ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
32

Igaz, hogy a fent hivatkozot Steffensen-ügyben hozott ítélet alapjául szolgáló tényállással ellentétben az alapügy itt büntetőjogi, és nem közigazgatási eljárásra vonatkozik, és nem a keresetindítás lehetőségéről, hanem az ügyészség vádja alapján közvetlen bírósághoz fordulásról van szó. Ugyanakkor, még ha a 89/397 irányelv 10. cikkéből úgy tűnik is, hogy közigazgatási intézkedésekre is vonatkozik, az említett ítéletből az következik, hogy a tagállamok akkor is ezen irányelv keretei közt járnak el, amikor szankciók révén tartatják be az élelmiszerekre vonatkozó rendelkezéseket, amint arra az Európai Közösségek Bizottsága is hivatkozik. Márpedig az említett irányelv 7. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében található védelemhez való jog azonban különös jelentőséggel bír a büntetőeljárás esetében.
11

2005. november 14-én a Powerserv állításainak legutóbbi változata szerint két jogalapra hivatkozva a vitatott határozat hatályon kívül helyezésére irányuló keresetet nyújtott be az Elsőfokú Bírósághoz. Az első jogalapot a 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának a megsértésére alapítja azzal az indokolással, hogy a lajstromozott védjegy nem rendelkezik megkülönböztető képességgel és azon áruk és szolgáltatások tekintetében, amelyek esetében azt lajstromozták, leíró jellegű a Közösség egészében, vagyis azokban a tagállamokban is, amelyek esetében a fellebbezési tanács megállapította, hogy nem az. A második jogalapot az ugyanezen rendelet 51. cikke (2) bekezdésének és 74. cikke (1) bekezdésének a megsértésére alapítja.
7

Az Európai Közösségek Bizottsága 2002. június 26-án közleményt tett közzé az importőrök részére az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában (HL 2002. C 152., 14. o.) a nyugat-balkáni országokból a Közösségbe irányuló cukorbehozatallal kapcsolatosan (a továbbiakban: importőrök részére szóló közlemény). A közlemény a következőképpen szólt: „A Bizottság tájékoztatja a közösségi gazdasági szereplőket, hogy megalapozott kétség merült fel a KN 1701 és KN 1702 vámtarifaszámú cukorra vonatkozó kedvezményes elbánás helyes alkalmazásával kapcsolatban az Albániából, Bosznia és Hercegovinából, Horvátországból, a Jugoszláv Szövetségi Köztársaságból (az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. sz. határozata értelmében beleértve Koszovót is) és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságból származó, kedvezményes tarifális intézkedésekben részesülő importált cukor esetében. 2001 eleje óta jelentős és gyors növekedés volt észlelhető az egyes nyugat-balkáni országokból a Közösségbe kedvezményesen importált cukor tekintetében, noha az érintett országokban a közelmúltban csökkent a cukortermelés. Ezzel egy időben a Közösségből a régió országaiba történő cukorexport is hasonló arányban nőtt. Ez a kétirányú kereskedelmi növekedés kifejezetten mesterségesnek tűnik, és felveti a csalás lehetőségét. [nem hivatalos fordítás] A KN 1701 és KN 1702 vámtarifaszámú cukorra vonatkozó kedvezményes elbánás céljából származást bizonyító dokumentummal rendelkező közösségi gazdasági szereplőknek ezért tanácsos megtenni a szükséges óvintézkedéseket, mivel a szóban forgó termékek szabad forgalomba bocsátása vámtartozáshoz és a Közösség gazdasági érdekei ellen irányuló csaláshoz vezethet.”
Keywords

Subject of the case

Rendelkező rész



Keywords

Ideiglenes intézkedés iránti kérelem

–

A végrehajtás felfüggesztése

–

A Törvényszék fellebbezéssel megtámadott ítélete (EUMSZ 278. cikk; a Bíróság alapokmánya, 60. cikk; 1683/2004 és 126/2010 tanácsi rendelet) (vö. 39

–

49. pont)

Subject of the case

Tárgy

Az Elsőfokú Bíróság (negyedik tanács) T‑498/04. sz., Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group kontra Tanács ügyben 2009. június 17‑én hozott ítélete ellen benyújtott fellebbezés, amely ítélettel az Elsőfokú Bíróság a Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd. vonatkozásában megsemmisítette a Kínai Népköztársaságból származó glifoszát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2004. szeptember 24‑i 1683/2004/EK tanácsi rendelet (HL L 303., 1. o.) 1. cikkét – Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22‑i 384/96/EK tanácsi rendelet (HL L 56., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 10. kötet, 45. o.) 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának értelmezése – Piacgazdasági feltételek alapján működő vállalkozás jogállása.

Rendelkező rész

1)

Rendelkező rész

A Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd által előterjesztett ideiglenes intézkedés iránti kérelem okafogyottá vált.

2) A Bíróság elnöke a költségekről jelenleg nem határoz.
Az Elsőfokú Bíróság (negyedik tanács) T‑498/04. sz., Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group kontra Tanács ügyben 2009. június 17‑én hozott ítélete ellen benyújtott fellebbezés, amely ítélettel az Elsőfokú Bíróság a Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd. vonatkozásában megsemmisítette a Kínai Népköztársaságból származó glifoszát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2004. szeptember 24‑i 1683/2004/EK tanácsi rendelet (HL L 303., 1. o.) 1. cikkét – Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22‑i 384/96/EK tanácsi rendelet (HL L 56., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 10. kötet, 45. o.) 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának értelmezése – Piacgazdasági feltételek alapján működő vállalkozás jogállása.
Keywords

Subject of the case

Rendelkező rész



Keywords

Fellebbezés

–

Jogalapok

–

A Törvényszék előtt felhozott jogalapok és érvek egyszerű megismétlése

–

A hivatkozott téves jogalkalmazás meghatározásának hiánya

–

Elfogadhatatlanság (EUMSZ 256. cikk; a Bíróság alapokmánya, 58. cikk, első bekezdés; a Bíróság eljárási szabályzata, 112. cikk, 1. §, első albekezdés, c) pont) (vö. 41. pont)

Subject of the case

Tárgy

Fellebbezés a Törvényszék (nyolcadik tanács) T‑369/09. sz., Quinta do Portal kontra OHIM – Vallegre ügyben 2010. szeptember 8‑án hozott ítélete ellen, amellyel a Törvényszék elutasította az OHIM első fellebbezési tanácsának a Vallegre – Vinhos do Porto, SA és a Sociedade Quinta do Portal, SA közötti törlési eljárással kapcsolatban 2009. június 18‑án hozott határozata (R 1012/2008‑1. sz. ügy) ellen benyújtott keresetet.

Rendelkező rész

Rendelkező rész

1) A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

2) A Bíróság a Quinta do Portal, SA‑t kötelezi a költségek viselésére.
Ugyanis a műszaki eljárás elválaszthatatlan és lényeges része, mint fogalom, szükségképpen megköveteli, hogy az időleges többszörözési cselekményeknek teljes egészükben a műszaki eljárás során menjenek végbe, így tehát azokra nem kerülhet sor – sem részben, sem egészben – ezen eljáráson kívül. E fogalom azt is feltételezi, hogy az időleges többszörözési cselekménynek ténylegesen meg kell történnie, abban az értelemben, hogy az érintett műszaki eljárás e cselekmény nélkül nem töltheti be megfelelően és hatékonyan a szerepét.

Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29 irányelv 5. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az úgynevezett „adatrögzítési” eljárás során végzett olyan időleges többszörözési cselekmények, amelyek abból állnak, hogy sajtócikkekben elektronikus és automatikus keresést végeznek, beazonosítják és kivágják belőlük az előre meghatározott kulcsszavakat, azért, hogy ezzel hatékonyabbá tegyék a sajtócikkekből készített összefoglalók elkészítését, és amelyek a sajtócikkek beszkennelését követően szövegfájlok létrehozásával, végül egy tizenegy szavas szövegkivonatot tartalmazó fájl létrehozásával valósulnak meg, megfelelnek annak a feltételnek, miszerint e cselekményeknek nem lehet önálló gazdasági jelentőségük, amennyiben egyrészt e cselekmények megvalósítása a védelem alatt álló mű jogszerű felhasználásából származó előnyökön túlmenően nem keletkeztet további előnyöket, másrészt pedig az időleges többszörözési cselekmények nem eredményezik a mű megváltoztatását.

E tekintetben az ezen időleges többszörözési cselekmények megvalósításából eredő üzleti nyereségeknek nincs ilyen önálló gazdasági jelentősége, amennyiben az alkalmazásukból származó gazdasági előnyök csupán a lemásolt mű felhasználásakor keletkeznek, és így azok nem térnek el és nem is választhatók el az azok felhasználásából származó előnyöktől. Az időleges többszörözési cselekményből származó előny viszont eltérő és el is választható, ha az e cselekményt megvalósító személy előnyhöz juthat maguknak az időleges másolatoknak a gazdasági kiaknázása folytán. Ugyanez elmondható akkor is, ha az időleges többszörözési cselekmények a lemásolt mű megváltozásához vezetnek az érintett műszaki eljárás megindítása pillanatában fennálló állapotához képest, hiszen ilyen esetben az említett cselekmények célja már nem ezen, hanem egy eltérő mű felhasználásának a megkönnyítése.

(vö. 33., 34., 51–54. pont és a rendelkező rész 1. pontja)
Keywords

Subject of the case

Rendelkező rész



Keywords

Közlekedés

–

Közúti közlekedés

–

Vezetői engedély

–

91/439 irányelv

–

Vezetői engedélyek kölcsönös elismerése

–

A B kategóriára érvényes vezetői engedély bevonása az első tagállamban

–

A B kategóriára érvényes vezetői engedélynek a lakóhelyre vonatkozó követelmény megsértésével történő későbbi kiállítása, majd C kategóriára érvényes vezetői engedély kiállítása a második tagállamban

–

A C kategóriára érvényes vezetői engedélynek a lakóhelyre vonatkozó követelmény megsértése nélkül történő kiállítása

–

Ezen új vezetői engedélyek érvényessége elismerésének az első állam általi megtagadása

–

Megengedhetőség (a 2000/56 tanácsi irányelvvel módosított 91/439 tanácsi irányelv, 1. cikk, (2) bekezdés, és 8. cikk, (2) és (4) bekezdés) (vö. 32., 33., 47

–

51., 54. pont és a rendelkező rész)

Subject of the case

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Bayerischer Verwaltungsgerichtshof – Az Európai Unió Alapjogi Chartája 2. cikke (1) bekezdésének és 3. cikke (1) bekezdésének, valamint a vezetői engedélyekről szóló, 1991. július 29‑i 91/439/EGK tanácsi irányelv (HL L 237., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 1. kötet, 317. o.) 1. cikke (2) bekezdésének, 8. cikke (2) és (4) bekezdésének értelmezése – Valamely tagállam által más tagállam állampolgára részére, az érintett hazai vezetői engedélyének bevonását és az új vezetői engedély megszerzésére meghatározott tilalmi időszak lejártát követően, a lakóhelyre vonatkozó követelmény megsértésével kiállított B kategóriájú vezetői engedély – Később C kategóriájú vezetői engedély ugyanezen tagállam általi kiállítása a lakóhelyre vonatkozó követelmény betartásával – A lakóhely államának lehetősége e vezetői engedélyek érvényessége elismerésének megtagadására.

Rendelkező rész

Rendelkező rész

A 2000. szeptember 14‑i 2000/56/EK bizottsági irányelvvel módosított, a vezetői engedélyekről szóló, 1991. július 29‑i 91/439/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (2) bekezdésével, valamint 8. cikkének (2) és (4) bekezdésével nem ellentétes, ha valamely tagállam megtagadja egy másik tagállam által olyan személy számára kiállított, B és C kategóriába tartozó járművekre vonatkozó vezetői engedély elismerését, akivel szemben az első állam korábban intézkedéseket hozott ezen irányelv 8. cikkének (2) bekezdése alapján, amennyiben a B kategóriába tartozó járművekre vonatkozó vezetői engedélyt az említett irányelv 7. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő szokásos tartózkodási helyre vonatkozó feltétel megsértésével adták ki a második tagállamban, amint az az előbbi engedély alapján kiállított vezetői engedélyen szereplő adatokból kitűnik, és a C kategóriába tartozó járművekre vonatkozó vezetői engedélyt az előbbi engedély alapján anélkül adták ki, hogy a szokásos tartózkodási helyre vonatkozó fent említett feltétel megsértése kiderülne a C kategóriába tartozó járművekre vonatkozó, ezen engedély alapján kiállított új vezetői engedélyből.
Fellebbezés a Törvényszék elnökének T‑177/10. R. sz., Alcoa Trasformazioni kontra Bizottság ügyben 2010. július 9‑én hozott végzése ellen – Az Olasz Köztársaság által az Alcoa Transformazioni srl javára nyújtott C 38/A/2004 (ex NN 58/2004) és C 36/B/2006 (ex NN 38/2006) állami támogatásokkal kapcsolatos, 2009. november 19‑i C(2009) 8112 végleges bizottsági határozat végrehajtásának felfüggesztése
Fellebbezés a Törvényszék (nyolcadik tanács) T‑369/09. sz., Quinta do Portal kontra OHIM – Vallegre ügyben 2010. szeptember 8‑án hozott ítélete ellen, amellyel a Törvényszék elutasította az OHIM első fellebbezési tanácsának a Vallegre – Vinhos do Porto, SA és a Sociedade Quinta do Portal, SA közötti törlési eljárással kapcsolatban 2009. június 18‑án hozott határozata (R 1012/2008‑1. sz. ügy) ellen benyújtott keresetet.
6

Az említett irányelv 5. cikke kimondja: „(1) Az olyan, 2. cikkben említett időleges többszörözési cselekmények, amelyek járulékos vagy közbenső jellegűek, valamely műszaki eljárás elválaszthatatlan és lényeges részét képezik, és amelyeknek kizárólagos célja, hogy lehetővé tegyék egy mű vagy más védelem alatt álló teljesítmény: a) hálózaton harmadik személyek között közvetítő szolgáltató által végzett átvitelét, vagy b) jogszerű felhasználását, és önálló gazdasági jelentőséggel nem bírnak, a 2. cikkben szabályozott többszörözési jog alól kivételt képeznek. [...] (3) A tagállamok a 2. és a 3. cikkben szabályozott jogok vonatkozásában az alábbi esetekben kivételeket, illetve korlátozásokat állapíthatnak meg: [...] c) már nyilvánosságra hozott aktuális gazdasági, politikai vagy vallási témájú cikkeknek, illetve sugárzott műveknek vagy más ilyen jellegű, védelem alatt álló teljesítményeknek a sajtó általi többszörözése, nyilvánossághoz közvetítése, illetve más módon a nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tétele olyan esetekben, amikor az ilyen felhasználást nem zárták ki kifejezetten, a forrás feltüntetésével – beleértve a szerző nevét is –, vagy a műveknek és más védelem alatt álló teljesítményeknek a napi eseményekről szóló tudósításhoz kapcsolódóan a tájékoztatási cél által indokolt terjedelemben történő felhasználása, amennyiben lehetséges, a forrás feltüntetésével – beleértve a szerző nevét is; d) korábban jogszerűen nyilvánosságra hozott műből vagy más, védelem alatt álló teljesítményből történő idézés, például kritikai vagy ismertetési céllal, amennyiben lehetséges, a forrás feltüntetésével – beleértve a szerző nevét is –, továbbá ha felhasználása megfelel a tisztességes gyakorlatnak, a cél által indokolt terjedelemben; [...] (5) Az (1), a (2), a (3) és a (4) bekezdésben foglalt kivételek és korlátozások kizárólag olyan különös esetekben alkalmazhatók, amelyek nem sérelmesek a mű vagy más, védelem alatt álló teljesítmény rendes felhasználására, és indokolatlanul nem károsítják a jogosult jogos érdekeit.”
1.

Mezőgazdaság — Jogszabályok közelítése — Növényvédő szerek forgalomba hozatala — 91/414 irányelv — Az említett termékek hatóanyagainak az ezen irányelv I. mellékletébe történő felvételének eljárása — Tudományos kételyek valamely anyag ártalmatlan voltát illetően — Az említett anyagot bejelentő vállalkozások azon lehetősége, hogy új vizsgálatokat és adatokat nyújtsanak be — Hiány — Az említett anyagot bejelentő vállalkozások azon lehetősége, hogy további adatokat és vizsgálatokat nyújtsanak be — Feltételek (451/2000 bizottsági rendelet, 6. cikk, (2) bekezdés, c) pont és 8. cikk, (2) és (5) bekezdés) (vö. 65., 66. pont)
A Bíróság (hetedik tanács) 2012. január 19‑i végzése – Purple Parking és Airparks Services kontra Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

(C‑117/11. sz. ügy)

„Az eljárási szabályzat 104. cikke 3. §‑ának első bekezdése – Adózás – HÉA – Hatodik irányelv – 28. cikk (2) bekezdés a) pont – 28. cikk (3) bekezdés b) pont – Bizonyos szállítási szolgáltatások adómentessége – Parkolási szolgáltatást és az utasoknak a parkolótól a repülőtérig történő szállítását egyesítő ügylet – Két különálló szolgáltatás vagy egy egységes szolgáltatás fennállása – Az adósemlegesség elve”

Adórendelkezések – Jogszabályok harmonizálása – Forgalmi adók – Közös hozzáadottértékadó-rendszer – Szolgáltatásnyújtás – Több műveletből álló ügyletek – Egyrészt a repülőtéren kívül fekvő parkoló biztosításából, másrészt pedig az utasoknak e parkolótól a repülőtérig történő szállításából álló szolgáltatás – Egységet képező, összetett szolgáltatásnak minősítendő ügylet (77/388 és 92/111 tanácsi irányelv) (vö. 41. pont és a rendelkező rész 1. pontja)

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) – A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó‑rendszer: egységes adóalap‑megállapításról szóló, 1977. május 17‑i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (HL L 145, 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o.) értelmezése – A tagállamok arra vonatkozó lehetősége, hogy fenntartsák a korábban megfizetett adó visszatérítésével járó mentességeket – A nemzeti szabályozás által az egyes szállítási szolgáltatások után fizetett adó visszatérítésével járó mentesség fenntartása – A repülővel utazó személyek részére a parkoló és a repülőtér közötti szállítási szolgáltatással kombinált gépjármű‑parkolási szolgáltatást kínáló gazdasági szereplő – A HÉA szempontjából egységes szolgáltatásnak, vagy több elkülönült szolgáltatásnak tekintendő‑e ez az ügylet?

Rendelkező rész

Az 1992. december 14‑i 92/111/EGK tanácsi irányelvvel módosított, a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó‑rendszer: egységes adóalap‑megállapításról szóló, 1977. május 17‑i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvet úgy kell értelmezni, hogy az alkalmazandó hozzáadottérték‑adó mértékének megállapítása tekintetében valamely járműnek a „repülőtéren kívüli” parkolóba történő parkolására irányuló szolgáltatás, és az említett jármű utasainak e parkoló és az érintett repülőtér terminálja közötti szállítása, az alapügyben szereplőhöz hasonló körülmények között, olyan egyetlen összetett szolgáltatásnak minősül, amelyben a parkolási szolgáltatás az elsődleges.
A Bíróság (nyolcadik tanács) 2011. november 29‑i végzése – Tresplain Investment kontra OHIM

(C‑76/11. P. sz. ügy)

„Fellebbezés – Közösségi védjegy – 40/94/EK rendelet – A 8. cikk (4) bekezdése és az 52. cikk (1) bekezdésének c) pontja – A Golden Elephant Brand közösségi ábrás védjegy – A lajstromozatlan GOLDEN ELEPHANT nemzeti ábrás védjegyre alapított törlési kérelem – A korábbi védjegyre irányadó nemzeti jogra való hivatkozás – A common law szerinti jellegbitorlási keresetre (action for passing off) vonatkozó szabályrendszer”

1. Fellebbezés – Jogalapok – Először a fellebbezés keretében felhozott jogalap – Elfogadhatatlanság (vö. 53. pont)

2. Fellebbezés – Jogalapok – A tények és bizonyítékok téves értékelése – Elfogadhatatlanság – A tények és bizonyítékok értékelésének Törvényszék általi felülvizsgálata – Kizártság, kivéve az elferdítés esetét (EUMSZ 256. cikk, (1) bekezdés; a Bíróság alapokmánya, 58. cikk, első bekezdés) (vö. 73. pont)

Tárgy

A Törvényszék (nyolcadik tanács) T‑303/08. sz., Tresplain Investments kontra OHIM – Hoo Hing ügyben 2010. december 9‑én hozott azon ítélete ellen benyújtott fellebbezés, amely elutasította a 30. osztályba tartozó árukra vonatkozó, Golden Elephant Brand közösségi ábrás védjegy jogosultja által a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának 2008. május 7‑i R 889/2007‑1. sz. azon határozatával szemben indított hatályon kívül helyezés iránti keresetet, amely hatályon kívül helyezte a felszólalási osztály azon határozatát, amely elutasította a 30. osztályba tartozó árukra vonatkozó, lajstromozatlan GOLDEN ELEPHANT nemzeti ábrás védjegy jogosultja által az elsőként említett védjegy törlése iránt előterjesztett kérelmet – A 40/94/EK rendelet 8. cikke (4) bekezdésének (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (4) bekezdésének) értelmezése és alkalmazása.

Rendelkező rész

1) A Bíróság a fellebbezést elutasítja.
8

A 2005/29 irányelv 2. cikke a következőképpen szól: „Ezen irányelv alkalmazásában: a) »fogyasztó«: az a természetes személy, aki az ezen irányelv szabályozási körébe tartozó kereskedelmi gyakorlatok során kereskedelmi, ipari, kézműipari vagy szakmai tevékenységén kívül eső célok érdekében jár el; b) »kereskedő«: az a természetes vagy jogi személy, aki, illetve amely az ezen irányelv szabályozási körébe tartozó kereskedelmi gyakorlatok során kereskedelmi, ipari, kézműipari vagy szakmai tevékenységével összefüggő célok érdekében jár el, valamint aki a kereskedő nevében vagy javára jár el; c) »termék«: az áru vagy szolgáltatás, ideértve az ingatlantulajdont, valamint a jogokat és kötelezettségeket is; d) »az üzleti vállalkozásoknak a fogyasztókkal szemben folytatott kereskedelmi gyakorlatai« (a továbbiakban: kereskedelmi gyakorlatok): a kereskedő által kifejtett tevékenység, mulasztás, magatartási forma vagy megjelenítési mód, illetve kereskedelmi kommunikáció – beleértve a reklámot és a marketinget is –, amely közvetlen kapcsolatban áll valamely terméknek a fogyasztó részére történő eladásösztönzésével, értékesítésével vagy szolgáltatásával [helyesen: valamely terméknek a fogyasztó részére történő népszerűsítésével, értékesítésével vagy szolgáltatásával]; […]”
A Bíróság (hatodik tanács) 2013. március 7-i végzése – Sindicato dos Bancários do Norte és társai

(C-128/12. sz. ügy)

„Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Az eljárási szabályzat 53. cikkének (2) bekezdése — Az Európai Unió Alapjogi Chartája — A közszféra bizonyos munkavállalói esetében az illetményeket csökkentő nemzeti szabályozás — Az uniós jog végrehajtásának hiánya — A Bíróság hatáskörének nyilvánvaló hiánya”

Előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések — A Bíróság hatásköre — Korlátok — Az Unió Alapjogi Chartájának értelmezése iránti kérelem — Nem az uniós jogot végrehajtó intézkedést képező nemzeti szabályozás — A Bíróság hatáskörének nyilvánvaló hiánya (EUSZ 6. cikk, (1) bekezdés; EUMSZ 267. cikk; az Európai Unió Alapjogi Chartája, 51. cikk, (1) bekezdés) (vö. 9–14. pont és a rendelkező rész)

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Tribunal do Trabalho do Porto – Az Európai Unió Alapjogi Chartája (HL 2012. C 326., 391. o.) 20. cikkének, 21. cikke (1) bekezdésének és 31. cikke (1) bekezdésének értelmezése – Az egyenlőség elvének, a hátrányos megkülönböztetés tilalmának, valamint a tisztességes és igazságos munkafeltételekhez való jognak a tiszteletben tartása – A közszféra bizonyos munkavállalói esetében az illetményeket csökkentő nemzeti szabályozás.

Rendelkező rész

Az Európai Unió Bírósága nyilvánvalóan nem rendelkezik hatáskörrel a tribunal do trabalho do Porto (Portugália) 2012. január 6-i határozatával benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem elbírálására.

A Bíróság (hatodik tanács) 2013. március 7-i végzése – Sindicato dos Bancários do Norte és társai

(C-128/12. sz. ügy)

„Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Az eljárási szabályzat 53. cikkének (2) bekezdése — Az Európai Unió Alapjogi Chartája — A közszféra bizonyos munkavállalói esetében az illetményeket csökkentő nemzeti szabályozás — Az uniós jog végrehajtásának hiánya — A Bíróság hatáskörének nyilvánvaló hiánya”

Előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések — A Bíróság hatásköre — Korlátok — Az Unió Alapjogi Chartájának értelmezése iránti kérelem — Nem az uniós jogot végrehajtó intézkedést képező nemzeti szabályozás — A Bíróság hatáskörének nyilvánvaló hiánya (EUSZ 6. cikk, (1) bekezdés; EUMSZ 267. cikk; az Európai Unió Alapjogi Chartája, 51. cikk, (1) bekezdés) (vö. 9–14. pont és a rendelkező rész)

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Tribunal do Trabalho do Porto – Az Európai Unió Alapjogi Chartája (HL 2012. C 326., 391. o.) 20. cikkének, 21. cikke (1) bekezdésének és 31. cikke (1) bekezdésének értelmezése – Az egyenlőség elvének, a hátrányos megkülönböztetés tilalmának, valamint a tisztességes és igazságos munkafeltételekhez való jognak a tiszteletben tartása – A közszféra bizonyos munkavállalói esetében az illetményeket csökkentő nemzeti szabályozás.

Rendelkező rész

Az Európai Unió Bírósága nyilvánvalóan nem rendelkezik hatáskörrel a tribunal do trabalho do Porto (Portugália) 2012. január 6-i határozatával benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem elbírálására.