30

E körülmények között a Conseil d’État (államtanács) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé: „1) A[z egyesülésekről szóló] irányelv 8. cikkének rendelkezéseit úgy kell‑e értelmezni, hogy azok az [egyesülésekről szóló] irányelv hatálya alá tartozó értékpapírcserék vonatkozásában megtiltják olyan halasztott adózási mechanizmus alkalmazását, amely – kivételt engedve azon főszabály alól, miszerint a tőkenyereség adóztatandó tényállása a nyereség realizálásának évében valósul meg – előírja, hogy a cseréből származó tőkenyereség megállapítására és kiszámítására az értékpapírcsere lebonyolításakor, az adó kivetésére pedig abban az évben kerül sor, amikor a halasztott adózást megszüntető esemény, például a csereügylet lebonyolításakor szerzett értékpapírok átruházása bekövetkezik? 2) A részesedéscserével megvalósuló tőkenyereséget – amennyiben az adókötelesnek minősül – akkor is megadóztathatja‑e az a tagállam, amely a csereügylet megvalósulása időpontjában az adóztatásra jogosult, ha az ezen ügylet megvalósulásakor kapott részvények átruházása már a másik tagállam adóztatási joghatósága alá esik? 3) Amennyiben a fenti kérdésekre azt a választ kell adni, hogy az irányelv nem tiltja, hogy az értékpapírcseréből származó tőkenyereséget a csereügylet során kapott értékpapírok későbbi átruházásának időpontjában adóztassák meg, még akkor is, ha ez a két ügylet nem ugyanazon tagállam adóztatási joghatósága alá esik, az a tagállam, amelyben a csereügyletből származó tőkenyereség adóztatását elhalasztották, megadóztathatja‑e ezen átruházás időpontjában az elhalasztott tőkenyereséget a kétoldalú adóügyi egyezmény alkalmazandó rendelkezéseire is figyelemmel, tekintet nélkül az átruházás eredményére, ha az tőkeveszteséghez vezet? Ez a kérdés a[z egyesülésekről szóló] irányelvre és az [EK‑S]zerződés 43. cikkében, hatályos formájában az [EUM‑S]zerződés 49. cikkében garantált szabadságára egyaránt vonatkozik, mivel egy olyan adóalany, aki a csereügylet, illetve az értékpapír átruházási ügylet időpontjában is franciaországi adóügyi illetőséggel rendelkezik, részesülhetne az átruházás következtében fellépő tőkeveszteség beszámításából […]. 4) Amennyiben a [harmadik kérdésre] azt a választ kell adni, hogy a csereügylet során megszerzett részvények átruházásából keletkezett árfolyamveszteséget figyelembe kell venni, annak a tagállamnak, ahol a részesedéscseréből eredő tőkenyereséget realizálták, be kell‑e számítania a csereügyletből eredő tőkeveszteséget a tőkenyereségbe, vagy pedig amennyiben nem tartozik adóztatási joghatósága alá az átruházás, le kell‑e mondania a tőkenyereség megadóztatásáról? 5) Amennyiben a [negyedik kérdésre] azt a választ kell adni, hogy be kell számítani az átruházás során keletkezett tőkeveszteséget a részesedéscsere során realizált tőkenyereségbe, az átruházott részvények milyen beszerzési árát kell alapul venni az átruházás kapcsán keletkezett tőkeveszteség kiszámítása során? Különösen: a társaság által a csereügylet keretében megszerzett részvényeknek a tőkenyereségről szóló bevalláson szereplő, a csereügylet során kapott részvények számával elosztott összértékét kell‑e az átruházott részvények beszerzési egységáraként figyelembe venni, vagy pedig súlyozott átlagolással kapott beszerzési árat kell alapul venni, figyelemmel a részesedéscsere utáni ügyletekre, mint például más részvények megszerzésére vagy pedig ugyanazon társaság részvényeinek ingyenes juttatására?”