42

E körülményekre tekintettel a Korkein oikeus (legfelsőbb bíróság, Finnország) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé: „1) A »partvonal vagy a kapcsolódó érdekek« fogalmának [a nyílt tengeri beavatkozásról szóló, 1969. évi egyezmény] II. cikkének 4. pontjában szereplő meghatározása alapján kell‑e értelmezni [a Montego Bay‑i egyezmény] 220. cikkének (6) bekezdésében szereplő »a partvonal vagy az azzal kapcsolatos érdekek«, illetve a 2005/35 irányelv 7. cikkének (2) bekezdésében szereplő »a part, illetve a kapcsolódó érdekeltségek« fogalmát? 2) Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésben említett [a nyílt tengeri beavatkozásról szóló, 1969. évi egyezmény] II. cikke 4. pontjának c) alpontjában szereplő fogalommeghatározás szerint a »kapcsolódó érdekek« többek között az érintett terület épségét jelentik, beleértve az élő tengeri erőforrások, valamint az állat‑ és növényvilág megőrzését is. A KGÖ élő erőforrásainak, valamint állat‑ és növényvilágának megőrzésére is vonatkozik‑e ez az előírás, vagy kizárólag a partvidék érdekeinek megőrzésére vonatkozik az egyezmény e rendelkezése? 3) Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén: Mit jelent [a Montego Bay‑i egyezmény] 220. cikkének (6) bekezdésében szereplő »a partvonal vagy az azzal kapcsolatos érdekek«, illetve a 2005/35 irányelv 7. cikkének (2) bekezdésében szereplő »a part, illetve a kapcsolódó érdekeltségek« fogalma? 4) Mit jelent [a Montego Bay‑i egyezmény] 220. cikkének (6) bekezdése értelmében vett »a parti tengeren vagy a KGÖ‑ben található források«, illetve a 2005/35 irányelv 7. cikkének (2) bekezdése értelmében vett »a parti tenger vagy a kizárólagos gazdasági övezet javai« fogalma? Csak a hasznosítható fajok tartoznak az élő erőforrások körébe, vagy [a Montego Bay‑i egyezmény] 61. cikkének (4) bekezdése értelmében vett, a hasznosítható fajokhoz társult, illetve azoktól függő olyan fajok is, mint például a hasznosítható fajok által táplálékként használt növény‑ és állatfajok? 5) Hogyan kell meghatározni [a Montego Bay‑i egyezmény] 220. cikkének (6) bekezdésében szereplő »veszélye alakult ki«, illetve a [2005/35] irányelv 7. cikkének (2) bekezdésében szereplő »fenyegető« fogalmát? Az absztrakt vagy a konkrét veszély fogalma alapján, vagy más módon kell‑e meghatározni a veszély kialakulásának, illetve a fenyegetésnek a fogalmát? 6) Abból kell‑e kiindulni a parti állam hatáskörének [a Montego Bay‑i egyezmény] 220. cikkének (6) bekezdésében és a [2005/35] irányelv 7. cikkének (2) bekezdésében rögzített feltételeinek értékelése során, hogy az okozott jelentős kár vagy annak veszélye súlyosabb következmény, mint a tengeri környezet[nek a Montego Bay‑i egyezmény] 220. cikk[ének] (5) bekezdése értelmében vett jelentős szennyezése vagy annak veszélye? Hogyan kell meghatározni a tengeri környezet jelentős szennyezésének fogalmát, és hogyan kell figyelembe venni azt az okozott jelentős kár vagy annak veszélye értékelése során? 7) Milyen körülményeket kell figyelembe venni az okozott, illetve olyan kár jelentős voltának értékelése során, amelynek kialakult a veszélye? Figyelembe kell‑e venni például az értékelés során a kárként megnyilvánuló káros hatások időtartamát és földrajzi kiterjedését? Ha igen: hogyan kell értékelni a kár időtartamát és mértékét? 8) A 2005/35 irányelv egy minimális szabályokat megállapító irányelv, amely nem akadályozza a tagállamokat abban, hogy a nemzetközi joggal összhangban szigorúbb intézkedéseket hozzanak a hajók által okozott szennyezéssel szemben (az 1. cikk (2) bekezdése). Az irányelv 7. cikkének a parti állam azon hatáskörét szabályozó (2) bekezdése esetében is lehetőség van‑e szigorúbb szabályok alkalmazására, hogy felléphet egy áthaladó hajóval szemben? 9) Jelentőség tulajdonítható‑e a parti állam hatáskörének [a Montego Bay‑i egyezmény] 220. cikkének (6) bekezdésében és a 2005/35 irányelv 7. cikkének (2) bekezdésében rögzített feltételeinek értelmezése során a Balti‑tenger körzete különleges földrajzi és ökológiai adottságainak, valamint érzékenységének? 10) A kibocsátás következményeinek bizonyítékát is jelenti‑e [a Montego Bay‑i egyezmény] 220. cikkének (6) bekezdése értelmében vett »nyilvánvaló objektív bizonyíték«, illetve a 2005/35 irányelv 7. cikkének (2) bekezdése értelmében vett »egyértelmű, objektív bizonyíték« az arra vonatkozó bizonyíték mellett, hogy egy hajó elkövette az említett rendelkezések tárgyát képező jogellenes cselekményeket, illetve jogsértéseket? Milyen bizonyítékra van szükség arra nézve, hogy a partvonalat vagy az azzal kapcsolatos érdekeket, vagy a parti tengeren vagy a [KGÖ‑ben] található forrásokat – például a terület madár‑ és halállományát, valamint tengeri környezetét – illetően jelentős kár veszélye alakult ki? Azt jelenti‑e a nyilvánvaló objektív bizonyíték, illetve az egyértelmű, objektív bizonyíték követelménye, hogy például a kibocsátott olaj tengeri környezetre gyakorolt káros hatásai értékelésének minden esetben konkrét vizsgálatokon és a konkrét olajkibocsátás hatásaira vonatkozó tanulmányokon kell alapulnia?”