Keywords

Summary



Keywords

1. Közösségi jog – Elvek – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog

(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 47. cikk)

2. Közösségi jog – Közvetlen hatály – Egyéni jogok – Nemzeti bíróságok általi védelem

(EK 10. cikk)

3. Közösségi jog – Elvek – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog

4. Közösségi jog – Elvek – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog

Summary

1. A hatékony bírói jogvédelem elve olyan általános közösségi jogelv, amely a tagállamok közös alkotmányos hagyományain nyugszik, és amelyet az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. és 13. cikke is megerősített, és amely újra megerősítést nyert az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében.

(vö. 37. pont)

2. E tekintetben az EK 10. cikkben előírt együttműködés elvének alkalmazásával a tagállamok bíróságainak feladata a jogalanyok számára a közösségi jog közvetlen hatályából eredő jogvédelem biztosítása. Az ilyen tárgyú közösségi jogszabályok hiányában minden tagállam belső jogrendjének feladata kijelölni a hatáskörrel rendelkező bíróságot, és meghatározni a bírósághoz fordulás azon eljárási szabályait, amelyek célja, hogy biztosítsák a jogalanyok közösségi jogból eredő jogainak védelmét.

Ha ugyanis a Szerződés létre is hozott bizonyos közvetlen kereseteket, amelyeket adott esetben magánszemélyek indíthatnak a közösségi bíróság előtt, nem szándékozott a nemzeti bíróságok előtt létrehozni – tekintettel a közösségi jog fenntartására – más jogi lehetőségeket, mint amelyeket a nemzeti jog megállapított. Ez csak akkor lenne másképp, ha a nemzeti jogrendszer egészéből az következne, hogy nem létezik olyan keresetfajta, amellyel, akár közvetett módon is, biztosítható lenne a jogalanyok közösségi jogból eredő jogainak tiszteletben tartása. Így, ha főszabály szerint a nemzeti jog feladata is a jogalany eljáráshoz fűződő érdekének és kereshetőségi jogának meghatározása, a közösségi jog megköveteli, hogy a nemzeti szabályozás következtében a hatékony bírói jogvédelemhez való jog legalábbis ne szenvedjen sérelmet. A tagállamoknak kell ugyanis olyan keresetindítási és eljárási rendszert kialakítaniuk, amelyek biztosítják e jog tiszteletben tartását.

E tekintetben a bírósághoz fordulás azon eljárási szabályai, amelyek célja, hogy biztosítsák azoknak a jogoknak a védelmét, amelyeket a közösségi jog közvetlen hatálya az érintetteknek biztosít, nem lehetnek kedvezőtlenebbek, mint a hasonló, belső jellegű keresetekre vonatkozóak (egyenértékűség elve), valamint nem lehetnek olyanok, hogy gyakorlatilag lehetetlenné vagy rendkívül nehézzé tegyék a közösségi jogrend által biztosított jogok gyakorlását (tényleges érvényesülés elve). Minden esetben, amikor felmerül a kérdés, hogy egy nemzeti eljárási rendelkezés lehetetlenné vagy rendkívül nehézzé teszi‑e a közösségi jog alkalmazását, azt kell megvizsgálni, hogy milyen e rendelkezésnek a különböző nemzeti hatóságok előtt történő egész eljárásban betöltött helye, valamint alkalmazása és sajátosságai. A nemzeti bíróságok feladata továbbá az előttük indított keresetekre irányadó eljárási szabályok értelmezése, mint például azé a követelményé, hogy a felperes és az állam között konkrét jogviszonynak kell fennállnia, és ennek az értelmezésnek lehetőleg oly módon kell történnie, hogy ezen eljárási szabályok alkalmazása elősegítse a jogalanyok közösségi jogból eredő jogai hatékony bírói védelmének biztosítására irányuló célkitűzés megvalósítását.

(vö. 38–44., 54. pont)

3. A jogalanyok közösségi jogból eredő jogai számára biztosítandó hatékony bírói jogvédelem elve úgy értelmezendő, hogy az abban az esetben nem követeli meg a tagállami jogrendszerekben olyan önálló keresetfajta létezését, amely elsődlegesen a nemzeti rendelkezéseknek a közösségi joggal való összeegyeztethetetlensége megállapítására irányul, ha léteznek más, a hasonló belső jogi kereseteknél nem kedvezőtlenebb jogi lehetőségek is, amelyek alapján ez az összeegyeztethetőség járulékos módon vizsgálható, mely lehetőség fennállásának vizsgálata a nemzeti bíróság feladata.

Nem elegendő a hatékony bírói jogvédelem biztosításához, ha a jogalany a nemzeti jogszabályok közösségi joggal való összeegyeztethetősége vitatásának egyetlen lehetőségeként kénytelen a vele szemben indított közigazgatási és büntetőeljárásoknak, és az azokból adódó esetleges szankcióknak alávetni magát.

(vö. 61., 64–65. pont és a rendelkező rész 1. pontja)

4. A jogalanyok közösségi jogból eredő jogai számára biztosítandó hatékony bírói jogvédelem elve úgy értelmezendő, hogy az megköveteli a tagállami jogrendszerekben az ideiglenes intézkedések elrendelésének lehetőségét, mielőtt a hatáskörrel rendelkező bíróság a nemzeti jogszabályok közösségi joggal való összeegyeztethetősége tárgyában határozatot hoz, amennyiben a kért ideiglenes intézkedések elrendelése az ilyen jogok fennállására vonatkozóan meghozandó határozat teljes hatékonysága érdekében szükséges.

Ha egy jogalany közösségi jogból eredő jogai tiszteletben tartásának biztosítására irányuló kereset elfogadhatósága a közösségi jog követelményeinek megfelelően alkalmazott nemzeti jog alapján nem egyértelmű, a hatékony bírói jogvédelem elve megköveteli, hogy a nemzeti bíróság az eljárásnak ebben a szakaszában legalább az említett jogok tiszteletben tartásának biztosítása érdekében szükséges ideiglenes intézkedéseket elrendelhesse. A jogalanyok közösségi jogból eredő jogai számára biztosítandó hatékony bírói jogvédelem elve azonban nem követeli meg a tagállami jogrendszerekben annak a lehetőségnek a meglétét, hogy a hatáskörrel rendelkező bíróság az e tagállam joga alapján elfogadhatatlan kereset tárgyában való eljárás során ideiglenes intézkedést hozzon, feltéve hogy ez az elfogadhatatlanság a közösségi jog alapján nem kétséges.

A nemzeti jogszabályoknak a közösségi joggal való összeegyeztethetősége tekintetében fennálló kétség esetén az említett jogszabályok alkalmazását felfüggesztő ideiglenes intézkedéseknek a hatáskörrel rendelkező bíróság e jogszabályok közösségi joggal való összeegyeztethetősége tárgyában hozott határozatát megelőző esetleges elrendelésére a nemzeti jog által megállapított, e bíróság eljárására irányadó feltételek vonatkoznak, feltéve hogy azok nem kedvezőtlenebbek, mint a hasonló, belső jellegű jogorvoslatokra vonatkozóak, és nem teszik gyakorlatilag lehetetlenné vagy rendkívül nehézzé az ilyen jogok számára nyújtandó ideiglenes bírói jogvédelmet.

Ugyanis a vonatkozó közösségi szabályozás hiányában a tagállami jogrendszerek feladata a jogalanyok közösségi jogból eredő jogainak védelme érdekében teendő ideiglenes intézkedések elrendelésére vonatkozó feltételek szabályozása.

(vö. 72–73., 77., 80., 83. pont és a rendelkező rész 2–3. pontja)