18

E körülmények között a Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Litvánia legfelsőbb bírósága) felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé: „1) A személyek EUMSZ 45. cikkben és a szolgáltatások EUMSZ 56. cikkben rögzített szabad mozgását, valamint az ajánlattevők egyenlőségének és az átláthatóságnak a 2004/18 irányelv 2. cikkében lefektetett elvét, továbbá a gazdasági szereplők közötti szabad és tisztességes versenynek az előbbiekből következő elvét (együttesen vagy külön‑külön, de nem korlátozva a fenti rendelkezésekre) úgy kell‑e értelmezni, hogy: ha a kapcsolt ajánlattevők, akiknek egymással való gazdasági, ügyvezetési, pénzügyi vagy egyéb kapcsolatai megkérdőjelezik függetlenségüket és a bizalmas információk védelmét, és/vagy (potenciálisan) megteremthetik számukra annak előfeltételeit, hogy a többi ajánlattevőhöz képest előnybe kerüljenek, úgy döntenek, hogy külön‑külön (független) ajánlatot nyújtanak be ugyanazon közbeszerzési eljárásban, mindenképpen kötelesek‑e tájékoztatni a köztük fennálló kapcsolatról az ajánlatkérőt, akkor is, ha az ajánlatkérő erre külön nem kéri őket, és függetlenül attól, hogy a közbeszerzési eljárást szabályozó nemzeti szabályok előírnak‑e ilyen kötelezettséget? 2) Amennyiben az első kérdésre adandó válasz a) igenlő (vagyis az ajánlattevőknek mindenképpen közölniük kell a köztük fennálló kapcsolatot az ajánlatkérővel), az a körülmény, hogy ilyen esetben ezt a kötelezettséget nem teljesítették, vagy nem megfelelően teljesítették, elegendő‑e ahhoz, hogy az ajánlatkérő megállapítsa, vagy a felülvizsgálatra jogosult szerv (bíróság) úgy döntsön, hogy az ugyanazon közbeszerzési eljárásban külön ajánlatot benyújtó kapcsolt ajánlattevők tényleges verseny nélkül (és a verseny látszata mellett) vesznek részt az eljárásban? b) nemleges (vagyis az ajánlattevőknek nincs – a jogszabályban vagy az ajánlattételi feltételek között nem szereplő – további kötelezettségük a kapcsolat közlésére), az ajánlatkérőnek kell‑e viselnie azt a kockázatot, amit a kapcsolt gazdasági szereplők részvétele és az abból eredő következmények jelentenek, ha az ajánlatkérő a közbeszerzési dokumentációban nem tüntette fel, hogy az ajánlattevőknek ilyen közlési kötelezettségük van? 3) Az első kérdésre adandó választól függetlenül, és tekintettel a Bíróságnak a 2015. március 12‑ieVigilo ítéletére (C‑538/13, EU:C:2015:166), az első kérdésben hivatkozott jogszabályokat, valamint a 89/665 irányelv 1. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdését és 2. cikke (1) bekezdésének b) pontját (együttesen vagy külön‑külön, de nem korlátozva a fenti rendelkezésekre) úgy kell‑e értelmezni, hogy a) ha a közbeszerzési eljárás során az ajánlatkérő számára valamiképpen egyértelművé válik, hogy egyes ajánlattevők között jelentős kapcsolat (összefonódás) áll fenn, az illető ajánlatkérőnek az említett tényre és (vagy) más körülményekre (például az ajánlattevők által benyújtott ajánlatok formális és tartalmi különbözősége, az ajánlattevők nyilvános kötelezettségvállalása arra, hogy a többi ajánlattevővel tisztességes versenyben vesznek részt stb.) vonatkozó saját értékelésétől függetlenül külön‑külön kell foglalkoznia a kapcsolt ajánlattevőkkel, és fel kell őket kérnie, hogy adjanak felvilágosítást arra vonatkozóan, hogy az ajánlattevők közötti szabad és tisztességes versennyel összeegyeztethető‑e a személyes helyzetük, és ha igen, hogyan? b) ha az ajánlatkérőnek ilyen kötelezettsége van, de annak teljesítését elmulasztja, ez elégséges alapot szolgáltat‑e a bíróságnak annak megállapítására, hogy az ajánlatkérő jogellenesen járt el, mivel nem biztosította az eljárás átláthatóságát és tárgyilagosságát, és mivel nem kért bizonyítékot a felperestől, vagy nem hozott hivatalból határozatot arról, hogy a kapcsolt személyek személyes helyzete milyen esetleges hatással lehet a közbeszerzési eljárás kimenetelére? 4) A harmadik kérdésben szereplő jogszabályok és az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdése (együttesen vagy külön‑külön, de nem korlátozva a fenti rendelkezésekre) úgy értelmezendő‑e a Bíróság 2015. március 12‑ieVigilo ítélete (C‑538/13, EU:C:2015:166), 2016. január 21‑iEturas és társai ítélete (C‑74/14, EU:C:2016:42) és 2016. július 21‑iVM Remonts és társai ítélete (C‑542/14, EU:C:2016:578) alapján, hogy: a) ha valamely ajánlattevő (a felperes) tudomására jut, hogy a két kapcsolt ajánlattevő egyike (A ajánlattevő) által benyújtott legalacsonyabb árú ajánlatot elutasították, és a másik ajánlattevő (B ajánlattevő) lett a nyertes ajánlattevő, valamint figyelemmel az említett ajánlattevőkkel és a közbeszerzési eljárásban való részvételükkel összefüggő egyéb körülményekre (az a tény, hogy az A és a B ajánlattevő igazgatótanácsa közös; az a tény, hogy ugyanaz az anyavállalatuk, amely nem vett részt a közbeszerzési eljárásban; az a tény, hogy az A és a B ajánlattevő nem tájékoztatta az ajánlatkérőt a köztük fennálló kapcsolatokról, és nem nyújtottak be külön kiegészítő felvilágosítást e kapcsolatokat illetően, egyebek mellett azért, mert nem vizsgálták ezeket a kapcsolatokat; az a tény, hogy az A ajánlattevő ajánlatában következetlen információt közölt arra vonatkozóan, hogy az ajánlat szerinti közlekedési eszköz (hulladékgyűjtő jármű) megfelel‑e az ajánlati felhívás EURO V‑re vonatkozó feltételének; az a tény, hogy az az ajánlattevő, amely a legalacsonyabb árú ajánlatot nyújtotta be, amelyet a benne feltárt hiányosságok miatt elutasítottak, először is, nem kifogásolta az ajánlatkérő határozatát, majd másodszor, jogorvoslatot kért az elsőfokú bíróság határozata ellen, amely jogorvoslati kérelemben egyebek mellett az elutasítás jogellenességét [kifogásolta] stb.), és ha e körülményeket illetően az ajánlatkérő nem tett semmiféle lépést, ez az információ önmagában elégséges‑e ahhoz, hogy megalapozza a felülvizsgálatra jogosult szervhez intézett panaszt, miszerint az ajánlatkérő eljárását jogellenesnek kell tekinteni, mivel nem biztosította az eljárás átláthatóságát és tárgyilagosságát, és emellett nem kért a felperestől konkrét bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az A és a B ajánlattevő tisztességtelenül járt el? b) az A és a B ajánlattevő nem bizonyította az ajánlatkérő felé, hogy ténylegesen és tisztességesen vesz részt a közbeszerzési eljárásban csupán azzal, hogy a B ajánlattevő önkéntesen benyújtott egy nyilatkozatot a tényleges részvételről, a közbeszerzési eljárásban való részvételre vonatkozó ügyvezetési minőségi szabványokat a B ajánlattevő alkalmazta, és hogy ezenfelül az említett ajánlattevők által benyújtott ajánlatok formailag és tartalmilag nem voltak azonosak? 5) Figyelembe véve egyebek mellett, hogy az egyik gazdasági szereplő önkéntesen vállalt kötelezettséget arra, hogy tisztességes feltételekkel vesz részt a közbeszerzési eljárásban, az egymáshoz kapcsolódó gazdasági szereplők (amelyek mindketten ugyanazon társaság leányvállalatai) fellépése főszabály szerint értékelhető‑e az EUMSZ 101. cikk rendelkezései és a Bíróságnak az említett rendelkezések értelmezésére vonatkozó ítélkezési gyakorlata alapján, ha az említett gazdasági szereplők külön‑külön részt vesznek ugyanabban a közbeszerzési eljárásban, amelynek értéke eléri a nemzetközi közbeszerzési eljárás értékét, és a közbeszerzési eljárást kiíró ajánlatkérő székhelye, valamint a jövőbeli szolgáltatás helye nincs messze egy másik tagállamtól (Lett Köztársaság)?”