ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
A Bíróság (tizedik tanács) 2020. április 22‑i végzése – Bilbaína de Alquitranes és társai kontra Bizottság

(C‑691/15. P‑DEP. sz. ügy)

„Költségek megállapítása”

1. Bírósági eljárás – Költségek – Megállapítás – Megtérítendő költségek – Figyelembe veendő elemek – A költségek megállapítása iránti eljárással kapcsolatban szükségszerűen felmerült költségek – Egységes eljárás, melyet bármely nehézség hiánya jellemez (A Bíróság eljárási szabályzata, 144. cikk, b) pont) (lásd: 40. és 60. pont)

2. Bírósági eljárás – Költségek – Megállapítás – Megtérítendő költségek –Figyelembe veendő elemek – Fellebbezés keretében felmerült költségek – Alapos vizsgálatot igénylő jogalapok (A Bíróság eljárási szabályzata, 144. cikk, b) pont) (lásd: 44–50. pont)

3. Bírósági eljárás –Költségek –Megállapítás – Megtérítendő költségek –Több ügyvéd közreműködése – Hatás hiánya – Elsősorban az eljárással kapcsolatban objektíve szükségszerűen felmerült munkaórák teljes száma alapján való értékelés –Szempontok (A Bíróság eljárási szabályzata, 144. cikk, b) pont) (lásd: 51–55. pont)

4. Bírósági eljárás – Költségek – Megállapítás –Megtérítendő költségek –Figyelembe veendő elemek – Ideiglenes intézkedés iránti eljárással kapcsolatban szükségszerűen felmerült költségek (A Bíróság eljárási szabályzata, 144. cikk, b) pont) (lásd: 56. és 57. pont)

Rendelkező rész

A Bíróság a C‑691/15. P. és C‑691/15. P. R. sz. ügyekben az Európai Bizottság által a Bilbaína de Alquitranes SA, Deza a.s., Industrial Química del Nalón SA, Koppers Denmark A/S, Koppers UK Ltd, Koppers Netherlands BV, Rütgers Germany GmbH, Rain Carbon BVBA, Rütgers Poland sp. z o.o., Bawtry Carbon International Ltd, Grupo Ferroatlántica SA, Showa Denko Carbon Products Germany GmbH & Co. KG, Showa Denko Carbon Austria GmbH, SGL Carbon SAS, Showa Denko Carbon Spain SA, COBEX Polska sp. z o.o., ThyssenKrupp Steel Europe AG és Tokai erftcarbon GmbH részére megtérítendő költségek teljes összegét 50000 euróban állapítja meg, amely összeget a jelen végzés kézhezvételének napjától a fizetendő összeg teljes kiegyenlítéséig késedelmi kamat terhel, melynek mértéke az esedékessé válás hónapjának első naptári napján az Európai Központi Bank (EKB) által a főbb refinanszírozási műveleteinél hatályos kamatláb három és fél százalékponttal növelt mértéke.
A Bíróság (kilencedik tanács) 2017. január 26‑i végzése –

Synergy Hellas kontra Bizottság

(C‑45/16. P. sz. ügy) ( 1 )

„Fellebbezés – A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke – Választottbírósági kikötés – A kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogram (2007–2013) keretében kötött »Multi‑level patient – specific artery and artherogenesis model for outcome prediction, decision support treatment, and virtual hand‑on training (ARTreat)« szerződés – Az Európai Bizottsággal kötött másik szerződés teljesítése során elkövetett szabálytalanságok miatt e szerződés megszüntetése – Jóhiszeműség – A szerződés megszüntetésének hiányával kapcsolatos jogos bizalom”

Fellebbezés–Jogalapok–A tények és bizonyítékok mérlegelésének a Bíróság általi felülvizsgálata–Kizártság, kivéve az elferdítés esetét–A bizonyítékok elferdítésére alapított jogalap–Az elferdített tények pontos megjelölésének és az elferdítést eredményező értékelési hibák bizonyításának szükségessége

(EUMSZ 256. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés; a Bíróság alapokmánya, 51. cikk, első bekezdés, 58. cikk, első bekezdés; a Bíróság eljárási szabályzata, 168. cikk, (1) bekezdés, d) pont)

(vö. 23., 41. pont)

A végzés rendelkező része

1) A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

2) A Bíróság a d.d. Synergy Hellas Anonymi Emporiki Etaireia Parochis Ypiresion Pliroforikist kötelezi a költségek viselésére.

( 1 ) HL C 98., 2016.3.14.
2

Az Európai Unió tagállamai és a Horvát Köztársaság közötti, a Horvát Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés (HL 2012. L 112., 10. o., a továbbiakban: csatlakozási szerződés) mellékletét képező, a Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia‑közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról szóló okmány (HL 2012. L 112., 21. o., a továbbiakban: csatlakozási okmány) 36. cikke ekképpen rendelkezik: „(1) A Bizottság szorosan nyomon követi a Horvátország által a csatlakozási tárgyalások során tett valamennyi kötelezettségvállalást, köztük azokat is, melyeket a csatlakozás időpontját megelőzően vagy a csatlakozás időpontjára kell teljesíteni. A bizottsági ellenőrzés a következőket foglalja magában: rendszeresen naprakésszé tett ellenőrző táblázatok, az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Horvát Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás […] keretében folytatott párbeszéd, szakértői értékelési missziók, az előcsatlakozási gazdasági program, költségvetési jelentések, és adott esetben korai figyelmeztető levelek a horvát hatóságoknak. 2011 őszén a Bizottság az elért eredményekről szóló jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. 2012 őszén a Bizottság átfogó ellenőrző jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az ellenőrzési folyamat egésze során a Bizottság felhasználja továbbá a tagállamoktól származó, valamint – adott esetben – figyelembe veszi a nemzetközi szervezetek és a civil társadalmi szervezetek által benyújtott információkat. A Bizottság által végzett ellenőrzésnek különösen a Horvátország által az igazságszolgáltatáshoz és az alapvető jogokhoz (VII. melléklet) kapcsolódóan tett kötelezettségvállalásokat kell előtérbe helyeznie, amely vállalások része, hogy az országnak egyre jobb eredményeket kell felmutatnia az igazságügyi reform és az igazságszolgáltatás hatékonysága, a háborús bűnökkel kapcsolatos ügyek pártatlan kezelése, valamint a korrupció elleni küzdelem terén. […] A Bizottság – rendszeres ellenőrző táblázatainak és jelentéseinek szerves részeként – Horvátország csatlakozásáig hathavonta értékelést fog készíteni azokról a kötelezettségvállalásokról, amelyeket Horvátország e területeket illetően tett. (2) A Tanács a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel meghozhat minden szükséges intézkedést, amennyiben az ellenőrzési folyamat során felmerülnek aggodalomra okot adó kérdések. […]”
4

Ezen irányelv „Fogalommeghatározások” címet viselő 2. cikke ekként rendelkezik: „Ezen irányelv alkalmazásában: […] c) »termék«: az áru vagy szolgáltatás, ideértve az ingatlantulajdont, valamint a jogokat és kötelezettségeket is; d) »az üzleti vállalkozásoknak a fogyasztókkal szemben folytatott kereskedelmi gyakorlatai« (a továbbiakban: kereskedelmi gyakorlatok): a kereskedő által kifejtett tevékenység, mulasztás, magatartási forma vagy megjelenítési mód, illetve kereskedelmi kommunikáció – beleértve a reklámot és a marketinget is –, amely közvetlen kapcsolatban áll valamely terméknek a fogyasztó részére történő eladásösztönzésével, értékesítésével vagy szolgáltatásával [helyesen: valamely terméknek a fogyasztó részére történő népszerűsítésével, értékesítésével vagy szolgáltatásával]; […]”
–

M. A. Filippi és M. Manigatterer, a Play For Me GmbH, az ATG GmbH, C. Vöcklinger, a Gmalieva s. r. o., a PBW GmbH, a Felicitas GmbH és a Celik KG képviseletében F. Maschke Rechtsanwalt,
4

Így a Bíróság Hivatalához 2017. augusztus 18‑án és augusztus 21‑én benyújtott beadványaival a Generics először is arra hivatkozik, hogy az Egyesült Királyság beavatkozási kérelmét el kell utasítani, mivel az nem tesz eleget az eljárási szabályzat 130. cikkének (2) bekezdésében – amely e szabályzat 190. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is alkalmazandó – előírt feltételeknek. Az említett kérelem ugyanis nem tartalmazza sem azon ügy megjelölését, amelyre vonatkozik, sem azokat a kérelmeket, amelyek támogatása végett a beavatkozó fél a beavatkozás megengedését kéri, ami e kérelem elkésettsége miatt különösen hátrányosan érinti a Genericset. Ezt követően rámutat arra, hogy az Egyesült Királyságnak a jelen üggyel összefüggő, C‑591/16. P. sz., Lundbeck kontra Bizottság ügyben 2017. március 10‑én benyújtott beavatkozási kérelmére figyelemmel úgy véli, hogy a jelen ügyben benyújtott beavatkozási kérelemhez nem fűződik semmilyen érdek, különösen ha a Bíróság a tárgyalás tartásának mellőzése mellett döntene. Ezenfelül a Generics azt állítja, hogy tárgyalás tartása esetén az Egyesült Királyság beavatkozása hátrányosan érintené a védelemhez való, őt megillető jogot. Végül a Generics arra hivatkozik, hogy a jelen beavatkozási kérelem arra irányul, hogy e tagállam hozzáférhessen többek között a Bizottság igazgatási irataiban szereplő információkhoz, és azok birtokában a National Health Service (nemzeti egészségügyi szolgálat, Egyesült Királyság) és a Secretary of State for Health (egészségügyi miniszter, Egyesült Királyság) kezdeményezésére kártérítési keresetet indítson a Genericsszel szemben a brit bíróságok előtt.
6

Az a körülmény, hogy e beavatkozási kérelmet késedelmesen nyújtották be, mindössze azon lehetőségtől fosztja meg a beavatkozó felet, hogy az eljárási szabályzat 132. cikkének (1) bekezdése alapján, amely e szabályzat 190. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is alkalmazandó, beavatkozási beadványt nyújtson be, ugyanakkor meghagyja számára annak lehetőségét, hogy a tárgyaláson – amennyiben arra sor kerül – előadja az észrevételeit.
A Bíróság elnökhelyettesének 2018. szeptember 5‑i végzése – Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe kontra Románia és Bizottság



(C‑717/17. P(I). sz. ügy)

„Fellebbezés – Beavatkozás – Az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikke második bekezdésének második mondata – Egy tagállam és az Európai Unió egyik intézménye közötti jogvita – »Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe« polgári kezdeményezés – Az európai polgári kezdeményezés szervezőinek beavatkozás iránti kérelme – Elutasítás”

1. Bírósági eljárás – Beavatkozás – Érdekelt személyek – Természetes vagy jogi személyek által előterjesztett, egy tagállam és egy uniós intézmény közötti jogvitába való beavatkozás iránti kérelem – Elfogadhatatlanság (EUMSZ 13. cikk, (1) bekezdés; a Bíróság alapokmánya, 40. cikk, második bekezdés) (lásd: 23., 24., 33., 37. pont)

2. Uniós polgárság – A polgársághoz kapcsolódó jogok – Polgári kezdeményezés benyújtása – 211/2011 rendelet – Európai polgári kezdeményezés, amely nem hasonlítható jogi aktus uniós intézmények általi elfogadására irányuló javaslathoz (EUMSZ 24. cikk, (1) bekezdés; 211/2011 európai parlamenti és tanácsi rendelet) (lásd: 30. és 31. pont)

Rendelkező rész

1) A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

2) A Comitetul cetăţenilor ai iniţiativei cetăţeneşti europene Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe a saját költségein felül köteles viselni a Románia részéről felmerült költségeket.
5

A 2015. december 28‑i legge n. 208 – Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale dello Stato (az állam éves és többéves költségvetésének elkészítésére vonatkozó rendelkezésekről szóló 208. sz. törvény; a GURI 2015. december 30‑i 302. számának rendes melléklete) módosította a 89/2001. sz. törvényt. Így többek között, e törvény kiegészült az 5 sexies cikkel, amely a következőképpen szól: „(1) Az e törvény szerint fizetendő összegek kifizetése céljából a hitelező a fizetésre kötelezett hatósághoz olyan nyilatkozatot intéz, […] amelyben kijelenti, hogy az e jogcímen járó összeget nem kapta kézhez, megjelöli a szóban forgó követelés alapján folytatott bírósági eljárásokat, a hatóság által még fizetendő teljes összeget, a kifizetés e cikk (9) bekezdése szerint előre kiválasztott módját, valamint benyújtja a (3) bekezdésen alapuló rendelkezések értelmében szükséges bizonylatokat. (2) Az (1) bekezdés szerinti nyilatkozat fél évig érvényes, és azt a hatóság kérésére meg kell újítani. (3) A gazdasági és pénzügyminisztérium és az igazságügyi minisztérium 2016. október 30‑ig kibocsátandó rendeleteivel jóváhagyja az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatmintákat, és meghatározza a fizetésre kötelezett hatósághoz benyújtandó bizonylatok körét. A hatóságok az előző mondat szerinti mintákat saját intézményi honlapjukon közzéteszik. (4) Ha az előző bekezdések szerinti nyilatkozatot vagy bizonylatokat nem nyújtják be, illetve hiányosan vagy szabálytalanul nyújtják be, a kifizetés nem rendelhető el. (5) A hatóság a kifizetést az előző bekezdésekben előírt kötelezettségek teljes körű teljesítésétől számított hat hónapon belül teljesíti. Az előző mondatban meghatározott határidő nem kezdődik el, ha az előző bekezdések szerinti nyilatkozatot vagy bizonylatokat nem nyújtják be, illetve hiányosan vagy szabálytalanul nyújtják be. […] (7) Az (5) bekezdésben meghatározott határidő elteltét megelőzően a hitelezők nem vezethetnek végrehajtást, nem kézbesíttethetnek fizetési felszólítást, és nem terjeszthetnek elő határozat végrehajtása iránti keresetet sem. […]”
16

Az említett irányelv 6. cikkének (1), (3) és (4) bekezdése kimondja: „(1) A tagállamok megállapítják a különleges természetvédelmi területek védelméhez szükséges intézkedéseket, megfelelő esetben beleértve a kifejezetten az egyes természeti területekre kidolgozott vagy más fejlesztési tervek részét képező intézkedési terveket, továbbá olyan törvényi [helyesen: jogszabályi], közigazgatási, vagy szerződéses aktusokat [helyesen: intézkedéseket] is, amelyek az adott természeti területen megtalálható, [az] I. mellékletben szereplő természetes élőhelytípusok, illetve [a] II. mellékletben szereplő fajok ökológiai szükségleteinek megfelelnek. […] (3) Figyelembe véve az adott természeti terület védelmével kapcsolatos célkitűzéseket, megfelelő vizsgálatot kell folytatni minden olyan terv vagy program [helyesen: projekt] hatásait illetően, amely nem kapcsolódik közvetlenül, illetve nem nélkülözhetetlen a természeti terület kezeléséhez, de akár önmagában, akár pedig más terv vagy program [helyesen: projekt] részeként valószínűleg jelentős hatással lesz arra. A természeti területre gyakorolt hatások vizsgálatának eredményét figyelembe véve, továbbá a (4) bekezdés rendelkezéseinek értelmében [helyesen: a (4) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel] az illetékes nemzeti hatóságok csak azután hagyják jóvá az érintett tervet vagy programot [helyesen: projektet], ha megbizonyosodtak arról, hogy az nem fogja hátrányosan befolyásolni az érintett természeti terület épségét, és miután – adott esetben – kikérték a lakosság véleményét is. (4) Amennyiben a természeti területre gyakorolt hatások vizsgálatának kedvezőtlen eredménye ellenére valamely elsődlegesen fontos, társadalmi vagy gazdasági jellegű közösségi érdekre figyelemmel [helyesen: valamely nyomós közérdeken alapuló kényszerítő okra figyelemmel, ideértve a társadalmi vagy gazdasági jellegű okokat is] – alternatív megoldás hiányában – mégis végre kell hajtani egy tervet vagy programot [helyesen: projektet], a tagállam minden szükséges kiegyenlítő intézkedést megtesz a Natura 2000 általános egységességének megóvása érdekében. A tagállam az elfogadott kiegyenlítő intézkedésekről értesíti a Bizottságot. Amennyiben az érintett természeti terület elsődleges fontosságú természetes élőhelytípust foglal magában és/vagy veszélyeztetett faj élőhelyéül szolgál, kizárólag az emberi egészséggel, a közbiztonsággal vagy a környezet szempontjából elsődlegesen fontos előnyökkel kapcsolatos, továbbá – a Bizottság véleménye szerint [helyesen: a Bizottság véleményét követően] – a közérdek kényszerítő indokain alapuló szempontokat lehet érvényesíteni [helyesen: nyomós közérdeken alapuló kényszerítő okokra lehet hivatkozni].”
3

A 2006/54 irányelvnek „Az irányelv célja” című 1. cikke a következőképpen rendelkezik: „Ezen irányelv célja, hogy a foglalkoztatás és a munkavégzés területén biztosítsa az esélyegyenlőség, valamint a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének végrehajtását. E célból az alábbiak vonatkozásában tartalmaz az egyenlő bánásmód elvének megvalósítására irányuló rendelkezéseket: a) az előmenetelt is magában foglaló munkavállalás és a szakképzés; b) a díjazást is magában [helyesen: magukban] foglaló munkafeltételek; c) foglalkoztatási szociális biztonsági rendszerek. Az irányelv rendelkezéseket tartalmaz továbbá annak érdekében, hogy megfelelő eljárások megállapítása révén biztosítsa ezek megvalósításának fokozott eredményességét.”
5

Az alkotmány 214. cikke a következőképpen rendelkezik: „(1) A Tribunal de Contas [Számvevőszék] a közkiadások jogszerűsége felülvizsgálatának és a jogszabály értelmében elé terjesztett elszámolások ellenőrzésének a legfelsőbb szerve. Hatáskörébe tartozik különösen: a) vélemény kibocsátása az Állam fő számlájáról, ideértve a társadalombiztosítási számlát is, b) vélemény kibocsátása az Azori‑szigetek és Madeira autonóm régiók számlájáról, c) a jogszabályban meghatározott feltételek szerinti eljárások indítása a pénzügyi szabálysértések felelőseivel szemben, d) minden egyéb, jogszabályban ráruházott hatáskör gyakorlása. (2) A 133. cikk m) pontjának rendelkezéseire figyelemmel a Tribunal de Contas elnökének a mandátuma 4 évre szól. (3) A Tribunal de Contas a jogszabályban meghatározott feltételek szerint, regionális szekciónként, decentralizált formában is ülésezhet. (4) Az Azori‑szigetek és Madeira autonóm régiókban, a Tribunal de Contasnak [Számvevőszéknek] létezik az érintett régióra vonatkozóan illetékességgel rendelkező szekciója, a jogszabályban meghatározott feltételek szerint.”
C–621/18. sz. ügy

Wightman és társai

kontra

Secretary of State for Exiting the European Union

(a Court of Session, Inner House, First Division [Scotland] [Egyesült Királyság] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)

„Gyorsított eljárás”

Összefoglaló – A Bíróság elnökének végzése, 2018. október 19.

Előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések – Gyorsított előzetes döntéshozatali eljárás – Feltételek – A gyors elbírálást indokoló körülmények – Valamely tagállam azon lehetőségének értelmezése iránti kérelem, hogy egyoldalúan visszavonja az Unióból való kilépésre irányuló szándékát – Annak szükségessége, hogy a Bíróság az érintett tagállam parlamentjében a kilépési megállapodás tárgyában tartandó vitákat és szavazást megelőzően válaszoljon – A nemzeti alkotmányjog és az uniós jog alapvető kérdéseit érintő ügy – A gyorsított eljárás alkalmazása iránti kérelemnek való helyt adás

(EUSZ 50. cikk; a Bíróság alapokmánya, 23a. cikk; a Bíróság eljárási szabályzata, 105. cikk, (1) bekezdés)

Lásd a határozat szövegét.

(lásd: 7–11. pont)
A Bíróság (nyolcadik tanács) 2019. január 30‑i végzése – AK és EP (kivitt, de be nem jelentett összeg Bulgária javára való elkobzása)

(C‑335/18. és C‑336/18. sz. egyesített ügyek) ( 1 )

„Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – Az Európai Unió területére behozott vagy onnan kivitt készpénz ellenőrzése – 1889/2005/EK rendelet – A 3. cikk (1) bekezdése – A bejelentési kötelezettség megsértése – A 4. cikk (2) bekezdése – Lefoglalási intézkedés – A 9. cikk (1) bekezdése – A nemzeti jog által előírt szankciók – Nemzeti szabályozás, amely a szabadságvesztés büntetés vagy a be nem jelentett összeg egyötödének megfelelő pénzbüntetés kiszabásán kívül előírja ezen pénzösszegnek az állam javára való elkobzását is – Arányosság”

A tőke szabad mozgása és a szabad fizetési műveletek – Az Európai Unió területére belépő, illetve az Európai Unió területét elhagyó készpénz ellenőrzése – 1889/2005 rendelet – Nyilatkozattételi kötelezettség – Megsértés – Szankciók – Olyan nemzeti szabályozás, amely egyrészt a be nem jelentett összeg állam javára történő elkobzását, másrészt pedig akár öt évig terjedő, szabadságelvonással járó szankciót vagy a be nem jelentett összeg egyötödének megfelelő bírságot ír elő – Megengedhetetlenség – Az arányosság elvének megsértése

(1889/2005 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 3. cikk, 4. cikk, (2) bekezdés, és 9. cikk (1) bekezdés)

(lásd: 35–40. pont, rendelkező rész)

Rendelkező rész

A Közösség területére belépő, illetve a Közösség területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről szóló, 2005. október 26‑i 1889/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkének (2) bekezdését és 9. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy e rendelkezésekkel ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint amely az alapügy tárgyát képezi, amely az e rendelet 3. cikkében előírt bejelentési kötelezettség megsértésének szankcionálása céljából a legfeljebb öt évig terjedő szabadságvesztés vagy a be nem jelentett készpénzösszeg ötödét kitevő összegű pénzbüntetés kiszabásán felül előírja e be nem jelentett összegnek az állam javára való elkobzását is.

( 1 ) HL C 276., 2018.8.6.
49

A jelen esetben azzal kapcsolatban, hogy a Törvényszék elnöke figyelembe vette a fellebbező részvényesi szerkezete összetételének esetleges megváltozását, a megtámadott végzés 50–52. pontja a következőket fejti ki: „50. Másrészt úgy tűnik, hogy [a fellebbező] részvényesi szerkezetével kapcsolatos változásokra [a fellebbező] 2017. december 21‑i válaszát megelőzően került sor. Mindazonáltal a Törvényszék elnöke által 2017. december 11‑én elfogadott pervezető intézkedés ellenére, miszerint a [fellebbezőnek] be kell nyújtania »bármely más jellegű releváns információt az ideiglenes intézkedés iránti kérelem benyújtása óta bekövetkezett változásokkal kapcsolatban«, [a fellebbező] e műveletről semmilyen információval nem szolgált. 51. Az ilyen információ annál is inkább szükséges volt, mivel [a fellebbező] ismerte [a megtámadott végzés] 44–47. pontjában felidézett ítélkezési gyakorlatot és az ideiglenes intézkedés iránti kérelmének 73. pontjából következik, hogy [a fellebbező] azt állította, hogy ez az ítélkezési gyakorlat az ő esetében nem releváns, tekintettel »azon főrészvényes hiányára, akire alkalmazható lenne a sürgősség megkérdőjelezésére alkalmas, harmadik személyekhez fordulásra vonatkozó ítélkezési gyakorlat«. E tekintetben [a fellebbező] ideiglenes intézkedés iránti kérelmében kifejtette, hogy jelenlegi részvényeseinek a listájából következik, hogy »a főrészvényes továbbra is a Fundación Hércules, és utóbbi erőforrásainak hiányát a Bizottság megerősítette«. 52. E körülmények között [a fellebbező] által szolgáltatott információk elégtelenségére tekintettel a Törvényszék elnökének nem áll módjában értékelni a sürgősség vizsgálata szempontjából azt, hogy vizsgálatát korlátozhatja‑e kizárólag [a fellebbező] helyzetére, vagy figyelembe kell‑e vennie a részvényesek esetleges olyan hozzájárulását, amelyben [a fellebbező] részesülhet.”
4

A Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság) bírái aktív szolgálatának a 65. életévükön túli meghosszabbításának feltétele, hogy e bírák arra vonatkozó nyilatkozatot mutassanak be, hogy továbbra is el kívánják látni feladataikat, továbbá olyan igazolást mutassanak be, amely igazolja, hogy egészségi állapotuknál fogva alkalmasak a bírói tisztség további betöltésére, valamint feltétel az is, hogy a Lengyel Köztársaság elnöke azt engedélyezze. E meghosszabbítást a legfelsőbb bíróságról szóló törvény 37. cikke szabályozza.
3

A 2011/7 irányelv (19) és (20) preambulumbekezdése kimondja: „(19) A késedelmes fizetés előnytelenné tétele érdekében a késedelmes fizetés következtében felmerült behajtási költségekért a hitelezőknek nyújtott méltányos kártérítést kell biztosítani. A behajtási költségeknek a késedelmes fizetés következtében felmerülő adminisztratív költségek megtérítését, valamint a felmerülő belső költségekért fizetendő kártérítést is fedezniük kell, amelynek érdekében ezen irányelvnek egy rögzített minimumösszeget kell meghatároznia, amelyhez a késedelmi kamatot hozzá kell adni. Egy rögzített összegű kártérítés a behajtáshoz kapcsolódó adminisztratív és belső költségek korlátozására irányul. A behajtási költségek megtérítésének meghatározásakor figyelembe kell venni, hogy az nem sértheti azon nemzeti rendelkezéseket, amelyek alapján a nemzeti bíróság kártérítést is megítélhet a hitelezőnek az adós késedelmes fizetése következtében felmerült bármely további káráért. (20) A belső behajtási költségeket fedező átalányösszegre való jogosultság mellett a hitelezőnek jogosultnak kell lennie az adós késedelmes fizetése által okozott más behajtási költségek megtérítésére is. E költségek közé tartoznak különösen az ügyvéd vagy behajtással foglalkozó cég megbízása következtében a hitelezőnél felmerülő költségek.”