2

A jövedelemadóról szóló törvény (Einkommensteuergesetz, a továbbiakban: EStG) 6b. §‑ának (1)–(4) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „(1) Az alábbiak értékesítése esetén: földterület, a földterületen lábon álló termény az azzal összeköttetésben álló földterülettel együtt, amennyiben az említett termény valamely mezőgazdasági üzem vagy erdőgazdaság részét képezi, épület vagy belvízi hajózásra szánt hajó, az adóalanyok abban az adóévben, amelynek során az értékesítés megvalósult, legfeljebb az értékesítés során elért nyereségnek megfelelő összeget levonhatják a második mondat szerinti azon gazdasági eszközök beszerzésére vagy előállítására fordított költségekből, amelyeket az értékesítés szerinti vagy az azt megelőző adóévben szereztek meg vagy állítottak elő. A levonásra a beszerzésre vagy előállításra fordított költségek erejéig jogosultak 1. földterület esetében, ha a nyereség földterület értékesítése során keletkezett, 2. a földterületen lábon álló termény esetében, az azzal összeköttetésben álló földterülettel együtt, amennyiben az említett termény valamely mezőgazdasági üzem vagy erdőgazdaság részét képezi, ha a nyereség földterület vagy földterületen lábon álló terménynek az azzal összeköttetésben álló földterülettel együttesen történő értékesítése során keletkezett, 3. épület esetében, ha a nyereség földterület, földterületen lábon álló terménynek az azzal összeköttetésben álló földterülettel együttesen történő értékesítése vagy épület értékesítése során keletkezett, vagy 4. belvízi hajózásra szánt hajó esetében, ha a nyereség a belvízi hajózásra szánt hajó értékesítése során keletkezett. Az épületvásárlással vagy ‑építéssel egy tekintet alá esik annak bővítése, megnagyobbítása vagy felújítása is. Ebben az esetben a nyereség csak a bővítés, megnagyobbítás vagy felújítás során felmerült költségekből vonható le. (2) Az (1) bekezdés első mondata értelmében nyereségnek minősül az értékesítési ár és az értékesített gazdasági eszköz átruházás időpontjában fennálló könyv szerinti értéke közötti, az átruházás költségeinek levonását követő különbsége. A könyv szerinti érték a gazdasági eszköz tekintetében a 6. cikk szerint megállapítandó érték. (3) Ha az adóalany nem élt az (1) bekezdés szerinti levonással, adózás előtti eredményt csökkentő tartalékot képezhet abban az adóévben, amelynek során az átruházás megvalósult. Az adóalany legfeljebb e tartalék összege erejéig az (1) bekezdés második, harmadik és negyedik mondata szerinti korlátozásokra figyelemmel meghatározott összeget levonhatja a beszerzésük vagy előállításuk szerinti adóévben az (1) bekezdés második mondatában meghatározott azon gazdasági eszközök beszerzésére vagy előállítására fordított költségekből, amelyeket a következő négy adóév során szerzett be vagy állított elő. A négyéves határidő az új épületek esetében hat évre növekszik, amennyiben építésük a tartalék képzését követő negyedik adóév végét megelőzően kezdődött. A levont összeg mértékéig a tartalékot fel kell oldani és az eredménykimutatásban nyereségként kell szerepeltetni. A tartalék képzését követő negyedik adóév leteltének időpontjában továbbra is rendelkezésre álló tartalékot ezen időpontban kell feloldani és az eredménykimutatásba nyereségként átvezetni, feltéve hogy nem tervezik olyan épület építéséhez kapcsolódó költségek levonását, amelynek megvalósítása már megkezdődött; a tartalék képzését követő hatodik év leteltének időpontjában továbbra is rendelkezésre álló tartalékot ezen időpontban kell feloldani és az eredménykimutatásba nyereségként átvezetni. (4) Az (1) és (3) bekezdés alkalmazása az alábbi feltételeknek van alárendelve: 1. a jogalanynak a 4. cikk (1) bekezdése vagy (5) cikke alapján kell megállapítani a nyereséget, 2. az átruházott gazdasági eszközöknek olyan állandó telephely vagyonának szerves részét kell képezniük, amely az átruházás időpontjában legalább hat éve megszakítás nélkül belföldön található, 3. a beszerzett vagy előállított gazdasági eszközöknek belföldi állandó telephely vagyonának szerves részét kell képezniük, 4. az eladásból származó nyereség nem hagyható figyelmen kívül a belföldön adóköteles nyereség kiszámítása során, és 5. az (1) bekezdés szerinti levonásnak, valamint a (3) bekezdés szerinti tartalékképzésnek és e tartalék eredménykimutatásba történő átvezetésének a könyvelésben beazonosíthatónak kell lennie. Amennyiben a nyereség valamely ipari vagy kereskedelmi vállalkozás gazdasági eszközeinek átruházásából származik, az (1) és (3) bekezdés szerinti levonás nem engedélyezett azon gazdasági eszközökre, amelyek mezőgazdasági üzemek vagy erdőgazdaságok részét képezik, vagy amelyeket valamely önálló tevékenység keretében használtak fel.”