28

E körülmények között a Tribunalul București (bukaresti törvényszék) úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé: „1) a) Ellentétes‑e a [2006/112 irányelv] rendelkezéseivel, különösen 167. cikkével és 168. cikkével, a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvével, a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvével és az adósemlegesség elvével az, ha az adóalanynak az a joga, hogy levonja az általa valamely adóztatandó ügylet teljesítéséhez történő felhasználás szándékával végzett beruházás egyes költségeit terhelő héát, megszűnik abban az esetben, ha később lemond az előirányzott beruházásról? b) Ugyanezen előírások és elvek lehetővé teszik‑e vagy azokkal ellentétes az, ha a [beruházásról való lemondás] esetén a levonáshoz való jog olyan körülmények között is vita tárgyát alkotja, amelyek eltérnek azon körülményektől, mintha az adóalany visszaélést vagy adókikerülést követett volna el? c) Ellentétes‑e ugyanezekkel az előírásokkal és elvekkel az olyan értelmezés, amely szerint azok a körülmények, amelyek között a levonáshoz való jog a [beruházásról való lemondás] esetén vita tárgyát alkothatja, a következőket foglalják magukban: – azon utólagos kockázat megvalósulása, hogy a beruházás elmaradhat, amelyet az adóalany a beruházási költségek felmerülésének időpontjában ismert, mint például azt a tényt, hogy valamely hatóság nem hagyta jóvá a szóban forgó beruházás megvalósításához szükséges városfejlesztési tervet; – a gazdasági körülmények időközben bekövetkező olyan változását, amelynek következtében az előirányzott beruházás már nem rendelkezik a megkezdése napján fennálló jövedelmezőséggel? d) Úgy kell‑e értelmezni a [2006/112 irányelvet] és az általános uniós jogelveket, hogy a [beruházásról való lemondás] esetén: – a levonási jog vitatását igazoló visszaélést vagy adókikerülést vélelmezni kell, vagy azt az adóhatóságnak kell bizonyítani; – a visszaélés vagy adókikerülés bizonyítása megdönthető vélelemmel történhet, vagy ahhoz objektív bizonyítási eszközök szükségesek? e) A [2006/112 irányelv] és az általános uniós jogelvek lehetővé teszik‑e vagy kizárják‑e azt, ha a [beruházásról való lemondás] esetén vizsgálni kell, hogy a levonási jog vitatásának tényét igazoló visszaélést vagy adókikerülést vesznek figyelembe, amikor is az adóalany semmilyen célra, következésképpen tisztán magáncélokra sem tudja felhasználni azokat a termékeket és szolgáltatásokat, amelyek után a héát levonta? f) Úgy kell‑e értelmezni [2006/112 irányelvet] és az általános uniós jogelveket, hogy a [beruházásról való lemondás] esetén a beruházási költségeknek az adóalanynál történő felmerülését követően bekövetkező körülmények – például i. gazdasági válság bekövetkezése vagy ii. azon utólagos kockázat megvalósulása, hogy a beruházás elmaradhat, amelyet az adóalany a beruházási költségek felmerülésének időpontjában ismert, (mint például azt a tényt, hogy valamely hatóság nem hagyta jóvá a szóban forgó beruházás megvalósításához szükséges), illetve iii. a beruházás jövedelmezőségére vonatkozó becslések módosulása – az adóalany akaratán kívül álló olyan körülményeknek minősülnek, amelyek figyelembe vehetők az adóalany jóhiszeműségének megállapításánál? g) Úgy kell‑e értelmezni [2006/112 irányelv] rendelkezéseit, különösen a 184. és 185. cikket, a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvét, a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét és az adósemlegesség elvét, hogy a beruházásról való lemondás héakorrekciót tesz szükségessé? Másképpen megfogalmazva, a beruházásról való lemondás esetén az adóalany által valamely adóztatandó ügylet teljesítéséhez történő felhasználás szándékával végzett beruházás egyes költségeit terhelő héa levonásához való jog a héakorrekció mechanizmusa révén válhat‑e vita tárgyává? h) Ellentétes‑e a [2006/112 irányelvvel] az olyan nemzeti szabályozás, amely […] előírja, hogy az elmaradt beruházásokat terhelő héa levonásához való jog kizárólag a Bíróság két ítéletére szűkszavúan történő utalással hivatkozott két esetben őrizhető meg: i. az Európai Unió Bíróságának a Belgische Staat kontra Ghent Coal Terminal NV ítéletben (C‑37/95 ügy) tett megállapítása szerint akkor, ha az adóalany a gazdasági tevékenységéhez az akaratától független körülmények miatt nem használja fel soha a szóban forgó termékeket/szolgáltatásokat, valamint ii. az Európai Unió Bíróságának az Intercommunale voor zeewaterontzilting (INZO) kontra belga állam ítéletében (C‑110/94 ügy) tett megállapítása szerint olyan más esetekben, amelyekben az adóalany az akaratától független [objektív] indokokból nem használta fel a gazdasági tevékenységéhez azokat a beszerzett termékeket/igénybe vett szolgáltatásokat, amelyekkel kapcsolatban a levonáshoz való jogot gyakorolta? i) A [2006/112 irányelvvel], a jogbiztonság és a bizalomvédelem [elvével] ellentétes[‑e] az, ha az adóhatóságok visszavonják a korábbi adóellenőrzési jelentésekben vagy közigazgatási jogorvoslatok tárgyában hozott korábbi határozatokban szereplő olyan megállapításokat: – amelyek szerint a magánszemély valamely adóztatandó ügylet teljesítéséhez történő felhasználás szándékával szerzett be termékeket és vett igénybe szolgáltatásokat; – amelyek szerint valamely beruházási projekt felfüggesztését vagy az arról való lemondást az adóalany akaratán kívül álló, meghatározott körülmény okozta? 2) a) A [2006/112 irányelvvel], és különösen a[nnak] 28. cikk[ével] ellentétes[‑e] az, ha a bizományos jogintézményének mechanizmusa [képviselet nélküli] megbízási szerződésen kívül is alkalmazásra kerül? b) Úgy kell‑e értelmezni a [2006/112 irányelv] előírásait, különösen a 28. cikkét, hogy a bizományos jogintézménye alkalmazható akkor, ha az adóalany, amely valamely épületet azzal a céllal kivitelez egy másik jogi személy igényeinek és a tevékenységével kapcsolatos követelményeinek megfelelően, hogy megőrizze az épület tulajdonjogát, és azt a kivitelezés befejezésekor csak bérbe adja e másik jogi személynek? c) Úgy kell‑e értelmezni ugyanezeket az előírásokat, hogy a korábban leírt helyzetben a kivitelezőnek azzal a jogi személlyel szemben kell kiszámláznia az épület kivitelezésére vonatkozó beruházási költségeket, amelynek majd bérbe adja az épületet, a héát pedig ez utóbbi jogi személytől kell beszednie? d) Úgy kell‑e értelmezni ugyanezeket az előírásokat, hogy a korábban leírt helyzetben a kivitelező[nek] akkor kell kiszámláznia a beruházási költségeket és beszednie vonatkozó héát, ha a kivitelezési munkákkal amiatt hagy fel véglegesen, hogy drasztikusan visszaesik annak a személynek a gazdasági tevékenysége, amelynek az épületet bérbe kellett volna adnia, és a visszaesést ez utóbbi személy küszöbön álló fizetésképtelensége idézi elő? e) Úgy kell‑e értelmezni a [2006/112 irányelvet] és az általános uniós jogelveket, hogy az adóhatóságok az adóalany által megkötött szerződések feltételeire tekintet nélkül akkor is átminősíthetik az általa teljesített ügyleteket, ha a szóban forgó szerződések nem színlelt szerződések? f) A [2006/112 irányelvvel], különösen pedig a jogbiztonság és a bizalomvédelem elv[ével] ellentétes[‑e] az, ha az adóhatóságok visszavonják az adóalany korábbi adóellenőrzési jelentésekben vagy közigazgatási jogorvoslatok tárgyában hozott korábbi határozatokban megállapított héalevonáshoz való jogát?”