ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

Jogszabályok közelítése – Védjegyek – 89/104 irányelv – Védjegyoltalomban részesíthető megjelölések – Színek vagy színösszetételek – Feltételek – Az illetékes hatóságnak a többi lajstromozási feltétel megvizsgálására vonatkozó kötelezettsége – A vizsgálat terjedelme

(89/104 tanácsi irányelv, 2. és 3. cikk)

Summary

A védjegybejelentésben absztrakt módon és kontúr nélkül meghatározott színek, amelyek árnyalatait színmintára és egy nemzetközileg elfogadott színskálára való hivatkozással határozzák meg, védjegyoltalomban részesülhetnek az első, 89/104 védjegyirányelv 2. cikke értelmében, amennyiben:

- megállapítható, hogy abban a kontextusban, amelyben használják őket, ezek a színek vagy színösszetételek ténylegesen egy megjelölést képeznek,

- a védjegybejelentés az érintett színeket előre meghatározott módon és állandó jelleggel egymáshoz rendelő szisztematikus elrendezést tartalmaz, kihangsúlyozva, hogy két vagy több szín egyszerű egymás mellé helyezése forma és kontúr nélkül, illetve a két vagy több színre „minden elképzelhető formában” való hivatkozás nem hordozza magában az irányelv 2. cikke által megkövetelt pontosság és állandóság jellemzőit, és

- a szóban forgó színek vagy színösszetételek alkalmasak arra, hogy meghatározott információt közvetítsenek, így különösen, ami egy áru vagy szolgáltatás származását illeti.

Még ha a védjegyként bejelentett színösszetétel meg is felel a védjegyoltalom azon feltételeinek, amelyeket az irányelv 2. cikke rögzít, a védjegylajstromozás hatáskörével rendelkező hatóságnak akkor is meg kell vizsgálnia, hogy a bejelentett összetétel megfelel-e – különösen az irányelv 3. cikkében támasztott – egyéb feltételeknek ahhoz, hogy a bejelentő vállalkozás árui és szolgáltatásai tekintetében a védjegy lajstromozására sor kerüljön. E vizsgálatnak ki kell terjednie a kérdéses ügy minden érdemi körülményére, ideértve adott esetben a védjegyként bejelentett megjelölés korábbi használatát is. E vizsgálatnak szintén figyelembe kell vennie a közérdeket, és biztosítania kell, hogy ne szűküljön le indokolatlanul a védjegy-bejelentési kérelemben megjelöltekkel megegyező típusú árukat és szolgáltatásokat kínáló egyéb gazdasági szereplők rendelkezésére álló színek köre.

(vö. 34., 37., 42. pontok és a rendelkező rész)
43

Tisztán jogi indokok támasztják alá a közönség tényleges észlelésének figyelembe vételét valamely megjelölés ab initio megkülönböztető képességének mérlegelésekor. Először is, a 40/94 rendelet hetedik preambulumbekezdése szerint a közösségi védjegy által nyújtott oltalom rendeltetése különösen a védjegy eredetmegjelölő szerepének biztosítása; csak az érintett közönségnek a védjeggyel kapcsolatos tényleges észlelésére támaszkodva állapítható meg bizonyossággal, hogy a védjegy betölti-e eredetmegjelölő feladatát. Továbbá, a 40/94 rendelet 7. cikkének szövegéből is következik — többek között az (1) bekezdés c) pontjában a „forgalomban”, valamint g) pontjában a „fogyasztók” kifejezések használatából —, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett feltétlen kizáró okok mindegyikét az érintett közönség véleményére tekintettel kell mérlegelni. Végül, ezt az értelmezést több ízben is megerősítette mind a Bíróság (fent említett Baby-dry ítélet 42. pontja), mind az Elsőfokú Bíróság (az Elsőfokú Bíróság T-135/99. sz., Taurus-Film kontra OHIM [Cine Action] ügyben 2001. január 31-én hozott ítéletének [EBHT 2001., II-379. o.] 27. pontja, valamint a T-331/99. sz., Mitsubishi HiTec Paper Bielefeld kontra OHIM [Giroform] ügyben 2001. január 31-én hozott ítéletének [EBHT 2001., II-433. o.] 24. pontja), valamint ezt az értelmezést fogadták el a német bíróságok is.
Keywords

Summary



Keywords

Jogszabályok közelítése – Gyógyszerek – Forgalomba hozatali engedély – Vegyes rövidített eljárás – Engedély iránti kérelem vizsgálata során alkalmazott referencia-gyógyszer – Az illetékes hatóság lehetősége arra, hogy a Közösségben legalább hat vagy tíz éve engedélyezett termék új gyógyszerformájára hivatkozhasson

(2001/83 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 10. cikk, (1) bekezdés, a) pont, iii. alpont)

Summary

C termék forgalomba hozatali engedélye iránti kérelem az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83 irányelv 10. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja alapján vegyes rövidített eljárásban akkor nyújtható be, ha ez a kérelem annak bizonyítására irányul, hogy C termék alapvetően hasonló B termékhez, míg B termék A termék új gyógyszerformája, és a termék forgalomba hozatalát – B termékével ellentétben – a Közösségben a fenti rendelkezésben előírt hat vagy tíz évnél régebben engedélyezték.

(vö. 30. pont és a rendelkező rész)
Keywords

Summary



Keywords

Áruk szabad mozgása – Közösségi árutovábbítás – Közösségi külső árutovábbítás – Jogsértések, illetve szabálytalanságok – Az eljárás szabályszerűségének vagy a jogsértés elkövetési helyének bizonyítására rendelkezésre álló határidő főkötelezettel való közlésének hiánya – A vámtartozás keletkezésére gyakorolt hatás – Hiány – A vámtartozás beszedésére gyakorolt hatás

(2913/92 tanácsi rendelet, 203. cikk, (1) bekezdés; 2454/93 bizottsági rendelet, 379. cikk)

Summary

A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92 rendelet 203. cikkének (1) bekezdését és a 2913/92 rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93 rendelet 379. cikkét együttesen úgy kell értelmezni, hogy vámtartozás akkor keletkezik, amikor a közösségi külső árutovábbítási eljárás alá helyezett szállítmányt a rendeltetési vámhivatalban nem mutatták be; a főkötelezett azon határidőről való értesítésének hiánya, amelyen belül az eljárás szabályszerűségét vagy a jogsértés tényleges elkövetési helyét igazoló bizonyítékokat az indító vámhivatalhoz be kell nyújtani, nem akadályozza meg a vámtartozás keletkezését. Az említett értesítés mindazonáltal előfeltételét képezi a vámtartozás vámhatóságok által történő beszedésének, így az indító vámhivatal szerinti tagállam kizárólag akkor teheti meg a szükséges lépéseket a tartozás beszedése érdekében, ha a főkötelezettet értesítette, hogy három hónapon belül köteles benyújtani a kért bizonyítékokat, és azokat e határidőn belül nem nyújtották be.

(vö. 23., 26. pont és rendelkező rész)
Keywords

Summary



Keywords

Környezet — Egyes projektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálata — 85/337 irányelv — A II. mellékletben felsorolt osztályokba tartozó projektek vizsgálat alá vetése — Tagállamok mérlegelési jogköre — Korlátok — Alkalmazó nemzeti rendelkezések — Megsértés — Az irányelv megsértése — Az EK 226. cikk szerinti kötelezettségszegés

(EK 226. cikk; 85/337 tanácsi irányelv, 2. cikk, (1) bekezdés és 4: cikk, (2) bekezdés)

Summary

Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 85/337 irányelv 4. cikkének (2) bekezdése mérlegelést enged a tagállamoknak annak meghatározásában, hogy az ezen irányelv II. mellékletében felsorolt osztályokba tartozó valamely projekt jellemzői szükségessé teszik‑e a környezeti hatásvizsgálatot, ezt a mérlegelést azonban korlátozza a tagállamoknak az irányelv 2. cikke (1) bekezdésében kimondott kötelezettsége, hogy környezeti hatásvizsgálatnak vessék alá azokat a projekteket, amelyek a környezetre jelentős hatást gyakorolhatnak. Amikor egy tagállam az említett 4. cikk (2) bekezdésének második albekezdése által nyújtott lehetőséggel élve általános értékelési szabályokat határoz meg arra nézve, hogy az e cikk hatálya alá tartozó projektek esetén engedélyezés előtt van‑e szükség környezeti hatásvizsgálatra, e szabályok megsértése szükségképpen az említett 2. cikk (1) bekezdésével együtt olvasott 4. cikk (2) bekezdésének be nem tartását jelenti. A közösségi jog ilyen megsértése – még ha egyidejűleg a közösségi jog alkalmazására szolgáló nemzeti jog megsértése is, és e jogsértés nemzeti jogorvoslati úton is minden valószínűség szerint megállapítást nyerhetett volna – az EK 226. cikk szerinti tagállami kötelezettségszegésnek minősül.

(vö. 19–20., 22. pont)
12

A Bizottság beavatkozását követően, az intézmény által feltett kérdésekre nyújtandó válaszra várva Írország hivatalosan nem hosszabbította meg az An Post-tal kötött szerződést. Az An Post a szociális juttatások kifizetésének megszakadását elkerülendő továbbra is nyújtotta az érintett szolgáltatásokat ad hoc módon.
Keywords

Summary



Keywords

1. Megsemmisítés iránti kereset – Természetes vagy jogi személyek – Regionális hatóság által indított kereset

(EK 230. cikk, (2) és (4) bekezdés)

2. Megsemmisítés iránti kereset – Természetes vagy jogi személyek – Őket közvetlenül és személyükben érintő jogi aktusok

(EK 230. cikk, (4) bekezdés; az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata, 113. cikk)

Summary

1. Valamely regionális vagy helyi közigazgatási egység keresetét nem lehet valamely tagállam keresetéhez hasonlítani, mivel a tagállam fogalma az EK 230. cikk második bekezdése értelmében csak a tagállamok kormányzati hatóságaira vonatkozik. E fogalmat az EK‑Szerződésben előírt intézményi egyensúly megbontása nélkül nem lehet kiterjeszteni a tartományok vagy más, az állam szintje alatt elhelyezkedő egységek kormányaira. Mindazonáltal az EK 230. cikk negyedik bekezdése alapján valamely regionális vagy helyi közigazgatási egység, amennyiben – mint a Regione Siciliana – a nemzeti jog alapján rendelkezik jogi személyiséggel, eljárást indíthat a neki címzett határozat, vagy az olyan határozat ellen, amelyet ugyan rendeletként vagy egy másik személyhez címzett határozatként hoztak, de őt közvetlenül és személyében érinti.

E vonatkozásban nem tekinthető úgy, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap projektje megvalósításáért felelős hatóságként kijelölt regionális hatóságot a Bizottságnak az érintett tagállamhoz címzett és az ERFA‑ból nyújtott pénzügyi támogatásra vonatkozó határozata, amely elutasítja az érintett tagállam kérelmét az e támogatás végleges kifizetésére vonatkozó kérelmek előterjesztésére irányadó határidő meghosszabbítása iránt, valamint véglegesen lezárja a támogatást, közvetlenül érinti.

(vö. 21., 24., 30. pont)

2. Eljárásgátló okokra alapított az abból a kritériumból következő elfogadhatatlanság, amely valamely természetes vagy jogi személy által olyan határozat ellen benyújtott kereset elfogadhatóságát, amely határozatnak e személy nem címzettje, azon, az EK 230. cikk negyedik bekezdésében előírt feltétel alá rendeli, hogy a kereset benyújtóját a határozat közvetlenül és személyében érintse, így a közösségi bíróságok bármikor, hivatalból is hivatkozhatnak ezen elfogadhatatlansági kifogásra. Következésképpen az Elsőfokú Bíróság, eljárási szabályzata 113. cikke alapján ez okból elfogadhatatlannak minősítheti a keresetet akkor is, ha a felek közül egyik sem nyújtott be külön beadványban elfogadhatatlansági kifogást.

(vö. 36. pont)
Keywords

Summary



Keywords

1. Mezőgazdaság – Közös piacszervezés – Olajok és zsírok – Olívaolaj – Forgalmazási előírások

(Az 1176/2003 rendelettel módosított 1019/2002 bizottsági rendelet, 2. cikk, első bekezdés)

2. Mezőgazdaság – Közös piacszervezés – Olajok és zsírok – Olívaolaj – Forgalmazási előírások

(Az 1176/2003 rendelettel módosított 1019/2002 bizottsági rendelet, 2. cikk, első bekezdés)

Summary

1. Az 1176/2003/EK rendelettel módosított, az olívaolajra vonatkozó forgalmazási előírásokról szóló 1019/2002/EK rendeletet, és különösen e rendelet 2. cikkének első bekezdését, amely előírja, hogy az olívaolaj és az olíva-olajpogácsából készült olaj csak legfeljebb 5 liter űrtartalmú kiszerelésben kínálható a végső felhasználónak, és a csomagolást el kell látni egyrészt egy olyan zárórendszerrel, amely az első kinyitás után nem zárható le újra, másrészt az említett termékekre vonatkozó egyes különös szabályoknak megfelelő címkézéssel, úgy kell értelmezni, hogy az olívaolaj és az olíva-olajpogácsából készült olaj a végső felhasználók számára csak az említett rendelkezés előírásai szerinti csomagolással értékesíthető.

(vö. 33. pont és a rendelkező rész 1. pontja)

2. Az 1176/2003/EK rendelettel módosított, az olívaolajra vonatkozó forgalmazási előírásokról szóló 1019/2002/EK rendelet 2. cikkének első bekezdését, amely előírja, hogy az olívaolaj és az olíva-olajpogácsából készült olaj csak legfeljebb 5 liter űrtartalmú kiszerelésben kínálható a végső felhasználónak, és a csomagolást el kell látni egyrészt egy olyan zárórendszerrel, amely az első kinyitás után nem zárható le újra, másrészt az említett termékekre vonatkozó egyes különös szabályoknak megfelelő címkézéssel, úgy kell értelmezni, hogy az tiltja az úgynevezett „bag in the box”‑hoz hasonló forgalmazási módot, mely nem felel meg az e rendelkezés által előírt feltételeknek. Annak szükségessége miatt ugyanis, hogy az olívaolajat és az olíva-olajpogácsából készült olajat a vásárlás helyszínén egy nyitott vagy nyitható edényből az e végső felhasználó által vásárolt vagy hozott edénybe át kell tölteni, e forgalmazási mód nem felel meg az említett 2. cikk első bekezdésében foglalt, a megfelelő zárórendszerre vonatkozó követelménynek, mely az olívaolaj eredetiségének biztosítása érdekében magában foglalja azt is, hogy lehetővé kell tenni a csomagolásnak a végső felhasználó által történő felnyitását.

(vö. 40‑42., 45. pont és a rendelkező rész 2. pontja)
A 97/49 irányelvvel módosított, a vadon élő madarak védelméről szóló 79/409 irányelv 4. cikke egy különlegesen célirányos és megerősített védelmi rendszert ír elő az I. mellékletben említett fajok és a vonuló fajok számára, amit az tesz indokolttá, hogy a leginkább veszélyeztetett, illetőleg a Közösség közös örökségének minősülő fajokról van szó. Egyebekben ezen irányelv kilencedik preambulumbekezdéséből következik, hogy az élőhelyek megfelelő sokféleségének és területének megőrzése, fenntartása vagy helyreállítása elengedhetetlen valamennyi madárfaj védelme érdekében. A tagállamok tehát kötelesek elfogadni az említett fajok védelméhez szükséges intézkedéseket.

E célból a legveszélyeztetettebb fajok és a Közösség közös örökségét képező fajok helyzetének meghatározásához szükség van a tudományos adatok naprakésszé tételére, hogy az arra legalkalmasabb területeket különleges védelmi területté lehessen minősíteni. Az irányelv megszegésének értékeléséhez fontos tehát az indokolással ellátott véleményben előírt határidőig rendelkezésre álló lehető legfrissebb tudományos adatok használata. E tekintetben az „Inventory of Important Bird Areas in the European Community” (Az Európai Közösségek területén található jelentős madárlelőhelyek jegyzéke) (IBA 2000) eredményeinek megcáfolására alkalmas tudományos tanulmányok bemutatásának hiányában e jegyzék jelenti a legfrissebb és legpontosabb hivatkozást a mennyiségük és méretük szerint az e mellékletben nem említett rendszeresen előforduló vonuló fajok vonatkozásában legalkalmasabb területek meghatározása érdekében.

(vö. 46–47., 66–67. pont)
33

A Bíróság kimondta továbbá, hogy az ESZAK 67. cikkben említett beavatkozások nem lehetnek azok, amelyeket az ESZAK 4. cikk a közös szén- és acélpiaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított, és amelyeket minden formában megszüntetett és tiltott (a fent hivatkozott De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg kontra Főhatóság ügyben hozott ítélet, 44. o.). A Bíróság hangsúlyozta különösen, hogy nem fogadható el ugyanis az, hogy az ESZAK-Szerződés megfogalmazói az ESZAK 4. cikk c) pontjában úgy döntöttek, hogy a tagállamok által bármely formában nyújtott szubvenciót vagy támogatást meg kell szüntetni és ezek tiltottak, majd az ESZAK 67. cikkben kijelentik, hogy e támogatások – a Bizottság részéről történő engedélyezés nélkül is – elfogadhatóak azzal a feltétellel, hogy a Bizottság által ajánlott intézkedéseket vezetnek be a következmények enyhítése vagy kiküszöbölése érdekében (a fent hivatkozott De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg kontra Főhatóság ügyben hozott ítélet, 43. o.).
1

Az Európai Közösségek Bizottsága keresetében annak megállapítását kéri a Bíróságtól, hogy az Olasz Köztársaság – mivel elfogadta a következő rendelkezéseket: — a 2002. augusztus 1-jei 166. sz. törvény (a GURI 2002. augusztus 3-i 181. sz. rendes melléklete) 7. cikkével módosított, 1994. február 11-i 109. sz. törvény, az építési beruházásokról szóló kerettörvény (legge quadro in materia di lavori pubblici; a GURI 1994. február 19-i 41. sz. rendes melléklete; a továbbiakban: 109/1994 törvény) 2. cikkének (1) bekezdése, 17. cikkének (12) bekezdése, 27. cikkének (2) bekezdése, 30. cikkének (6a) bekezdése, 37b. és 37c. cikkének (1) bekezdése; — a 109/1994 törvény 28. cikkének (4) bekezdése, együtt olvasva az építési beruházásokról szóló, 1994. február 11-i 109. sz. kerettörvény és módosításai végrehajtásáról szóló, 1999. december 21-i 554. sz. köztársasági elnöki rendelet (regolamento di attuazione della legge quadro in materia di lavori pubblici 11 febbraio 1994, n. 109, e successive modificazioni) (a GURI 2000. április 28-i 98. sz. rendes melléklete; a továbbiakban: az 554/1999 DPR) 188. cikkével, valamint a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések területén a 92/50 irányelv végrehajtásáról szóló, 1995. március 17-i 157. sz. törvényerejű rendelet (attuazione della direttiva 92/50/CEE in materia di appalti pubblici di servizi; a GURI 1995. május 6-i 104. sz. rendes melléklete; a továbbiakban: 157/1995 törvényerejű rendelet) 3. cikke (3) bekezdésével, nem teljesítette a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1992. június 18-i 92/50/EGK tanácsi irányelvből (HL L 209., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 322. o.), az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14-i 93/36/EGK tanácsi irányelvből (HL L 199., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 2. kötet, 110. o.), az 1997. október 13-i 97/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 328., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 3. kötet, 3. o.) módosított, az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14-i 93/37/EGK tanácsi irányelvből (HL L 199., 54. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 2. kötet, 163. o.), a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14-i 93/38/EGK tanácsi irányelvből (HL L 199., 84. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 2. kötet, 194. o.), valamint az EK 43. és EK 49. cikkből, és az ezeken alapuló átláthatóság és egyenlő bánásmód elveiből eredő kötelezettségeit.
189

E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság példaként a kakukk (Cuculus canorus), a mezei pacsirta (Alauda arvensis), a füsti fecske (Hirundo rustica) és a partifecske (Riparia riparia), a BirdWatch Ireland és a Royal Society for the Protection of Birds által 1999-ben megjelentetett Birds of Conservation Concern in Ireland jegyzék „narancssárga listáján” szereplő szórványosan előforduló madárfajok élőhelyeire hivatkozik. E jegyzék utal arra, hogy az említett fajok sokat szenvednek megváltozott mezőgazdasági módszerek miatt. Ezenkívül a Bizottság az Environmental Protection Agency által készített Ireland’s Environment 2004 jelentésre hivatkozik, amely az írországi élőhelyek általános pusztulását a fejlődések összességével magyarázza.
—

mivel olyan területeket jelölt ki KVT-vé, amelyek mérete nyilvánvalóan elmarad a 2000-ben közzétett Inventory of Important Bird Areas in the European Community (az Európai Közösség Fontos Madárélőhelyeinek Jegyzéke, a továbbiakban: IBA 2000) szerinti, a KVT-vé minősítés feltételeinek megfelelő területek méretétől,
AKÖZZÉ NEM TETT HATÁROZATOKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK
1999/30/EK tanácsi irányelv alapján akörnyezeti levegő minőségére
vonatkozó éves jelentéséhez felhasználandó kérdőív meghatározásáról szóló,
2001. november 8-i2001/839/EK bizottsági határozat 1.cikkének összefüggő
rendelkezéseiből eredő kötelezettségeit.
2) ABíróság azOlasz Köztársaságot kötelezi aköltségek viselésére.
ABíróság (ötödik tanács) 2006. január 12-i ítélete –
Bizottság kontra Egyesült Királyság
C-37/05. sz.ügy
„Tagállami kötelezettségszegés -A97/11/EK irányelvvel módosított 85/337/EGK
irányelv -Projektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálata -
Vizsgálat nélküli engedélyezés”
Kötelezettségszegés megállapítása irántikereset–Amegalapozottság Bíróságáltali
vizsgálata –Figyelembe veendőhelyzet–Azindokolással ellátott véleményben
meghatározott határidő lejártakor fennálló helyzet(EK226.cikk)(vö.7.pont)
Tárgy
Tagállami kötelezettségszegés –Az1997. március 3-i97/11/EK tanácsi irányelvvel
(HLL73.,5.o.)módosított, azegyes köz- ésmagánprojektek környezetre gyakorolt
hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelv
(HLL175., 40.o.)2.cikke (1)bekezdésének és4.cikkének megsértése –Engedély
megadása vizsgálat nélkül
I- 6*

AKÖZZÉ NEM TETT HATÁROZATOKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK
Rendelkez őrész
1) Nagy-Britannia ésÉszak-Írország Egyesült Királysága –mivel elmulasztotta
az1997. március 3-i97/11/EK tanácsi irányelvvel módosított, azegyes közés
magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985.
június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelv 2.cikke (1)bekezdése és4.cikke
rendelkezéseinek helyes átültetését –nem teljesítette azezen irányelvből
eredő kötelezettségeit.
2) ABíróság Nagy-Britannia ésÉszak-Írország Egyesült Királyságát kötelezi a
költségek viselésére.
ABíróság (ötödik tanács) 2006. január 12-i ítélete –
Bizottság kontra Luxemburg
C-69/05. sz.ügy
„Tagállami kötelezettségszegés -659/1999/EK rendelet -Állami támogatások a
mezőgazdasági ágazatban -Éves jelentések benyújtása a2001-es ésa2002-es
években -Állami támogatások vizsgálatára vonatkozó iránymutatások”
1.Államokáltalnyújtott támogatások –ABizottság általvégzettvizsgálat –A
Bizottság általhozottésatagállamok általelfogadott iránymutatások –
Kötelező hatály(EK88.cikk,(1)bekezdés) (vö.9.pont)
2.Tagállamok –Aközösségi jogbóleredőkötelezettségek –Kötelezettségszegés –
Abelsőrendrealapított igazolás–Megengedhetetlenség (EK226.cikk)(vö.
10.pont)
I-7*
Keywords

Summary



Keywords

Migráns munkavállalók szociális biztonsága – Különleges, nem járulékalapú ellátások

(1408/71 tanácsi rendelet, 4. cikk, (2a) bekezdés és 10a. cikk, valamint IIa. melléklet)

Summary

A francia jogszabályok szerint a Fonds de solidarité vieillesse‑ből (Öregségi Szolidaritási Alap) nyújtott, az öregségi ellátást kiegészítő és a kedvezményezett számára az öregségi nyugdíj elégtelensége esetén a minimális létfenntartás biztosítását célzó, az 118/97 rendelettel módosított és naprakésszé tett 1408/71 rendelet IIa. mellékletének „Franciaország” címe alatt említett kiegészítő támogatás különleges ellátásnak minősül.

Az öregségi kiegészítő támogatás finanszírozási módjának a Bíróság elé terjesztett iratanyag elemei alapján történő vizsgálata az általános szociális hozzájárulás ‑ amelyből az Öregségi Szolidaritási Alap forrásai lényegében származnak ‑ és a szóban forgó ellátás közötti kellően azonosítható összefüggés hiányát mutatja, ami arra a következtetésre vezet, hogy a kiegészítő támogatás nem járulékalapú.

Először is, úgy tűnik, hogy a releváns nemzeti jogszabályok szerint a kiegészítő támogatáshoz szükséges forrásokat rendelkezésre bocsátó ezen Alap feladata az országos szolidaritás körébe tartozó, nem járulékalapú öregségi juttatásoknak − amelyeknek a kiegészítő támogatás csak behatárolt részét képezi − a finanszírozása. Másodszor, ha igaz is, hogy a munkajövedelmek és a helyettesítő jövedelmek utáni általános szociális hozzájárulás az Alap bevételeinek lényeges részét képezi, az is biztos, hogy e bevételek egyéb, adójellegű hozzájárulásokból és levonásokból is származnak. Harmadszor, a munkajövedelmek és a helyettesítő jövedelmek utáni általános szociális hozzájárulás nemcsak az Alap, hanem egyéb szociális rendszerek finanszírozását is szolgálja. Negyedszer, a kiegészítő támogatás nyújtásának feltételei és a kiszámításának módja nem valamilyen hozzájárulás függvényében kerültek meghatározásra a kedvezményezettjei vonatkozásában.

A kérdést előterjesztő bíróság feladata azonban a fent kifejtett elemek pontosságának vizsgálata ezen ellátás járulékalapú vagy nem járulékalapú jellegének végleges megállapítása érdekében.

(vö. 33–34., 48–53., 61. pont és a rendelkező rész)