A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (nagytanács)

2013. november 19. ( *1 )

„Az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának éves kiigazítása — A tisztviselők személyzeti szabályzata — Megsemmisítés iránti kereset — COM(2011) 829 végleges közlemény — COM(2011) 820 végleges javaslat — Intézményi mulasztás megállapítása iránti kereset — A tisztviselők személyzeti szabályzata XI. mellékletének 10. cikkén alapuló javaslatok előterjesztése — A Bizottság általi elmulasztás — Okafogyottá vált kereset — Okafogyottság”

A C‑66/12. sz. ügyben,

elsődlegesen az EUMSZ 263. cikk alapján megsemmisítés iránt, másodlagosan az EUMSZ 265. cikk alapján intézményi mulasztás megállapítása iránt 2012. február 9‑én

az Európai Unió Tanácsa (képviselik: M. Bauer és J. Herrmann, meghatalmazotti minőségben)

felperesnek,

támogatják:

a Cseh Köztársaság (képviselik: M. Smolek, D. Hadroušek és J. Vláčil, meghatalmazotti minőségben),

a Dán Királyság (képviselik: V. Pasternak Jørgensen és C. Thorning, meghatalmazotti minőségben),

a Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselik: T. Henze és N. Graf Vitzthum, meghatalmazotti minőségben),

Írország (képviseli: E. Creedon, meghatalmazotti minőségben, segítői: C. Toland BL és A. Joyce solicitor),

a Spanyol Királyság (képviselik: N. Díaz Abad és S. Centeno Huerta, meghatalmazotti minőségben),

a Francia Köztársaság (képviselik: G. de Bergues, D. Colas és J.‑S. Pilczer, meghatalmazotti minőségben),

a Lett Köztársaság (képviselik: I. Kalniņš és A. Nikolajeva, meghatalmazotti minőségben),

a Holland Királyság (képviselik: C. Wissels és M. Bulterman, meghatalmazotti minőségben),

Nagy‑Britannia és Észak‑Írország Egyesült Királysága (képviselik: E. Jenkinson és J. Beeko, meghatalmazotti minőségben, segítőjük: R. Palmer barrister)

beavatkozók,

az

Európai Bizottság (képviselik: J. Currall, D. Martin és J.‑P. Keppenne, meghatalmazotti minőségben, kézbesítési cím: Luxembourg)

alperes ellen,

támogatja:

az Európai Parlament (képviselik: A. Neergaard és S. Seyr, meghatalmazotti minőségben)

beavatkozó,

benyújtott keresete tárgyában,

A BÍRÓSÁG (nagytanács),

tagjai: V. Skouris elnök, K. Lenaerts elnökhelyettes, A. Tizzano, R. Silva de Lapuerta, T. von Danwitz (előadó), Juhász E., M. Safjan, C. G. Fernlund és J. L. da Cruz Vilaça tanácselnökök, A. Rosas, G. Arestis, J.‑C. Bonichot, A. Arabadjiev, C. Toader és C. Vajda bírák,

főtanácsnok: Y. Bot,

hivatalvezető: V. Tourrès tanácsos,

tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2013. július 2‑i tárgyalásra,

a főtanácsnok indítványának a 2013. szeptember 12‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,

meghozta a következő

Ítéletet

1 Keresetlevelével az Európai Unió Tanácsa azt kéri, hogy a Bíróság: — elsődlegesen az EUMSZ 263. cikk alapján semmisítse meg — a kiegészítő információk szolgáltatása a Bizottság kivételi záradékról szóló, 2011. július 13‑i jelentéséhez című, 2011. november 24‑i COM(2011) 829 végleges közleményt (a továbbiakban: megtámadott közlemény) annyiban, amennyiben az Európai Bizottság abban véglegesen megtagadta, hogy az Európai Közösségek tisztviselői személyzeti szabályzatának, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről és a Bizottság tisztviselőire vonatkozó egyedi átmeneti intézkedések bevezetéséről szóló, 2010. november 24‑i 1080/2010/EU, Euratom rendelettel (HL L 311., 1. o.; helyesbítés: HL L 144., 2012.6.5., 48. o.) módosított, 1968. február 29‑i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelettel létrehozott, az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata (HL L 56., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 2. kötet, 5. o.; helyesbítés: HL 2007. L 248., 26. o.; a továbbiakban: személyzeti szabályzat) XI. mellékletének 10. cikke alapján megfelelő javaslatokat terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé, és — a Bizottság 2011. november 24‑én előterjesztett, az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2011. július 1‑jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatát (COM(2011) 820 végleges, a továbbiakban: megtámadott javaslat), — másodlagosan az EUMSZ 265. cikk alapján állapítsa meg, hogy a Bizottság megsértette a Szerződéseket azáltal, hogy nem terjesztett a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 10. cikkén alapuló megfelelő javaslatokat a Parlament és a Tanács elé.

Jogi háttér

2 A személyzeti szabályzat 65. cikke kimondja: „(1) A Tanács minden évben felülvizsgálja az Unió tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak díjazását. E felülvizsgálatot szeptemberben kell elvégezni, a Bizottságnak az Európai Unió Statisztikai Hivatalának a tagállamok nemzeti statisztikai hivatalaival egyetértésben elkészített közös indexén alapuló közös jelentése alapján; az index az Unió minden egyes országában a július 1‑jén fennálló helyzetet tükrözi. E felülvizsgálat során a Tanács mérlegeli [helyesen: megvizsgálja], hogy az Unió gazdasági és szociális politikájának keretében a díjazást ki kell‑e igazítani. Különös figyelmet kell fordítani a közszolgálatbeli fizetések emelkedésére és a személyzetfelvétel szükségleteire. (2) A megélhetési költségek jelentős változása esetén a Tanács két hónapon belül határoz a súlyozás [helyesen: az együtthatók] kiigazításáról és adott esetben visszamenőleges hatályú alkalmazásáról. (3) E cikk alkalmazásában a Tanács a Bizottság javaslata alapján az [EUSZ] 16. cikkének (4) és (5) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően minősített többséggel jár el.”

3 A személyzeti szabályzat 82. cikkének (2) bekezdése értelmében, amennyiben a Tanács a 65. cikk (1) bekezdésével összhangban a díjazás kiigazításáról határoz, ugyanezt a kiigazítást kell alkalmazni a nyugdíjakra is.

4 A személyzeti szabályzat 65a. cikke értelmében a személyzeti szabályzat 64. és 65. cikkének végrehajtására vonatkozó szabályokat a személyzeti szabályzat XI. melléklete határozza meg.

5 A személyzeti szabályzat XI. mellékletének 1. cikke – amely e melléklet 1. fejezete 1. szakaszának részét képezi –, kimondja, hogy a személyzeti szabályzat 65. cikkének (1) bekezdésében előírt felülvizsgálat céljából, az Eurostat minden évben október vége előtt jelentést készít a brüsszeli (Belgium) megélhetési költségek változásáról (Brüsszeli Nemzetközi Index), a brüsszeli és a tagállamokban található meghatározott alkalmazási helyek közötti gazdasági paritásokról (gazdasági paritások és közvetett mutatók), valamint a központi közigazgatás nemzeti közszolgálataiban fizetett bérek vásárlóerejének változásáról (fajlagos mutatók).

6 A személyzeti szabályzat XI. mellékletének 3. cikke értelmében, amely e melléklete 1. fejezetének „A díjazás és a nyugdíjak éves kiigazítására vonatkozó szabályok” című 2. szakaszát alkotja: „(1) Július 1‑jétől kezdődő hatállyal a személyzeti szabályzat 65. cikkének (3) bekezdése értelmében a Tanács – a Bizottság javaslata és az e melléklet 1. szakaszában meghatározott kritériumok alapján – minden év vége előtt határoz a díjazás és a nyugdíjak kiigazításáról [helyesen: A Tanács – a Bizottság javaslata és az e melléklet 1. szakaszában meghatározott kritériumok alapján – minden év vége előtt, a személyzeti szabályzat 65. cikke (3) bekezdésének megfelelően határoz a díjazás és a nyugdíjak július 1‑jei hatállyal történő kiigazításáról]. (2) A kiigazítás összegét a Brüsszeli Nemzetközi Index és a fajlagos mutató szorzatával határozzák meg. A kiigazítást nettó értékben, egységes százalékban fejezik ki. […] (5) Belgiumban és Luxemburgban nem kell korrekciós együtthatót alkalmazni. A korrekciós együtthatókat, amelyeket a következőkre kell alkalmazni: a) a többi tagállamban és bizonyos más alkalmazási helyeken szolgálatot teljesítő uniós tisztviselők illetménye; b) […] a többi tagállamban a 2004. május 1‑jét megelőzően szerzett nyugdíjjogosultságnak megfelelő része tekintetében folyósított nyugdíjak[,] [a]z e melléklet 1. cikkében említett megfelelő gazdasági paritások és a személyzeti szabályzat 63. cikkében az érintett országok tekintetében meghatározott átváltási árfolyamok közötti arány alapján határozzák meg. […]”

7 A személyzeti szabályzat XI. mellékletének 5. fejezete a „Kivételi záradék” címet viseli. E fejezet a 10. cikkből áll, amely kimondja: „Ha a Bizottság által e célból rendelkezésre bocsátott objektív adatok alapján értékelve az Unión belüli gazdasági és szociális helyzetben komoly és hirtelen romlás következik be, a Bizottság megfelelő javaslatokat nyújt be, amelyekkel kapcsolatban a Tanács és az Európai Parlament az [EUMSZ] 336. cikkével összhangban határoz.”

8 Az említett melléklet 15. cikkének (1) bekezdése szerint az e mellékletben szereplő rendelkezéseket 2004. július 1‑jétől 2012. december 31‑ig kell alkalmazni.

A jogvita előzményei

9 Tekintettel arra, hogy az Unióban a közelmúltban bekövetkezett pénzügyi és gazdasági válság „az Unión belüli gazdasági és szociális helyzet” a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 10. cikke értelmében vett „komoly és hirtelen romlását idézte elő”, a Tanács 2010 decemberében felkérte a Bizottságot, hogy e 10. cikk alapján terjesszen megfelelő javaslatokat a Parlament és a Tanács elé, kellő időben ahhoz, hogy azokat 2011 vége előtt megvizsgálhassák és elfogadhassák.

10 E felkérésre válaszul a Bizottság 2011. július 13‑án a Tanács elé terjesztette a kivételi záradékról (a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 10. cikke) szóló (COM(2011) 440 végleges) jelentést, amelyben tizenöt mutató alapján és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósága által 2011. május 13‑án közzétett európai gazdasági előrejelzésre támaszkodva azt a következtetést vonta le, hogy nem szükséges a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 10. cikkén alapuló javaslat előterjesztése.

11 E jelentést a Tanácsban megvitatták, melynek eredményeként a Tanács ismételten felkérte a Bizottságot, hogy alkalmazza az említett 10. cikket, és terjesszen elő a díjazás kiigazítására irányuló megfelelő javaslatot.

12 E felkérésre válaszul a Bizottság előterjesztette a megtámadott közleményt, amely többek között a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósága által 2011. november 10‑én kiadott gazdasági előrejelzésekre támaszkodott. A Bizottság ismét arra a következtetésre jutott, hogy az Unió nem küzd a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 10. cikke értelmében vett rendkívüli helyzettel, ezért a Bizottság nem kezdeményezheti a kivételi záradék alkalmazását.

13 Ugyanezen a napon a Bizottság előterjesztette a megtámadott javaslatot, amely a díjazás kiigazításának a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 3. cikkében szereplő „rendes” módszerén alapult, és 1,7% mértékű kiigazítást javasolt.

14 Az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2011. július 1‑jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó bizottsági javaslatról szóló, 2011. december 19‑i 2011/866/EU tanácsi határozattal (HL L 341., 54. o.) a Tanács úgy határozott, hogy többek között az alábbiak miatt „nem fogadja el a [megtámadott] javaslatot”: (8) […] A Tanács meggyőződése, hogy az Unióban jelenleg tapasztalható pénzügyi és gazdasági válság, amely következményeként a tagállamok nagy hányadában jelentős költségvetési kiigazításokra, többek között a nemzeti köztisztviselők javadalmazása kiigazítására került sor, az Unión belüli gazdasági és szociális helyzet komoly és hirtelen romlásához vezetett. […] (13) A fentiek fényében a Tanács úgy véli, hogy a Bizottság nyilvánvalóan hiányos tények és téves megfontolás alapján alakította ki álláspontját a gazdasági és szociális helyzet komoly és hirtelen romlásával kapcsolatban, és ezért tagadta meg, hogy a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 10. cikkén alapuló javaslatot nyújtson be. (14) Mivel a […] Bíróság a [C-40/10. sz., Bizottság kontra Tanács ügyben 2010. november 24-én hozott ítélet (EBHT 2010., I-12043. o.) alapjául szolgáló] ügyben kimondta, hogy a személyzeti szabályzat XI. mellékletének alkalmazására vonatkozó időszak tekintetében egyedül a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 10. cikkében szereplő eljárás ad lehetőséget a gazdasági válság figyelembevételére a díjazás kiigazítása során, a Tanács csak bizottsági javaslat alapján tudta volna az említett cikket válság idején alkalmazni. (15) A Tanácsnak meggyőződése, hogy a személyzeti szabályzat XI. melléklete 10. cikkének megfogalmazása alapján, valamint figyelemmel arra, hogy az [EUSZ] 13. cikke (2) bekezdésének második mondata értelmében az intézmények kötelesek jóhiszeműen és kölcsönösen együttműködni egymással, a Bizottságnak kötelessége lett volna megfelelő javaslatot benyújtani a Tanács részére. A Bizottság a következtetéseivel, valamint a javaslat benyújtásának elmulasztásával az említett kötelezettségét megszegte. (16) Tekintettel arra, hogy a Tanács csak bizottsági javaslat alapján járhat el, a Bizottság azzal, hogy elmulasztott a rendelkezésre álló dokumentumokból megfelelő következtetéseket levonni és a személyzeti szabályzat XI. melléklete 10. cikke szerinti javaslatot benyújtani, megakadályozta a Tanácsot abban, hogy a személyzeti szabályzat XI. melléklete 10. cikke szerinti jogi aktus elfogadása révén megfelelően reagáljon a gazdasági és szociális helyzet komoly és hirtelen romlására.”

A felek kérelmei és a Bíróság előtti eljárás

15 A Tanács azt kéri, hogy a Bíróság: — elsődlegesen az EUMSZ 263. cikk alapján semmisítse meg a megtámadott közleményt annyiban, amennyiben a Bizottság abban véglegesen megtagadta, hogy a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 10. cikke alapján megfelelő javaslatokat terjesszen a Parlament és a Tanács elé, valamint semmisítse meg a megtámadott javaslatot, — másodlagosan az EUMSZ 265. cikk alapján állapítsa meg, hogy a Bizottság megsértette a Szerződéseket azáltal, hogy nem terjesztette a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 10. cikkén alapuló megfelelő javaslatokat a Parlament és a Tanács elé, és — a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

16 A Bizottság azt kéri, hogy a Bíróság utasítsa el a keresetet és a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

17 A Bíróság elnöke 2012. április 20‑i végzésével engedélyezte a Parlament számára, hogy a Bizottság kereseti kérelmeinek támogatása végett beavatkozzon. A Bíróság elnöke 2012. július 6‑i végzésével engedélyezte a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, Írország, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Holland Királyság, valamint Nagy‑Britannia és Észak‑Írország Egyesült Királysága számára, hogy a Tanács kereseti kérelmeinek támogatása végett beavatkozzanak.

A keresetről

18 Keresetében a Tanács azzal érvel, hogy a Bizottság megsértette a személyzeti szabályzat XI. mellékletének az EUSZ 13. cikk (2) bekezdésének második mondatával és az EUMSZ 241. cikkel összefüggésben értelmezett 10. cikkét azáltal, hogy a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 3. cikkében szereplő „rendes” módszeren alapuló javaslatot terjesztett elő, és ezzel megtagadta az említett 10. cikken alapuló megfelelő javaslat előterjesztését.

19 A Bizottság azt állítja, hogy a kereset elfogadhatatlan annyiban, amennyiben a Tanács nem tagjai minősített többségével határozott e kereset megindításáról. Emellett sem a megtámadott közlemény, sem a megtámadott javaslat nem minősül az EUMSZ 263. cikk értelmében vett megtámadható jogi aktusnak. Végül az EUMSZ 265. cikkben előírt feltételek nem teljesültek, különösen amiatt, hogy a Bizottság állást foglalt a Tanács felkéréséről, amikor azzal érvelt, hogy a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 10. cikkében előírt eljárás megindításának feltételei nem teljesültek. Ugyanakkor a Tanács nincs megfosztva a bírói jogvédelemtől, mivel álláspontját érvényesítheti azon perben, amelyet a Bizottság indított a Tanács ellen a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 3. cikkén alapuló javaslat elfogadásának megtagadása miatt. Másodlagosan a Bizottság a megsemmisítés iránti kereset és az intézményi mulasztás megállapítása iránti kereset megalapozottságát vitatja, azt állítva, hogy a Tanács nem bizonyította, hogy a Bizottság nyilvánvaló hibát követett el az Unión belüli gazdasági és szociális helyzet értékelésekor.

20 Hangsúlyozni kell, hogy a C‑63/12. sz., Bizottság kontra Tanács ügyben 2013. november 19‑én hozott ítélet alapjául szolgáló ügyhöz hasonlóan a jelen kereset az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának 2011. évi kiigazítására vonatkozik, és a Bizottság és a Tanács közötti, azon kérdéssel kapcsolatos véleménykülönbségen alapul, hogy ezen évre vonatkozóan a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 3. cikkében szereplő „rendes” és automatikus módszert kell alkalmazni vagy az e melléklet 10. cikke szerinti kivételi záradékot, amely az „Unión belüli gazdasági és szociális helyzet komoly és hirtelen romlása” esetén alkalmazandó. A két ügy közötti szoros kapcsolat azon tényből is kitűnik, hogy a felek mindkét ügyben hivatkoznak a másik ügyben benyújtott beadványaikra, amelyeket mellékletként csatoltak.

21 Márpedig a fent hivatkozott Bizottság kontra Tanács ügyben 2013. november 19‑én hozott ítélet 57–77. pontjában a Bíróság határozott a díjazás és a nyugdíjak éves kiigazítása tekintetében az intézmények között fennálló feladatmegosztásról, különösen ami e kiigazítás jogi alapjának meghatározását és a kivételi záradék alkalmazásának kezdeményezését illeti.

22 Ilyen körülmények között meg kell állapítani, hogy a jelen kereset okafogyottá vált, így arról nem szükséges határozni.

A költségekről

23 A Bíróság eljárási szabályzatának 142. cikke szerint, ha az eljárás okafogyottá válik, a költségekről a Bíróság szabad mérlegelése szerint határoz.

24 A jelen ügyben a kereset nem a felek egyikének magatartása következtében vált okafogyottá, hanem amiatt, hogy a Bíróság a fent hivatkozott Bizottság kontra Tanács ügyben 2013. november 19‑én hozott ítélet alapjául szolgáló ügyben határozott a megsemmisítés iránti keresetről.

25 Ilyen körülmények között úgy kell határozni, hogy a Tanács és a Bizottság, valamint a beavatkozók maguk viselik saját költségeiket.

A fenti indokok alapján a Bíróság (nagytanács) a következőképpen határozott:

1) A keresetről nem szükséges határozni.

2) A Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, Írország, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Holland Királyság, Nagy‑Britannia és Észak‑Írország Egyesült Királysága, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa, valamint az Európai Bizottság maguk viselik saját költségeiket.

Aláírások

( *1 ) Az eljárás nyelve: francia.