUID FROM OUR OWN PRODUCTION)

(T-608/14. sz. ügy)

2014/C 361/35

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Laverana GmbH & Co. KG (Wennigsen, Németország) (képviselők: J. Wachinger, M. Zöbisch és D. Chatterjee ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) negyedik fellebbezési tanácsának 2014. június 2-i határozatát (R 121/2014-4. sz. ügy);

— a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az érintett közösségi védjegy: az „ORGANIC WITH PLANT FLUID FROM OUR OWN PRODUCTION” szóelemeket tartalmazó ábrás védjegy a 3., 5. és 35. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában – 1 1 9 22 697. sz. közösségi védjegybejelentés.

Az elbíráló határozata: az elbíráló a védjegybejelentést elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok:

— a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

— a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése;

— a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése;
6.

A hatodik, az arányosság, a jogbiztonság, valamint a jogalap nélküli gazdagodás tilalma elvének megsértésére alapított jogalap — A felperes szerint azon tényre figyelemmel, hogy nem következett be veszteség a saját források tekintetében, az adatoknak a Bizottság hiányos informatikai rendszerébe történő regisztrációja során elkövetett hiba vonatkozásában a pénzügyi felelősségnek a felperesre történő hárítása az Unió javára történő jogalap nélküli gazdagodásnak minősül. — Sérült a jogbiztonság elve is, mivel nem került előírásra a hibák kijavításának eljárása olyan helyzetek tekintetében, amelyekben jogalap nélküli gazdagodás következhet be. — A felperes szerint ezenfelül az olyan szabályozás, amelynek keretében nem lehetséges az importengedély kiadására irányuló eljárás során elkövetett adminisztratív hibák kijavítása, jóllehet a piaci érdekeltek egyike számára sem keletkezik kár az adminisztratív hibából – és, következésképpen, szükségszerűen fennáll a tagállam pénzügyi felelőssége – ellentétes az arányosság elvével is. — Végül, a Bizottság, mivel nem zárta le ésszerű határidőn belül a pénzügyi felelősség megállapítására irányuló eljárást, megsértette a bizalomvédelem elvét is.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 372/21

2014. augusztus 11-én benyújtott kereset – Cham és Bena Properties kontra Tanács

(T-597/14. sz. ügy)

2014/C 372/26

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: Cham Holding Co. SA és Bena Properties Co. SA (Damaszkusz, Szíria) (képviselők: E. Ruchat és C. Cornet d’Elzius ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

— nyilvánítsa a felperesek keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak;

— következésképpen kötelezze az Európai Uniót a „Yasmeen Rotana” terv felfüggesztésével összefüggésben a felpereseket ért kár megtérítésére 4 3 0 00 000 EUR összegben;

— rendelje el szakértő kirendelését a felpereseket ért kár mértékének meghatározása érdekében;

— kötelezze az Európai Unió Tanácsát az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek három jogalapra hivatkoznak, amelyek lényegében azonosak a T-592/14. sz., Makhlouf kontra Tanács ügyben hivatkozottakkal, illetve azokhoz hasonlók.
1.

Az első jogalap az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdésének és a 659/1999 rendelet (1) 14. cikkének megsértésén alapul. A felperes azt állítja, hogy a megtámadott jogi aktusban a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a NEA LARKO meghatározott vagyontárgyainak a görög állam általi értékesítése eredményeként nem áll fenn gazdasági folytonosság az említett társaság, valamint az értékesített vagyontárgyak tulajdonosa vagy tulajdonosai között. Mindenekelőtt tévesen rója fel, hogy az értékesített vagyontárgyak a NEA LARKO tevékenységeinek csupán elhanyagolható részét képezik, mivel valójában azok tevékenységeinek fő részét tették ki, a továbbra is a tulajdonában maradó vagyon pedig gazdasági szempontból igencsak mérsékelt relevanciával bír és azokat nem is lehet vagyontárgyakként kiaknázni. A larimmai létesítményben (amelynek értékesítése a privatizációs terv részét képezi) fut be például a NEA LARKO létesítményei által Görögország teljes területén kitermelt – és kizárólag ebben a létesítményben átalakított – valamennyi bányászati termék. Másodsorban a megtámadott határozat abban a részében is téves, amelyben azt állapítja meg, hogy a majdan árverésre bocsátandó vagyontárgyak nem a NEA LARKO-hoz, hanem a görög államhoz tartoznak, aminek következében sem a larimmai bányászati létesítmény, sem a bányászati termékek feldolgozásával foglalkozó többi létesítmény és kiegészítő létesítmény nem fog soha a görög állam tulajdonába kerülni, hanem a bányászati jogosultságok bérbeadásáról szóló szerződés esetleges megkötését követően is a NEA LARKO tulajdonában fognak maradni, mivel azok teljes mértékben ezen utóbbi tulajdonában állnak. A fent említett megfontolások egyenes következménye, hogy a NEA LARKO irányítását az új tulajdonos fogja ellátni, így ezen utóbbi nem mentesülhet az arra irányuló kötelezettségétől, hogy megfizesse a felperesnek azt az összeget, amellyel a NEA LARKO tartozik neki.
—

az Airport Handling S.p.A. társaság a SEA S.p.A. társaság jogutódjának tekinthető, amely ily módon továbbra is kedvezményezettje marad az e társaság által kapott, és a 2012. december 19-i C (2012) végleges határozat tárgyát képező támogatásoknak, ami azzal a következménnyel jár, hogy az Airport Handling S.p.A. társaság a SEA S.p.A. társaság jogutódja az e támogatások visszafizetésére vonatkozó kötelezettség tekintetében is.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 409/45

2014. július 25-én benyújtott kereset – One of us és társai kontra Parlament és társai

(T-561/14. sz. ügy)

2014/C 409/65

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: European Citizens’ Initiative One of us és társai (képviselő: C. de La Hougue lawyer)

Alperesek: Európai Parlament, Európai Bizottság és az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

— semmisítse meg a COM(2014) 355 végleges bizottsági közleményt,

— másodlagosan semmisítse meg a 211/2011/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének c) pontját,

— kötelezze az alpereseket a felperesek költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek három jogalapra hivatkoznak.

1. Az arra alapított első jogalap, hogy a Bizottságnak a felperesek jogalkotási javaslatára és a felperesek által a „One of us” polgári kezdeményezés keretében felvetett témákra adott válasza nem kielégítő, mivel a Bizottság i) nem ad választ arra, hogy az emberi embrió emberi lény-e, és ii) nem foglalkozik az egyértelmű ellentmondásokkal.

2. A második, a demokratikus folyamatok megsértésére alapított jogalap, amennyiben a Bizottság: — jogilag nem indokolja, hogy a felperesek javaslatát miért nem továbbította a Parlamentnek; — tévesen értelmezi a 211/2011 rendelet (1) követelményeit, és a Szerződéseknek az intézmények közötti párbeszédre vonatkozó rendelkezéseivel ellentétben a jogalkotási eljárásban monopóliumot tart fenn; — a jogi és politikai következtetéseit a 211/2011 rendeletben megköveteltektől eltérően nem foglalta külön össze.

3. Az arra alapított harmadik jogalap, hogy a 211/2011 rendelet nem áll összhangban a Szerződésekkel. A felperesek azt állítják, hogy: — meghiúsulnak a Lisszaboni Szerződés azon célkitűzései, hogy elmélyítse az intézmények demokratikus legitimációját, és az európai polgárokat a demokratikus folyamatokban való részvételre ösztönözze, ha a Bizottság valamely polgári kezdeményezést szubjektív és önkényes okokból elutasíthat a Parlament előtti közmeghallgatás nélkül; — a jogállamiság elve sérül akkor, ha a Bizottság határozata nem képezi bírósági felülvizsgálat tárgyát.

(1) A polgári kezdeményezésről szóló, 2011. február 16-i 211/2011/EU rendelet (HL L 65., 1. o.).
3.

A harmadik, a Take it up projektre vonatkozó támogatási megállapodás I.11. cikkében („Other Special conditions”) szereplő szerződéses rendelkezések teljesítésének Bizottság általi elmulasztására alapított jogalap — Különösen a CIP-programmal kapcsolatos megállapodásokat, és konkrétan a Take it up projektre vonatkozó megállapodást illetően, a Bizottság megsértette az I.11. cikket, mivel elmulasztott formális vagy hallgatólagos határozatot hozni az említett szerződéses rendelkezés végrehajtása tekintetében a META által javasolt módszertan elutasításáról.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 34/45

2014. december 12-én benyújtott kereset – Spanyolország kontra Bizottság

(T-808/14. sz. ügy)

(2015/C 034/54)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Spanyol Királyság (képviselő: A. Rubio González Abogado del Estado)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— semmisítse meg a megtámadott határozatot, és

— az alperes intézményt kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

E jelen kereset a szárazföldi digitális televíziózás Kasztília-La Mancha távoli és kevésbé urbanizált területein történő előmozdítása érdekében a Kasztília-La Mancha hatóságai által nyújtott, SA 27408 (C 24/10, EX NN 37/2010, EX CP 19/2009) állami támogatásra vonatkozó, 2014. október 1-jei bizottsági határozat ellen irányul.

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

1. Az első jogalapot az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének a megsértésére alapítja, mivel nem áll fenn a gazdasági tevékenységet gyakorló szerveknek nyújtott gazdasági előny, az intézkedés szelektivitása és versenytorzítás.

2. A második jogalapot az EUMSZ 106. cikk (2) bekezdésének és az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdése c) pontjának a megsértésére alapítja a technológiai semlegesség elvének a megsértésére vonatkozó bizonyíték hiánya miatt.

3. A harmadik jogalapot az állami támogatások területén az eljárás megsértésre alapítja a vizsgálat során elkövetett szabálytalanságok miatt.
1.

Az első jogalap: az EUSZ 11. cikk (4) bekezdésének, valamint a 211/2011/EU rendelet (1) 2. cikke 1. pontjának és 4. cikke (2) bekezdése b) pontjának megsértése, amennyiben a Bizottság abból indult ki, hogy a javasolt polgári kezdeményezés nem tartozik a Bizottság hatáskörébe — A felperesek ehelyütt azzal érvelnek, hogy téves a Bizottság arra vonatkozó indokolása, hogy a „Transatlantic Trade and Investment Partnership” (TTIP) tárgyalási meghatalmazásának visszavonására vonatkozó bizottsági javaslat nem az EUSZ 11. cikk (4) bekezdése értelmében vett „jogi aktusra” irányult. Mivel mind a tárgyalási meghatalmazás, mind pedig annak visszavonása esetén a Tanácsnak az EUMSZ 288. cikk negyedik bekezdése értelmében vett olyan határozatáról van szó, amely egyidejűleg az EUSZ 11. cikk (4) bekezdése értelmében vett „jogi aktusnak” minősül. — A felperesek továbbá azzal érvelnek, hogy a Bizottság azon további indokolása is téves, amely szerint a „Comprehensive Economic and Trade Agreement” (CETA) és a TTIP ellen irányuló polgári kezdeményezéssel nem lehet azt elvárni a Bizottságtól, hogy ne javasolja a Tanácsnak a már megtárgyalt nemzetközi szerződések elfogadását, illetve azt sem, hogy a már megtárgyalt szerződéseket el nem fogadó határozatra tegyen javaslatot. Mivel az EUSZ 11. cikk (4) bekezdéséből és a 211/2011 rendelet 2. cikkének 1. pontjából, illetve 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjából egyáltalán nem következik az, hogy a már meglévő jogi aktusok megsemmisítésére irányuló polgári kezdeményezéseket vagy a tervezett jogi aktusok el nem fogadására irányuló polgári kezdeményezéseket nem lehet nyilvántartásba venni. — A felperesek továbbá előadják, hogy a „STOP-TTIP” polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételének megtagadása azért is jogellenes, mert a 211/2011 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében a javasolt polgári kezdeményezés nem esik a Bizottság hatáskörén kívül, legalábbis nem „nyilvánvalóan”.