ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
197

A beavatkozó fél továbbá rámutat, hogy az első határozat 20–34. pontjában a fellebbezési tanács részletes indokokkal szolgált annak magyarázatával, hogy e rendelkezések miért nem alkalmazhatók. Márpedig a felperes semmilyen érvet vagy okfejtést nem adott elő annak megindokolására, hogy a határozat ezen része miért hibás, hanem tévesen csak a tényleges használat kérdésére hivatkozott, mint ezen indokok értékelésének előfeltételére. A beavatkozó fél szerint ez nem felel meg az eljárási szabályzat 76. cikke d) pontjának, amely megköveteli a felperestől, hogy részletesen ismertesse azokat az érveket, amelyek szerint az EUIPO jogot sértett. Következésképpen, még ha a felperes a 207/2009 rendelet 8. cikkének (3) és (4) bekezdése szempontjából kívánta volna is megtámadni az első határozatot, ez a jogalap akkor is elfogadhatatlan volt, és a határozatot e rendelkezések alapján nem lehetett volna hatályon kívül helyezni. A beavatkozó fél azt a következtetést vonja le, hogy a Törvényszék, amikor a határozatot teljes egészében hatályon kívül helyezte, azt csak annyiban helyezhette hatályon kívül, amennyiben az vitatott volt. Márpedig a felperes nem vitatta a 207/2009 rendelet 8. cikkének (3) és (4) bekezdésében foglalt felszólalási okok elutasítását. Ráadásul az ugyanezen rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében foglalt felszólalási okra való korlátozás a csak ezen ok megsértésére hivatkozó felperes érveléséből is kitűnik.
2

A megtámadott felhívás bevezetőjében az is szerepel, hogy az a nyílt versenyvizsgákra vonatkozó, az Európai Unió Hivatalos Lapjában2015. február 27‑én közzétett szabályzattal (HL 2015. C 70 A, 1. o.; a továbbiakban: szabályzat) együttesen alkotja az érintett kiválasztási eljárás jogilag kötelező erejű keretét. Ugyanakkor a bevezető azt is pontosítja, hogy a szabályzatnak „Az adminisztratív vezetők testületének általános iránymutatása az EPSO‑versenyvizsgákon használható nyelvekről” című II. melléklete nem alkalmazandó a szóban forgó kiválasztási eljárásra, és hogy annak helyébe a megtámadott felhívás II. mellékletének rendelkezései lépnek.
456

Másodszor, ami az összehasonlíthatósági tanulmány céljából az Apple Inc. által benyújtott ad hoc jelentés alapján kiválasztott vállalkozásokat illeti, az ASI és az AOE előadják, hogy a közigazgatási eljárás során az Apple Inc. több alkalommal kérte a Bizottságtól az ezen ad hoc jelentésre vonatkozó észrevételeket, anélkül hogy az összehasonlíthatósági tanulmány adataira vonatkozóan bármilyen konkrét kérdés felmerült volna. A Bizottság nem vitatja ezeket az érveket. Ezenkívül az ASI és az AOE a jelen kereset keretében benyújtották az ehhez az ad hoc jelentéshez felhasznált adatokat, jelezve, hogy azok ugyanazon adatbázisból származtak, mint amelyet az Írország által benyújtott ad hoc jelentés keretében használtak. A Bizottság a továbbiakban nem emelt konkrét kifogást az Apple Inc. által benyújtott ad hoc jelentéssel szemben.
427

A negyedik jogalap második és harmadik részével a felperes azt állítja, hogy a Bizottság nem fejtette ki, hogy a Three által a nagykereskedelmi piacon támasztott verseny miért lenne különösen hatékony a más piaci szereplők által támasztott versenyhez képest, amelyek előre látható piaci részesedését nem vizsgálta. Nem csupán arról van szó, hogy az összes többi piaci szereplő lényegesen erősebb a Three‑nél, de ez a helyzet az idők múlásával fenn is maradt, és a Three piaci részesedésének a közelmúltban mutatkozó kis mértékű emelkedése elhanyagolható mértékű maradt, és nem befolyásolta a piac versenystruktúráját vagy dinamikáját. Ezenkívül a Bizottság a Three „jelentős versenytényezőnek” minősítése során hibákat követett el mind a piaci részesedésekre vonatkozó elemzésében, mind a Three bruttó új ügyfélszerzési arányára vonatkozó elemzésében és a Three nagykereskedelmi piacon fennálló jelentőségére vonatkozó minőségi elemzésében.
10

A megtámadott határozatban először is a Bizottság megállapította, hogy az IVF által nyújtott vitatott intézkedések állami források felhasználásával jártak, és betudhatók a Spanyol Királyságnak. Másodszor a Bizottság úgy tekintette, hogy a támogatások kedvezményezettje a felperes, nem pedig a Fundación Valencia, amely pénzügyi közvetítőként járt el, figyelembe véve különösen a vitatott intézkedések célját, amely a felperes tőkeemelése finanszírozásának megkönnyítésére irányult. Márpedig a felperesnek a vitatott intézkedések meghozatalának időpontjában fennálló pénzügyi helyzete megfelelt a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (HL 2004. C 244., 2. o.; a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) 10. pontjának a) alpontja, illetve 11. pontja értelmében vett, nehéz helyzetben lévő vállalkozás helyzetének. Az [EUMSZ 107. és EUMSZ 108. cikknek] a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló közleményében (HL 2008. C 155., 10. o.; a továbbiakban: a kezességvállalásról szóló közlemény) meghatározott kritériumokra és a felperes pénzügyi helyzetére figyelemmel, valamint a számára nyújtott állami kezességvállalás feltételeire tekintettel a Bizottság jogtalan előny fennállását állapította meg, amely torzíthatta a versenyt, vagy azzal fenyegethetett, és érinthette a tagállamok közötti kereskedelmet. Egyébiránt a Bizottság a megtámadott határozatban a referencia‑kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló közleménye (HL 2008. C 14., 6. o.) értelmében alkalmazandó referencia‑kamatláb alapján számszerűsítette a felperesnek állítólagosan nyújtott támogatási elemet, mivel a piacon végrehajtott hasonló ügyletek alapján nem volt lehetséges érdemi összehasonlítás. A vitatott támogatás számszerűsítésekor a Bizottság megállapította, hogy az IVF‑nek viszontgarancia címén zálogjogba adott felperesi részvények értéke közel nulla volt. Végül a Bizottság a megtámadott határozatban megállapította, hogy különösen a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban meghatározott elvekre és feltételekre tekintettel a vitatott támogatás nem egyeztethető össze a belső piaccal. A Bizottság e tekintetben kiemelte, hogy a felperes 2009. májusi életképességi terve nem volt kellően teljes ahhoz, hogy lehetővé tegye az életképesség észszerű időn belüli helyreállítását.
9

A megtámadott határozatban először is a Bizottság megállapította, hogy az IVF által nyújtott szóban forgó intézkedés állami források felhasználásával járt, és betudható a Spanyol Királyságnak. Másodszor a Bizottság úgy tekintette, hogy a támogatás kedvezményezettje a felperes, nem pedig a Fundación Elche, amely pénzügyi közvetítőként járt el, figyelembe véve különösen az intézkedés célját, amely a felperes tőkeemelése finanszírozásának megkönnyítésére irányult. Márpedig a felperesnek az intézkedés meghozatalának időpontjában fennálló pénzügyi helyzete megfelelt a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (HL 2004. C 244., 2. o.; a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) 10. pontjának a) alpontja, illetve 11. pontja értelmében vett, nehéz helyzetben lévő vállalkozás helyzetének. Az [EUMSZ 107. és EUMSZ 108. cikknek] a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló közleményében (HL 2008. C 155., 10. o.; a továbbiakban: a kezességvállalásról szóló közlemény) meghatározott kritériumokra és a felperes pénzügyi helyzetére figyelemmel, valamint a számára nyújtott állami kezességvállalás feltételeire tekintettel a Bizottság jogtalan előny fennállását állapította meg, amely torzíthatta a versenyt, vagy azzal fenyegethetett, és érinthette a tagállamok közötti kereskedelmet. Egyébiránt a Bizottság a megtámadott határozatban a referencia‑kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló közleménye (HL 2008. C 14., 6. o.) értelmében alkalmazandó referencia‑kamatláb alapján számszerűsítette a felperesnek állítólagosan nyújtott támogatási elemet, mivel a piacon végrehajtott hasonló ügyletek alapján nem volt lehetséges érdemi összehasonlítás. A vitatott támogatás számszerűsítésekor a Bizottság megállapította, hogy az IVF‑nek viszontgarancia címén zálogjogba adott felperesi részvények értéke közel nulla volt. Végül a Bizottság a megtámadott határozatban megállapította, hogy különösen a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban meghatározott elvekre és feltételekre tekintettel a vitatott kezességvállalás nem egyeztethető össze a belső piaccal.
13

Az EKB különösen a TUB 19. és 25. cikke, valamint a 2013/36 irányelvet átültető 144. sz. miniszteri rendelet 1. cikke alapján megállapította, hogy mivel S. Berlusconi a Fininvest többségi részvényeseként és tényleges tulajdonosaként közvetetten részesedést szerzett a Banca Mediolanumban és adócsalás miatt jogerősen négy év szabadságvesztésre ítélték, az átültetett 2013/36 irányelv 23. cikke (1) bekezdésének a) pontja által a befolyásoló részesedésekkel rendelkező tulajdonosokra előírt jóhírnév követelménye nem teljesül. Arra a tényre is hivatkozott, hogy S. Berlusconi egyéb szabálytalanságokat is elkövetett, és – a Fininvest igazgatótanácsának más tagjaihoz hasonlóan – többször is elmarasztalták.
26

2012. február 17‑én az EKB elfogadta a görög állam által kibocsátott vagy garantált, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokról szóló CON/2012/12 véleményt. Az említett véleményből kitűnik többek között először is, hogy „a pénzügyi stabilitás biztosítására is tekintettel fontos, hogy a tagállamok megőrizzék arra való képességüket, hogy mindenkor eleget tudjanak tenni kötelezettségvállalásaiknak”, másodszor, hogy „[a] Görög Köztársaság esete kivételes és egyedi” (2.1. pont), harmadszor, hogy a törvénytervezet célkitűzése az, hogy előmozdítsa a magánszektor bevonását, és közelebbről, hogy egy olyan eljárást vezessen be, amely a KFZ‑nek megfelelően megkönnyíti a hitelviszonyt megtestesítő görög értékpapírok tulajdonosaival az ilyen értékpapírok cseréjéről a Görög Köztársaság ajánlata alapján folytatandó tárgyalásokat és az arról való megállapodást, és ennélfogva megkönnyíti a görög államadósság esetleges átütemezését (2.2. pont), negyedszer, hogy „[a]z EKB üdvözli, hogy e csere feltételei a Görög Köztársaság és az értékpapírok tulajdonosait képviselő intézmények közötti tárgyalások eredményei” (2.3. pont), ötödször, hogy „[a] KFZ mint az értékpapírok cseréjének megvalósítására irányuló eljárás alkalmazása nagymértékben megfelel az általános gyakorlatnak” (2.4. pont), és hatodszor, hogy „a Görög Köztársaság kormányát terheli a kizárólagos felelősség azért, hogy olyan intézkedéseket hozzon, amelyek végső soron biztosítják az adósságai fenntarthatóságát” (2.6. pont).
A Törvényszék (harmadik tanács) 2017. október 19‑i ítélete –

Kuka Systems kontra EUIPO (Matrix light)

(T‑87/17. sz. ügy)

„Európai uniós védjegy – A Matrix light európai uniós szóvédjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja (jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja)”

1. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–Célkitűzés–A rendelkezésre állás követelménye (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 14. pont)

2. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–Fogalom–Különböző alkotóelemek összetételéből képzett szóból vagy neologizmusból álló védjegy (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 15–18., 29. és 49. pont)

3. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–Matrix light szóvédjegy (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont, és 7. cikk, (2) bekezdés) (lásd: 21–24. és 54. pont)

4. Európai uniós védjegy–Az EUIPO határozatai–Az egyenlő bánásmód elve–A megfelelő ügyintézés elve–Az EUIPO korábbi döntéshozatali gyakorlata–A jogszerűség elve–Minden egyes esetben szigorú és teljes körű vizsgálat szükségessége (207/2009 tanácsi rendelet) (lásd: 33. és 35. pont)

5. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–A kizáró okoknak a lajstromozás iránti kérelemmel érintett minden egyes áru vagy szolgáltatás tekintetében történő külön vizsgálata–A lajstromozás megtagadása indokolásának kötelezettsége–Terjedelem (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, és 75. cikk, első mondat) (lásd: 57. pont)

Tárgy

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Matrix light szómegjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2016. december 1‑jén hozott határozata (R 886/2016‑4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
1)

A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) negyedik fellebbezési tanácsának a WE KNOW ABRASIVES szómegjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2017. március 6‑án hozott határozatát (R 1595/2016‑4. sz. ügy) hatályon kívül helyezi abban a részében, amelyben az megtagadta a WE KNOW ABRASIVES szómegjelölés lajstromozását a 35. osztályba tartozó, alábbi leírásnak megfelelő szolgáltatások tekintetében: „Reklámozás; kereskedelmi ügyletek; irodai munkák; nagykereskedelmi szolgáltatások a következő területen: fémcikkek építési célokra; kereskedelmi adminisztráció”.
A Törvényszék (második tanács) 2018. március 20‑i ítélete –

Webgarden kontra EUIPO (Dating Bracelet)

(T‑272/17. sz. ügy)

„Európai uniós védjegy – A Dating Bracelet európai uniós ábrás védjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja (jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja) – Az EUIPO korábbi gyakorlata – Egyenlő bánásmód – Jogbiztonság”

1. Bírósági eljárás–Keresetlevél–Alaki követelmények–A jogvita tárgyának megjelölése–A felhozott jogalapok rövid ismertetése (A Bíróság alapokmánya, 21. cikk, első bekezdés; a Törvényszék eljárási szabályzata, 177. cikk, (1) bekezdés, d) pont) (lásd: 15. pont)

2. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–Célkitűzés–A rendelkezésre állás követelménye (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 24. pont)

3. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–Fogalom (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 26., 27. és 42. pont)

4. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–Megjelölés leíró jellegének értékelése–Szempontok (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 28., 29. és 60. pont)

5. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–Dating Bracelet ábrás védjegy (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 53., 61., 62. és 73. pont)

6. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–A 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában foglalt okok alkalmazási köre közötti átfedés (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, b) és c) pont) (lásd: 64. pont)

7. Európai uniós védjegy–Az EUIPO határozatai–Az egyenlő bánásmód elve–A megfelelő ügyintézés elve–Az EUIPO korábbi döntéshozatali gyakorlata–A jogszerűség elve–Minden egyes esetben szigorú és teljes körű vizsgálat szükségessége (207/2009 tanácsi rendelet) (lásd: 70., 71. és 74. pont)

Tárgy

Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a Dating Bracelet ábrás megjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2017. március 1‑jén hozott határozata (R 658/2016–5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
A Törvényszék (kilencedik tanács) 2018. március 15‑i ítélete –

SSP Europe kontra EUIPO (SECURE DATA SPACE)

(T‑205/17. sz. ügy)

„Európai uniós védjegy – A SECURE DATA SPACE európai uniós ábrás védjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja (jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja)”

1. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–Célkitűzés–A rendelkezésre állás követelménye (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 11. pont)

2. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–Szempontok (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 12–14., 24. és 33. pont)

3. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–Az érintett áruk vagy szolgáltatások jellemzői tekintetében leíró jellegű elemekből álló szó–Az összetétel szokatlan jellegének hiánya miatti bennfoglaltság (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 18. pont)

4. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–SECURE DATA SPACE ábrás védjegy (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 27., 28. és 33–36. pont)

Tárgy

Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a SECURE DATA SPACE ábrás megjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2017. január 27‑én hozott határozata (R 2467/2015–5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
A Törvényszék (kilencedik tanács) 2018. január 31‑i ítélete –

Weber‑Stephen Products kontra EUIPO (iGrill)

(T‑35/17. sz. ügy)

„Európai uniós védjegy – Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás – iGrill szóvédjegy – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja (jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja)”

1. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–Célkitűzés–A rendelkezésre állás követelménye (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 14. pont)

2. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–Fogalom (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 15–17. és 32. pont)

3. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–Megjelölés leíró jellegének értékelése–Szempontok (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 18. pont)

4. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–iGrill szóvédjegy (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 20–23., 33., 34. 37. és 38. pont)

5. Európai uniós védjegy–Az EUIPO határozatai–Az egyenlő bánásmód elve–A megfelelő ügyintézés elve–Az EUIPO korábbi döntéshozatali gyakorlata–A jogszerűség elve–Minden egyes esetben szigorú és teljes körű vizsgálat szükségessége (207/2009 tanácsi rendelet) (lásd: 36. pont)

Tárgy

Az EUIPO első fellebbezési tanácsának az iGrill szóvédjegy Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozásával kapcsolatban 2016. november 4‑én hozott határozata (R 538/2016–2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
A Törvényszék (második tanács) 2018. május 2‑i ítélete –

Alpine Welten Die Bergführer kontra EUIPO (ALPINEWELTEN Die Bergführer)

(T‑428/17. sz. ügy)

„Európai uniós védjegy – Az ALPINEWELTEN Die Bergführer európai uniós ábrás védjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja (jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja)”

1. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–Fogalom (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 24–27. pont)

2. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–Szempontok (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 28. és 29. pont)

3. Európai uniós védjegy–Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése–Feltétlen kizáró okok–Kizárólag olyan jelekből vagy adatokból álló védjegyek, amelyek valamely áru vagy szolgáltatás jellemzőinek leírására szolgálhatnak–ALPINEWELTEN Die Bergführer ábrás védjegy (207/2009 tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont) (lásd: 31., 37–39., 44–46., 49. és 51–63. pont)

Tárgy

Az EUIPO első fellebbezési tanácsának az ALPINEWELTEN Die Bergführer ábrás megjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2017. április 25‑én hozott határozata (R 1339/2016‑1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.