ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 204/14

A High Court of Ireland (Írország) által 2011. április 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — HID, BA kontra Refugee Applications Commissioner, Refugee Appeals Tribunal, Minister for Justice, Equality and Law Reform, Ireland, Attorney General

(C-175/11. sz. ügy)

2011/C 204/26

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

High Court of Ireland

Az alapeljárás felei

Felperesek: HID, BA

Alperesek: Refugee Applications Commissioner, Refugee Appeals Tribunal, Minister for Justice, Equality and Law Reform, Ireland, Attorney General

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. Akadályát képezi e a 2005. december 1-jei 2005/85/EK tanácsi irányelv (1) vagy az európai uniós jog általános elvei annak, hogy valamely tagállam olyan közigazgatási intézkedéseket hozzon, amelyek előírják a menedékjog iránti kérelmek bizonyos, a menedékkérők állampolgársága vagy származási országa alapján meghatározott csoportjának gyorsított vagy elsőbbségi eljárásban történő elbírálását?

2. Úgy kell-e értelmezni a fent hivatkozott tanácsi irányelv (27) preambulumbekezdésével és az EUMSZ 267. cikkel összefüggésben értelmezett 39. cikkét, hogy az ott előírt hatékony jogorvoslat követelményének eleget tesz a nemzeti jog abban az esetben, ha a menedékjog iránti kérelmeket első fokon elbíráló határozat felülvizsgálatával, illetve annak másodfokú elbírálásával kapcsolatos funkciókat jogszabályi rendelkezés alapján a Parliament (parlament) által megalkotott törvénnyel létrehozott, azon Tribunalhoz címzett fellebbezés testesíti meg, amely hatáskörrel rendelkezik kötőerővel bíró, a menedékkérők javára szóló határozatok meghozatalára valamennyi, a menedékjog iránti kérelem kapcsán jelentőséggel bíró jog- és ténykérdésben, az alábbiakat, illetve azok egy részét megvalósító adminisztratív, illetve szervezeti rendelkezések mellett: — A kormány egyik minisztere mérlegelési jogkörrel rendelkezik a menedékjog iránti kérelmet elutasító határozat felülbírálására; — Fennállnak bizonyos szervezeti és adminisztratív összefüggések a menedékjog iránti kérelmek elsőfokú elbírálásáért és a fellebbezések elbírálásáért felelős szervek között; — A Tribunal döntéshozó tagjait a miniszter nevezi ki három évre, feladatukat részmunkaidőben látják el, és javadalmazásuk eseti alapon történik; — A miniszter utasítási jogkörrel rendelkezik a fent hivatkozott törvény 12. cikkében, 16. cikke (2B) bekezdésének b) pontjában és 16. cikkének (11) bekezdésében meghatározott kérdésekben?

(1) HL L 326., 13. o.
4.

Úgy kell-e értelmezni az 1896/2006 rendelet 7. cikke (2) bekezdésének c) pontját, hogy az európai fizetési meghagyásos eljárásban, ha a származási tagállam joga nem írja elő a kamatok automatikus felszámítását, a főkövetelés mellett a) az összes kamat, beleértve az úgynevezett (az esedékesség pontosan meghatározott napjától a fizetés nem naptári napként meghatározott napjáig, például „2011. március 20-tól a fizetés napjáig” számított) nyílt kamatot is; b) csak az esedékesség pontosan meghatározott napjától a kérelem benyújtásáig vagy a fizetési meghagyás kibocsátásáig számított kamat; c) kizárólag az esedékesség pontosan meghatározott napjától a kérelem benyújtásáig számított kamat kérhető?
1.

a) Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 20. cikket, hogy az tiltja a tagállamoknak, hogy egy harmadik ország olyan állampolgárától, akinek házastársa és kiskorú gyermekei uniós polgárok, megtagadják a házastárs és a gyermekek lakóhelye szerinti, azon államban való tartózkodást, amelynek állampolgárságával a házastárs és a gyermekek rendelkeznek, mégpedig akkor is, ha ezen uniós polgárok a létfenntartásuk tekintetében nincsenek a harmadik ország állampolgárára utalva? (megjegyzés: Dereci panaszos) b) Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 20. cikket, hogy az tiltja a tagállamoknak, hogy egy harmadik ország olyan állampolgárától, akinek házastársa uniós polgár, megtagadják a házastárs lakóhelye szerinti, azon államban való tartózkodást, amelynek a házastárs állampolgára, mégpedig akkor is, ha az uniós polgár a létfenntartása tekintetében nincs a harmadik ország állampolgárára utalva? (megjegyzés: Heiml és Maduike panaszos) c) Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 20. cikket, hogy az tiltja a tagállamoknak, hogy egy harmadik ország olyan nagykorú állampolgárától, akinek anyja uniós polgár, megtagadják az anya lakóhelye szerinti, azon tagállamban való tartózkodást, amelynek az anya állampolgára, mégpedig akkor is, ha jóllehet az uniós polgár a létfenntartása tekintetében nincs a harmadik ország állampolgárára utalva, a harmadik ország állampolgára a létfenntartása tekintetében az uniós polgárra van utalva? (megjegyzés: Kokollari panaszos) d) Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 20. cikket, hogy az tiltja a tagállamoknak, hogy egy harmadik ország olyan nagykorú állampolgárától, akinek apja uniós polgár, megtagadják az apa lakóhelye szerinti, azon tagállamban való tartózkodást, amelynek az apa állampolgára, mégpedig akkor is, ha jóllehet az uniós polgár a létfenntartása tekintetében nincs a harmadik ország állampolgárára utalva, a harmadik ország állampolgára tartásban részesül az uniós polgártól? (megjegyzés: Stevic panaszos)
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 211/11

A Tribunale di Treviso (Olaszország) által 2011. április 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Elena Vermisheva elleni büntetőeljárás

(C-187/11. sz. ügy)

2011/C 211/21

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale di Treviso

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

Elena Vermisheva

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

A jóhiszemű együttműködés és az irányelvek hatékony érvényesülésének elve fényében a 2008/115/EK irányelv (1) 15. és 16. cikkébe ütközik-e azon lehetőség, amely szerint egy harmadik ország valamely tagállamban jogellenesen tartózkodó állampolgára egy évtől négy évig terjedő szabadságvesztéssel büntethető abban az esetben, ha nem tartja be a rendőrkapitányság első határozatában foglaltakat, és öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntethető, ha nem tartja be a további határozatokban foglaltakat (a határozatokkal egyidejűleg tettenérés esetén a rendőrség köteles a letartóztatás foganatosítására) az együttműködés kiutasítási eljárás során tanúsított hiánya miatt és különösen a hatóság által hozott kiutasítási határozat be nem tartása következtében?

(1) HL 2008., L 348., 98. o.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 226/15

A Supreme Court (Írország) által 2011. május 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Peter Sweetman, Írország, Attorney General, Minister for the Environment, Heritage and Local Government kontra An Bord Pleanala

(C-258/11. sz. ügy)

2011/C 226/29

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Supreme Court

Az alapeljárás felei

Felperesek: Peter Sweetman, Írország, Attorney General, Minister for the Environment, Heritage and Local Government

Alperes: An Bord Pleanala

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. Milyen jogi kritériumokat kell az illetékes hatóságnak figyelembe vennie annak vizsgálata során, hogy egy, az élőhely-irányelv (1) 6. cikkének (3) bekezdése szerinti terv vagy program „nem [befolyásolja-e] hátrányosan a[…] természeti terület épségét”?

2. Azzal a következménnyel jár-e az elővigyázatosság elvének alkalmazása, hogy az említett terv vagy program tekintetében nem adható engedély, amennyiben az az érintett élőhely egészének vagy egy részének végleges, helyre nem állítható eltűnését eredményezné?

3. Milyen kapcsolat áll fenn, ha egyáltalán fennáll, a 6. cikk (4) bekezdése és a 6. cikk (3) bekezdése szerinti, azon döntés meghozatala között, amely szerint a terv vagy program nem fogja hátrányosan befolyásolni a természeti terület épségét?

(1) Az 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (HL L 206., 7. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 102. o.)
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 226/16

A Supreme Court of the United Kingdom (Egyesült Királyság) által 2011. május 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — David Edwards és Lilian Pallikaropoulos kérelme alapján Regina kontra Environment Agency, First Secretary of State, Secretary of State for Environment, Food and Rural Affairs

(C-260/11. sz. ügy)

2011/C 226/30

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Supreme Court of the United Kingdom

Az alapeljárás felei

Felperesek: David Edwards, Lilian Pallikaropoulos

Alperesek: Environment Agency, First Secretary of State, Secretary of State for Environment, Food and Rural Affairs

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. Hogyan közelítse meg a nemzeti bíróság a valamely környezeti kereset tekintetében pervesztes jogalanynak a költségek viselésére kötelezését érintő kérdést, figyelemmel a 85/337/EGK irányelv (1) 10a. cikke és a 96/61/EGK irányelv (2) (a továbbiakban együtt: az irányelvek) 15a. cikke által végrehajtott Aarhusi Egyezmény 9. cikke (4) bekezdésének követelményeire?

2. Azt a kérdést, hogy a peres eljárás költségei az irányelvek által végrehajtott Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (4) bekezdése értelmében „kizáró módon költségesek-e” vagy sem, objektív alapon kell-e eldönteni (például az „átlagos” jogalany arra vonatkozó képességére hivatkozva, hogy teljesítse a költségek viselésére vonatkozó esetleges kötelezettségét), vagy szubjektív alapon (a konkrét felperes anyagi helyzetére hivatkozva), vagy pedig e két szempont valamilyen kombinációja alapján?

3. Vagy ez teljes mértékben a tagállam nemzeti jogára tartozó kérdés, amelyre csak az a követelmény vonatkozik, hogy érje el az irányelvekben meghatározott célt, vagyis azt, hogy a szóban forgó eljárások ne legyenek „kizáró módon költségesek”?

4. Annak vizsgálata során, hogy az eljárások „kizáró módon költségesek-e” vagy sem, releváns-e az, hogy a felperes tekintetében ténylegesen nem érvényesült visszatartó hatás az eljárás megindítása vagy folytatása vonatkozásában?

5. Megengedhető-e e kérdések tekintetében az elsőfokú eljárásban alkalmazandó megközelítéshez képest eltérő megközelítés alkalmazása i) a fellebbezés vagy ii) második fellebbezés esetében?

(1) Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelv (HL L 175., 40. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 1. kötet, 348. o.)

(2) A környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i 96/61/EK tanácsi irányelv (HL 1996. L 257., 26. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 3. kötet, 80. o.).
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 226/18

A High Court of Ireland (Ireland) által 2011. június 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — MM kontra Minister for Justice, Equality and Law reform, Ireland, Attorney General

(C-277/11. sz. ügy)

2011/C 226/34

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

High Court of Ireland

Az alapeljárás felei

Felperes: MM

Alperes: Minister for Justice, Equality and Law reform, Ireland, Attorney General

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. Amennyiben valamely kérelmező a menekültként való elismerés megtagadását követően kiegészítő védelmi jogállás iránti kérelmet terjeszt elő, és ennek elutasítására tettek javaslatot, a 2004/83/EK tanácsi irányelv (1) 4. cikkének (1) bekezdésében foglalt, a tagállamnak a kérelmezővel történő együttműködésre vonatkozó kötelezettsége megköveteli-e a szóban forgó tagállam közigazgatási hatóságaitól, hogy a végső döntés meghozatalát megelőzően a kérelmező rendelkezésére bocsássák ennek az értékelésnek az eredményét annak érdekében, hogy észrevételeket tehessen a javasolt határozat elutasító eredményét valószínűsítő szempontjaival kapcsolatban?

(1) HL L 304., 12. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 7. kötet, 96. o.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 269/35

A Tribunal administratif de Montreuil (Franciaország) által 2011. július 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Continental Small Company Series of the DFA Investment Trust Co. kontra Ministre du budget, des comptes publics, de la fonction publique et de la réforme de l’État

(C-345/11. sz. ügy)

2011/C 269/71

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal administratif de Montreuil

Az alapeljárás felei

Felperes: Continental Small Company Series of the DFA Investment Trust Co.

Alperes: Ministre du budget, des comptes publics, de la fonction publique et de la réforme de l’État

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. Az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) helyzete mellett a befektetésijegy-tulajdonosok helyzetét is figyelembe kell-e venni?
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 252/20

A Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) (Egyesült Királyság) által 2011. június 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — ZZ kontra Secretary of State for the Home Department

(C-300/11. sz. ügy)

2011/C 252/37

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division)

Az alapeljárás felei

Felperes: ZZ

Alperes: Secretary of State for the Home Department

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

A 2004/38 irányelv (1) 30. cikkének (2) bekezdésében szereplő hatékony bírói jogvédelem elve — az Európai Unió működéséről szóló szerződés 346. cikke (1) bekezdése a) pontjának fényében értelmezve — megköveteli-e azt, hogy uniós polgárt a 2004/38 irányelv VI. fejezete alapján közrendi vagy közbiztonsági okból valamely tagállamból kiutasító határozattal szembeni fellebbezést vizsgáló igazságszolgáltatási fórum gondoskodjon arról, hogy az érintett uniós polgárt tájékoztassák a vele szemben hivatkozott okok lényegéről, függetlenül attól, hogy a tagállam hatóságai és az illetékes nemzeti bíróság az uniós polgárral szemben a tagállam hatóságai által hivatkozott valamennyi bizonyíték mérlegelését követően arra a következtetésre jutott, hogy az uniós polgárral szemben hivatkozott okok lényegének közlése ellentétes lenne a nemzetbiztonsági érdekekkel?

(1) Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 204/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 158., 77. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 5. kötet, 46. o.; helyesbítés: HL L 274., 2009.10.20., 47. o.).
b)

Valójában a fellebbező a vitatott határozat 25. cikkében felsorolt minden egyes tételt megmagyarázott, és azt is megmagyarázta, hogy minden egyes tétel teljes egészében és pontosan csak az MP Holdings-nak mint szolgáltatónak az igénybevételéből vagy alkalmazásából eredő kiadások fedezése miatt merült fel. A fellebbező számos okirati bizonyítékot terjesztett elő annak igazolására, hogy az MP Holdings számára kifizetett juttatásokat valóban a 14. cikkben meghatározott célokra használták fel. Az általa benyújtott dokumentumok jóval meghaladják azt, amit kötelező megőriznie, és be kell nyújtania a releváns időszakok vonatkozásában, különös tekintettel a fellebbező első megbízatási időszakára vonatkozó dokumentumokra. Ezek a bizonyítékok azt igazolták, hogy valamennyi kiadás teljes egészében és kizárólag a fellebbező parlamenti asszisztensi szolgálatának ellátásával kapcsolatban merült fel. A Parlament rendkívül súlyos követelményeket próbált meg előírni a fellebbező számára arra vonatkozóan, hogy az egészen 1999-ig visszamenőleg, minden egyes költség igazolására nyújtson be dokumentumokat. Ezek a követelmények nem álltak fenn a költségek felmerülésekor, és azok valójában soha nem voltak az európai parlamenti képviselők költségeire és a juttatásaira vonatkozó szabályozás 14. cikke szerinti megtérítés feltételei.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 269/35

A Tribunal administratif de Montreuil (Franciaország) által 2011. július 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — International Values Series of the DFA Investment Trust Co. kontra Ministre du budget, des comptes publics, de la fonction publique et de la réforme de l’État

(C-344/11. sz. ügy)

2011/C 269/70

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal administratif de Montreuil

Az alapeljárás felei

Felperes: International Values Series of the DFA Investment Trust Co.

Alperes: Ministre du budget, des comptes publics, de la fonction publique et de la réforme de l’État

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. Az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) helyzete mellett a befektetésijegy-tulajdonosok helyzetét is figyelembe kell-e venni?
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 282/14

A First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Egyesült Királyság) által 2011. július 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Field Fisher Waterhouse LLP kontra Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs

(C-392/11. sz. ügy)

2011/C 282/27

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

First-tier Tribunal (Tax Chamber)

Az alapeljárás felei

Felperes: Field Fisher Waterhouse LLP

Alperes: Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. A jelen ügy fő kérdése az, hogy a bérleti szerződés alapján a bérbeadó által a bérlői részére nyújtott szolgáltatások (a továbbiakban: szolgáltatások) úgy tekinthetők-e, mint egy egységes ingatlan-bérbeadás adómentes szolgáltatásának részei, akár azért, mert a szolgáltatások a bérlettel objektíve egyetlen oszthatatlan gazdasági ügyletet alkotnak, akár mert azok a bérlethez mint főszolgáltatáshoz (a továbbiakban: főszolgáltatás) képest „járulékosak”. E kérdés eldöntése során, és figyelemmel a Bíróság C-572/07. sz. Tellmer-ügyben 2009. június 11-én hozott ítéletére, mennyire releváns az, hogy a szolgáltatásokat a bérbeadótól eltérő személyek is nyújthatnák (bár nem nyújtják), annak ellenére, hogy a szóban forgó bérleti szerződések feltételei szerint a bérlőknek nincs más választásuk, mint a bérbeadók szolgáltatásainak igénybevétele?

2. Annak meghatározása során, hogy egységes ügyletről van-e szó, releváns-e az, hogy amennyiben a bérlő nem fizeti meg a szolgáltatási díjat, a bérbeadó nem csak a szolgáltatás nyújtásának megtagadására, hanem a bérlővel kötött bérleti szerződés megszüntetésére is jogosult?

3. Amennyiben az 1. kérdésre adott válasz az, hogy releváns az, hogy harmadik személyeknek lehetőségük van a szolgáltatások nyújtására közvetlenül a bérlő számára, ez pusztán kiegészítő tényező annak meghatározása során, hogy a szolgáltatások egyetlen oszthatatlan gazdasági ügyletet alkotnak, amelynek elemekre bontása erőltetett lenne, vagy a főszolgáltatás járulékos szolgáltatásai, vagy pedig meghatározó tényező? Amennyiben ez pusztán kiegészítő tényező vagy egyáltalán nem releváns, melyek más tényezők relevánsak annak meghatározása során, hogy a szolgáltatások járulékos szolgáltatások-e? Különösen mennyire releváns az, ha szolgáltatásokat a bérleti szerződés tárgyát képező bérbe adott helyiségekben vagy azokkal kapcsolatban nyújtják, illetve az, ha az épület más részeiben?

4. Amennyiben harmadik felek lehetősége a szolgáltatásnyújtásra releváns, pontosabban az-e a releváns, hogy a szolgáltatásokat jogi értelemben harmadik felek is nyújthatnák, még ha ez a gyakorlatban nehezen is lenne megszervezhető, vagy a bérbeadóval nehezen is lehetne ebben megállapodni, vagy a releváns szempont az ilyen szolgáltatások nyújtásának gyakorlati lehetősége, illetve általános gyakorlata?
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 282/2

A First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Egyesült Királyság) által 2011. június 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Grattan plc kontra The Commissioners of Her Majesty’s Revenue & Customs

(C-310/11. sz. ügy)

2011/C 282/03

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

First-tier Tribunal (Tax Chamber)

Az alapeljárás felei

Felperes: Grattan plc

Alperes: The Commissioners of Her Majesty’s Revenue & Customs

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Az 1978. január 1-je előtti időszak vonatkozásában az adóalany az 1967. április 11-i 67/228/EGK második tanácsi irányelv (1) 8. cikkének a) pontja, illetve az adósemlegesség és az egyenlő bánásmód elve alapján közvetlenül érvényesíthető joggal rendelkezik-e ahhoz, hogy a termékértékesítés adóalapját visszamenőlegesen csökkentettnek tekintse akkor, ha a termékértékesítés időpontját követően a termékértékesítés címzettje jóváírásban részesült az értékesítő részéről, amellyel kapcsolatban ezt követően a címzett dönthetett arról, hogy azt pénzbeli kifizetésként vagy a címzett részére korábban teljesített termékértékesítés vonatkozásában az értékesítőnek járó összegekkel szembeni jóváírásként veszi-e fel?

(1) A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — a közös hozzáadottértékadó–rendszer struktúrájáról és alkalmazási módjairól szóló, 1967. április 11-i 67/228/EGK második tanácsi irányelv (HL 71., 1303. o.)
6.

A Törvényszék több elemet illetően is teljesen tévesen alkalmazta a jogot, a tudomás vélelmezésére vonatkozó megfontolásaival kapcsolatban. Így különösen: a) tévedett azon felek meghatározásában, amelyek vélelmezett tudomása jogilag releváns volt (ez képezi a jelen fellebbezés első jogalapját). Konkrétabban a Törvényszék félreértelmezte az ítélkezési gyakorlatot, és figyelmen kívül hagyott egy jogi elvet a Bizottság tudomásának vélelmezésekor. Az Egyesült Királyság azt állítja, hogy kizárólag az volt releváns, hogy ő maga tudhatott-e az említett tényről. Másodlagosan, ha az Egyesült Királyságtól eltérő fél tudomásának vélelmezése is releváns volt, azt állítja, hogy ebben az esetben a döntéshozó (vagyis mind a Bizottság, mind az Élőhely Bizottság) tudomása vélelmezésének kell relevánsnak lenni, nem kizárólag a Bizottság tudomása vélelmezésének. b) A Törvényszék az annak meghatározásához alkalmazandó standardot illetően is tévedett, hogy az érintettek miről „tudhattak” (ez képezi a jelen fellebbezés második jogalapját). Konkrétabban a Törvényszék nem fordított kellő figyelmet, vagy egyáltalán nem fordított figyelmet arra, hogy a megfelelő standardot alkalmazza, mégpedig azt, hogy az érintett tudomását csak arra vonatkozóan lehet vélelmezni, amiről egy körültekintő személy ésszerűen tudhatott. Ezenfelül a Törvényszék nyilvánvalóan tévesen értékelte a tényeket, amikor úgy ítélte meg, hogy a tudomás vélelmezéséhez szükséges standardok teljesültek.
4.

a fentieken túlmenően, illetve másodlagosan a Törvényszék — a védelemhez való jogok megsértésével — a Government of Gibraltar érdekeit sértő eljárási szabálysértést követett el, mivel nem biztosított lehetőséget a Government of Gibraltar számára, hogy az eljárás többi fele által benyújtott dokumentumokra vonatkozóan észrevételeket tegyen, és mivel nem ismertetett a Government of Gibraltarral a Spanyolország által benyújtott egyik olyan, a jogvita szempontjából fontos dokumentumot, amelyre a Törvényszék a végzését alapította, ilyen körülmények között pedig nem megfelelően folytatta le az eljárásokat;