ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
C 129/23

2020. február 27-én benyújtott kereset – Autoridad Portuaria de Bilbao kontra Bizottság

(T-126/20. sz. ügy)

(2020/C 129/29)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Autoridad Portuaria de Bilbao (Spanyolország) (képviselők: D. Sarmiento Ramírez-Escudero és X. Codina García-Andrade ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— elsődlegesen semmisítse meg a megtámadott határozatot;

— mindenesetre kötelezze az Európai Bizottságot a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen kereset a spanyolországi kikötők adózására vonatkozó 2019. január 8-i európai bizottsági határozat (C (2018) 8676 final), valamint a 2019. március 7-i C (2019) 1765 final és a 2019. november 15-i C (2019) 8068 final európai bizottsági határozatok (a továbbiakban: megtámadott határozatok) ellen irányul.

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

1. Az első jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette a EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, mivel az adómentesség nem minősül előnynek. A felperes az első jogalap alátámasztása érdekében arra hivatkozik, hogy a megtámadott határozatok tárgyát képező adómentességi intézkedések nem minősülnek gazdasági előnynek, miközben e mentesség eltörlése gazdasági terhet jelent a kikötői hatóság számára, mivel e hatóság továbbra is köteles saját forrásaiból finanszírozni általános érdekű beruházásokat.

2. A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az EUMSZ 296. cikkel és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkével összefüggésben értelmezett EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, mivel az előny fennállásának elemzésekor nem végezte el a rendelkezésre álló adatok átfogó elemzését. A felperes a második jogalap alátámasztása érdekében arra hivatkozik, hogy az Európai Bizottság annak értékelésekor, hogy a megtámadott határozatok tárgyát képező mentességi intézkedések előnnyel járnak-e, nem végezte el a kikötői hatóság által a közigazgatási eljárásban benyújtott adatok átfogó elemzését.

3. A harmadik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, mivel az adómentesség nem torzítja a versenyt, és nem is fenyeget azzal, továbbá nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet sem. A felperes a harmadik jogalap alátámasztása érdekében arra hivatkozik, hogy a megtámadott határozatok tárgyát képező mentességi intézkedések nem javítják a kikötői hatóságok versenyhelyzetét, ezért a verseny nem érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. Ennélfogva nincs szó az EUMSZ 107. cikk értelmében vett állami támogatásról.

4. A negyedik jogalap azon alapul, hogy a Bizottság megsértette az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdését, mivel az adómentesség nem szelektív. A felperes a negyedik jogalap alátámasztása érdekében arra hivatkozik, hogy a megtámadott határozatok tárgyát képező mentességi intézkedések nem szelektívek, mivel nem minősülnek a referenciarendszer alóli kivételnek, ezért nincs szó az EUMSZ 107. cikk értelmében vett állami támogatásról.
C 161/48

2020. február 28-án benyújtott kereset – Vulkano Research and Development kontra EUIPO – Ega (EGA Master)

(T-135/20. sz. ügy)

(2020/C 161/60)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Vulkano Research and Development, SL (Vitoria-Gasteiz, Spanyolország) (képviselők: V. Wellens and C. Schelleke ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Ega sp. z o.o. sp.k. (Starogard Gdański, Lengyelország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy: EGA Master európai uniós szóvédjegy – 5 835 558. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2019. december 13-án hozott határozata (R 1038/2018-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot azon megállapítás kivételével, hogy a vitatott európai uniós védjegy oltalmát a 6. osztályba tartozó „Nem nemesfémek és ezek ötvözetei” vonatkozásában fenn kell tartani;

— az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

— Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 60. cikke (1) bekezdésének c) pontjával együttesen értelmezett 8. cikke (4) bekezdésének megsértése;
2.

A második jogalap azon alapul, hogy a Bizottság a 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK rendeletet (általános csoportmentességi rendelet) olyan formában fogadta el, amely nem biztosítja az EUMSZ 107. cikk tiszteletben tartását. Az EUMSZ 109. cikk értelmében a Tanács rendelettel meghatározhatja azokat a területeket, amelyeken nincs szükség azon szokásos eljárásra, amelynek keretében a Bizottság értékeli a tervezett állami támogatásokat, és megvizsgálja, hogy azok megfelelnek-e az EUMSZ 107. cikknek. A Tanács elfogadta a 659/1999 rendeletet, amelyben felhatalmazta a Bizottságot (az EUMSZ 108. cikk (4) bekezdésének megfelelően) olyan rendeletek elfogadására, amelyek a szokásos „ad hoc” engedélyezési rendszeren kívül határozzák meg az állami támogatás nyújtásának feltételeit. A Bizottság elfogadta a 70/2001 rendeletet, majd a 800/2008 rendeletet, ezt követően a 651/2014 rendeletet (általános csoportmentességi rendeletek). A rendeletekben sem a Tanács, sem a Bizottság nem volt jogosult túllépni az EUMSZ 107. cikkben előírtakon, mivel a feladatuk az állami támogatások feltételeinek oly módon való meghatározása volt, hogy azok a tagállamok, amelyek a „mentesített” területeken nyújtanak állami támogatást, még akkor se hajthassanak végre a torzításmentes verseny elvével ellentétes állami támogatást, ha azt a szokásos bizottsági eljárás alól mentesítették. A támogatási rendszerekre ezért, a mentesített területeket is beleértve, továbbra is kiterjed (az EUMSZ-ben bevezetett és garantált) bizottsági felügyelet, ezért lehet (legalábbis elméletben) eljárásokat indítani a jogellenes támogatások visszatérítése iránt, és az Európai Unió ezért tekinthető továbbra is piacgazdaságnak, tehát olyan gazdaságnak, amely az ügyfelek által önkéntesen vásárolt árukat és szolgáltatásokat állít elő a bevételek és költségek arányának optimalizálása érdekében nem pedig politikusok és tisztviselők által meghatározott árukat és szolgáltatásokat.
C 191/29

2020. március 30-án benyújtott kereset – Sam McKnight kontra EUIPO – Carolina Herrera (COOL GIRL)

(T-176/20. sz. ügy)

(2020/C 191/39)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Sam McKnight Ltd (London, Egyesült Királyság) (képviselők: V. von Bomhard és J. Fuhrmann ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Carolina Herrera Ltd (New York, New York, Egyesült Államok)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: COOL GIRL európai uniós szóvédjegy – 16 681 975. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. január 30-án hozott határozata (R 689/2019-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

— az alperest, és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél beavatkozása esetén a beavatkozó felet kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap
2020. március 16-án benyújtott kereset – Cseh Köztársaság kontra Bizottság

(T-151/20. sz. ügy)

(2020/C 175/42)

Az eljárás nyelve: cseh

Felek

Felperes: Cseh Köztársaság (képviselők: M. Smolek, J. Vláčil és O. Serdula meghatalmazottak)

Alperes: az Európai Bizottság által képviselt Európai Unió

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— kötelezze az Európai Bizottság által képviselt Európai Uniót, hogy térítsen vissza a Cseh Köztársaságnak 40 482 255 cseh korona (CZK) összegnek megfelelő jogalap nélküli gazdagodást, amelyet 2015. március 17-én tartozatlanul, feltételes jelleggel fizettek be az Európai Bizottság számlájára;

— kötelezze az Európai Bizottság által képviselt Európai Uniót, hogy térítsen vissza a Cseh Köztársaságnak 2 698 817 CZK összegnek megfelelő jogalap nélküli gazdagodást, amelyet 2016. december 22-én tartozatlanul fizettek be az Európai Bizottság számlájára;

— az Európai Unió Bizottsága által képviselt Európai Uniót kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik.

A felperes azt állítja, hogy a vitatott összeg a Laoszból származó tűzköves öngyújtók behozatala miatt felmerült, be nem szedett vámnak felel meg, amely a beszedési költségek levonásával 53 976 340 CZK. 2015. március 17-én, a Bizottság 2015. január 21-i felhívását követően, 40 482 255 CZK összeget (a be nem szedett vám 75 %-át) fizettek feltételes jelleggel a Bizottság számlájára. 2016. december 22-én, a Bizottság azon felhívásának megfelelően, hogy fizessék be az Unióba behozott rész 80 %-ra való növelésének megfelelő különbséget, 2 698 817 CZK összeget (a be nem szedett vámok 5 %-át) fizettek a Bizottság számlájára.

A felperes szerint ezen összeg Bizottság számlájára történő befizetésének nem volt jogi alapja, mivel a szóban forgó vámot a Cseh Köztársaságnak fel nem róható okokból nem lehetett beszedni. A 2000. május 22-i 1150/2000 rendelet (1) 17. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében tehát a Cseh Köztársaság nem volt köteles a vitatott összeget a Bizottság rendelkezésére bocsátani.

(1) A Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL 2000. L 130., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 169. o.).
C 201/30

2020. március 23-án benyújtott kereset – JB kontra CEDEFOP

(T-159/20. sz. ügy)

(2020/C 201/42)

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Felperes: JB (képviselő: V. Christianos ügyvéd)

Alperes: Európai Szakképzésfejlesztési Központ (European Centre for the Development of Vocational Training; CEDEFOP)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— semmisítse meg a CEDEFOP 2020. január 19-i hallgatólagos elutasító határozatát;

— CEDEFOP-ot kötelezze arra, hogy fizessen a felperesnek 442 276,78 EUR összeget.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

1. Első, az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének megsértésére alapított jogalap.

2. Második, arra alapított jogalap, hogy a megfelelő ügyintézés elve sérült a felperes kártérítési kérelmének a CEDEFOP tisztviselője mint terhelő tanú által történő elbírálása során – az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) 11a. cikkének megsértése.

3. Harmadik, arra alapított jogalap, hogy az ártatlanság vélelmét megsértették a felperes által a személyzeti szabályzat 90. cikkének (1) bekezdése alapján benyújtott kérelem elbírálása során, amit megerősít az eljárási szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott panaszt hallgatólagosan elutasító határozat.
C 209/38

2020. május 5-én benyújtott kereset – Stada Arzneimittel kontra EUIPO – Pfizer (RUXYMLA)

(T-248/20. sz. ügy)

(2020/C 209/49)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Stada Arzneimittel AG (Bad Vilbel, Németország) (képviselők: J.-C. Plate és R. Kaase ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Pfizer Inc. (New York, New York, Egyesült Államok)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: RUXYMLA európai uniós szóvédjegy bejelentése – 17 865 739. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. február 13-án hozott határozata (R 1878/2019-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

— az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, ideértve a fellebbezési eljárás költségeinek viselését is.

Jogalap
C 209/37

2020. április 30-án benyújtott kereset – Stada Arzneimittel kontra EUIPO – Pfizer (RUXXIMLA)

(T-239/20. sz. ügy)

(2020/C 209/48)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Stada Arzneimittel AG (Bad Vilbel, Németország) (képviselők: J.-C. Plate és R. Kaase ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Pfizer Inc. (New York, New York, Egyesült Államok)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: RUXXIMLA európai uniós szóvédjegy bejelentése – 17 865 742. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2020. február 13-án hozott határozata (R 1879/2019-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

— az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, ideértve a fellebbezési eljárás költségeinek viselését is.

Jogalap
2020. május 5-én benyújtott kereset – Oatly kontra EUIPO (IT'S LIKE MILK BUT MADE FOR HUMANS)

(T-253/20. sz. ügy)

(2020/C 215/65)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Oatly AB (Malmö, Svédország) (képviselő: M. Johansson ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: IT’S LIKE MILK BUT MADE FOR HUMANS európai uniós szóvédjegy bejelentése – 18 035 560. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2020. február 7-én hozott határozata (R 2446/2019-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

— az EUIPO-t kötelezze saját költségei, valamint a felperes részéről a jelen eljárásban felmerült költségek viselésére.

Jogalapok
—

semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek a Banco Cooperativo Español, S. A., a Hypo Vorarlberg Bank AG (korábban Vorarlberger Landes- und Hypothekenbank AG) és a Portigon AG által fizetendő, az Egységes Szanálási Alaphoz való 2016. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. március 19-i határozatát (SRB/ES/2020/16) („Decision of the Single Resolution Board of 19 March 2020 on the calculation of the 2016 ex-ante contributions due by Banco Cooperativo Español S. A., Hypo Vorarlberg Bank AG (formerly: Vorarlberger Landes- und Hypothekenbank AG), and Portigon AG to the Single Resolution Fund [SRB/ES/2020/16]”) ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve a mellékleteket is – a felperes által fizetendő hozzájárulásra vonatkozik, továbbá
C 247/39

2020. május 27-én benyújtott kereset – Stadtwerke Frankfurt am Main kontra Bizottság

(T-322/20. sz. ügy)

(2020/C 247/54)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (Frankfurt am Main, Németország) (képviselő: C. Schalast ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— semmisítse meg az alperes M.8871. hivatkozási számú, 2019. február 26-i határozatát;

— a Törvényszék eljárási szabályzatának 68. cikke alapján az eljárást befejező közös határozat meghozatala céljából egyesítse az eljárást az ugyanezen M.8871. sz. határozatra vonatkozó keresetekkel kumulatív módon a tartalmi összefüggés miatt;

— kötelezze az alperest az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében megegyeznek a T-320/20. sz., Mainova kontra Bizottság ügyben felhozott jogalapokkal, illetve azokhoz hasonlók.
C 255/33

2020. június 13-án benyújtott kereset – EFFAS kontra EUIPO – CFA Institute

(CEFA Certified European Financial Analyst)

(T-369/20. sz. ügy)

(2020/C 255/43)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: European Federation of Financial Analysts’ Societies (EFFAS) (Frankfurt am Main, Németország) (képviselők: S. Merico és G. Macías Bonilla ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: CFA Institute (Charlottesville, Virginia, Egyesült Államok)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: CEFA Certified European Financial Analyst európai uniós szóvédjegy – 14 902 341. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2020. március 31-én hozott határozata (R 1082/2019-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

— helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

— az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap
1.

Első jogalap: Az EUMSZ 296. cikk második bekezdésében, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 41. cikkének (1) bekezdésében és (2) bekezdésének c) pontjában előírt indokolási kötelezettség megsértése A felperes arra hivatkozik, hogy az alperesnek a határozatot német nyelven kötelező formában indokolnia kellett volna. Az alperes több tekintetben is megsértette az indokolási kötelezettséget, mivel a határozat – beleértve annak mellékleteit is – még a kötelezőnek nyilvánított angol változatban sem teszi lehetővé egyáltalán annak megértését, hogy az alperes hogyan és milyen megfontolások alapján számította ki a felperes hozzájárulását.
—

semmisítse meg az Egységes Szanálási Testületnek az Egységes Szanálási Alaphoz való 2020. évi előzetes hozzájárulások kiszámításáról szóló 2020. április 15-i határozatát (SRB/ES/2020/24) („Decision of the Single Resolution Board of 15 April 2020 on the calculation of the 2020 ex-ante contributions to the Single Resolution Fund [SRB/ES/2020/24]”) ideértve annak mellékleteit is, annyiban, amennyiben a megtámadott határozat – ideértve a mellékleteket is – a felperes által fizetendő hozzájárulásra vonatkozik, továbbá
1.

Az első jogalap: a Bizottság tévesen állapította meg, hogy a Femern A/S finanszírozása az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül. Az első jogalap négy részből áll. A felperes először is azt állítja, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (190)–(194) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a Femern A/S tevékenységei nem minősülnek a közhatalom gyakorlásának. E tekintetben a felperes a következőket állítja: — ellentétes az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésével az a módszer, amelyet a Bizottság a (190)–(194) preambulumbekezdésben annak értékelésére használt, hogy a Femern A/S tevékenységei a közhatalom gyakorlásának minősülnek-e; — annak értékelése során, hogy a Femern A/S tevékenységei a közhatalom gyakorlásának minősülnek-e, és ezért nem tartoznak az uniós állami támogatási és versenyszabályok hatálya alá, a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, mivel jelentőséget tulajdonított annak, hogy vannak-e olyan magánszereplők, amelyek tevékenységei a Femern A/S tevékenységei alternatíváinak tekinthetők, és akik úgy vélik, hogy versenyben állnak a Femern A/S tevékenységeivel; és — a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor konkrétan azt állapította meg, hogy a Femern A/S-nek a partok közötti összeköttetés tervezésére, megépítésére és üzemeltetésére irányuló tevékenységei nem minősülnek a közhatalom gyakorlásának. Másodszor a felperes azt állítja, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (193) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a Femern A/S másokkal versenyben szállítási szolgáltatásokat nyújt a piacon. Harmadszor a felperes azt állítja, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (192)–(194) és (196) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a Femern A/S olyan „gazdasági szereplő”, amelyet az állandó összeköttetés „kereskedelmi hasznosításának”„gazdasági logikája” vezérel. Negyedszer a felperes azt állítja, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott határozat (233)–(240) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a Femern A/S finanszírozása alkalmas a verseny torzítására és a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására.
2.

A második jogalap arra vonatkozik, hogy a Bizottság megsértette az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének b) pontját és a KEÉFP-ről szóló közleményt (2) azáltal, hogy több szempontból tévesen alkalmazta a jogot és nyilvánvaló értékelési hibákat követett el, amikor a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek ítélte. E jogalap négy részre tagolódik: — a felperes először is akként érvel, hogy a Bizottság tévedett, amikor megállapította, hogy az állandó összeköttetés európai érdeket képvisel; — másodszor, a Bizottság a támogatást tévesen ítélte szükségesnek, mivel a támogatásnak nincs ösztönző hatása, továbbá nem felel meg a kontrafaktuális forgatókönyvvel és az alternatív projektek létezésével kapcsolatos, a KEÉFP-ről szóló közleményben előírt követelményeknek. Hasonlóképp, a Bizottság tévedett, amikor a megtámadott határozatban helytelenül alacsony belső megtérülési rátára támaszkodott, amennyiben azt a projekt nagyon rövid, 40 éves élettartama alapján számította ki, amely nem felel meg az infrastruktúra valódi élettartamának, vagyis annak az időszaknak, amelyen keresztül a Femern A/S képes lesz gazdaságosan üzemeltetni az állandó összeköttetést; — harmadszor, a felperes akként érvel, hogy a Bizottság a támogatást tévesen ítélte arányosnak, mivel a támogatás időben korlátlan. A Bizottság továbbá számos nyilvánvaló hibát követett el a finanszírozási hiány elemzése során. A Bizottság tévesen támaszkodott a projekt fent említett nagyon rövid élettartamára, ami azt eredményezte, hogy az állandó összeköttetés működtetéséből származó bevételekhez viszonyítva magasabb lett a költségek aránya; a Bizottság alulértékelte a Femern A/S tervezett bevételeit, továbbá felülértékelte a tervezett költségeket azáltal, hogy a finanszírozási hiány kiszámításába belefoglalta különösen a működési költségeket. A Bizottság végül tévesen jutott arra a következtetésre, hogy a támogatási elem a Femern A/S által a dán állam részére fizetett kamatlábból áll, holott annak következtében, hogy egyetlen magán-gazdaságiszereplő sem volt hajlandó jelentős állami támogatás nélkül befektetni a projektbe, a támogatási elem az állami kölcsönök teljes összegéből, valamint a kölcsönöknek az állami kezességvállalásokkal fedezett összegeiből áll; — negyedszer, a Bizottság tévesen jutott arra a következtetésre, hogy a támogatás nem vezet a verseny indokolatlan torzulásához, mivel a támogatás a releváns piacon erőfölényes helyzetet hoz létre a Femern A/S számára, továbbá túlkapacitást keletkeztet, és lehetővé teszi a Femern A/S-nek, hogy a költségeknél alacsonyabb árakat alkalmazzon. A Bizottság elmulasztotta elismerni, hogy e kedvezőtlen hatások túlsúlyban vannak a támogatás által kiváltott bármely kedvező hatáshoz képest.