43

Az elsőként említett másodlagos kifogás tárgya a megtámadott ítélet 140–142., valamint 201. pontja, amelyek szövege a következő: „140 Először is, mivel az elsőrendű felperes ebben az összefüggésben a keresetlevélnek »A géntechnológiával módosított növények glifozát alapú gyomirtószerrel való permetezésének hatásairól szóló táblázat« című I. mellékletében felsorolt szakirodalomra hivatkozott, emlékeztetni kell arra, hogy a jelen ügyben az elsőrendű felperes megelégszik azzal, hogy általános jelleggel azt állítja, hogy a módosított szója, annak megfelelője és a referenciaanyagok közötti különbségeket beazonosították, és e téren a legrelevánsabb bizonyíték a hivatkozott tudományos szakirodalom, hiszen az azt sugallja, hogy egy, a permetezés hatásáról szóló megfelelő tanulmány alapot adhatott volna további jelentős különbségek beazonosítására is. 141 E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az Európai Unió Bírósága Alapokmányának 21. cikke és a Törvényszék 1991. május 2‑i eljárási szabályzata 44. cikke 1. §‑ának c) pontja értelmében minden keresetlevélnek tartalmaznia kell a jogvita tárgyát és a felhozott jogalapok rövid ismertetését. Ezek megjelölésének kellően világosnak és pontosnak kell lennie ahhoz, hogy az alperes előkészíthesse a védekezést, és a Törvényszék dönthessen a keresetről, adott esetben minden további információ nélkül. A kereset elfogadhatóságához az szükséges, hogy azok a lényeges ténybeli vagy jogi körülmények, amelyeken a kereset alapul, legalább röviden, de összefüggően és érthetően kitűnjenek magából a keresetlevélnek a szövegéből. Míg a keresetlevél szövegének egyes pontjait ugyan alátámaszthatják és kiegészíthetik a csatolt iratok meghatározott részeire történő hivatkozások, a más, akár a keresetlevélhez mellékelt iratokra való általános hivatkozás nem pótolhatja a jogi érvelés azon lényegi elemeinek hiányát, amelyeknek a fent említett rendelkezések szerint magában a keresetlevélben kell szerepelniük. A mellékleteket csak annyiban lehet figyelembe venni, amennyiben azok a felperesek beadványainak szövegében kifejezetten megjelenő jogalapokat vagy érveket támasztanak alá vagy egészítenek ki, és amennyiben pontosan meg lehet határozni, hogy melyek azok a bennük foglalt elemek, amelyek az említett jogalapokat vagy érveket támasztják alá vagy egészítik ki. Továbbá nem a Törvényszéknek kell a mellékletekben megkeresnie és azonosítania azokat a jogalapokat és érveket, amelyek a kereset alapját képezőnek tekinthetők, hiszen e mellékleteknek pusztán alátámasztó és kisegítő szerepük van. Az Európai Unió Bírósága Alapokmánya 21. cikkének és a [Törvényszék] 1991. május 2‑i eljárási szabályzata 44. cikke 1. §‑a c) pontjának ezen értelmezése a válaszra is vonatkozik (lásd: 2013. március 14‑iFresh Del Monte Produce kontra Bizottság ítélet, T‑587/08, EU:T:2013:129, 268–271. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). 142 Ezen ítélkezési gyakorlat alapján hangsúlyozni kell, hogy a jelen kifogás megfogalmazása nem teszi lehetővé a Törvényszék számára, hogy adott esetben más, alátámasztásra szolgáló információk hiányában is dönteni tudjon, és a mellékletek puszta alátámasztó és kisegítő jellegével ellentétes lenne, ha azokat fel lehetne használni a keresetlevélben nem kellően egyértelműen és pontosan előadott állítások részletes bemutatására. Ennélfogva, mint elfogadhatatlant el kell utasítani a keresetlevél I. mellékletére vonatkozó azon érvelést, amely szerint a bőséges tudományos szakirodalmat, amely alátámasztja, hogy a géntechnológiával módosított növények bizonyos gyomirtó szerekkel való permetezése befolyásolja összetételüket, nem vették figyelembe. […] 201 Ráadásul, azt kell megállapítani, hogy bár a jelen kifogás keretében az elsőrendű felperes a keresetlevélnek a »B táblázat: a növény több összetevőjét és a Cry/toxines Bt proteinekkel szinergikus vagy kombinációs hatások kiváltására alkalmas kémiai anyagokat említő tudományos szakirodalom összefoglalása« című II. mellékletében felsorolt szakirodalomra hivatkozik, megelégszik annak általános kijelentésével, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta ezt a szakirodalmat. A fenti 144. pontban idézett ítélkezési gyakorlat alapján a jelen kifogás ilyen megfogalmazása nem teszi lehetővé a Törvényszék számára, hogy adott esetben más, alátámasztásra szolgáló információk hiányában is dönteni tudjon, és a mellékletek pusztán alátámasztó és kisegítő jellegével ellentétes lenne, ha azokat fel lehetne használni a keresetlevélben nem kellően egyértelműen és pontosan előadott állítások részletes bemutatására. Ennélfogva, mint elfogadhatatlant el kell vetni azt az érvelést, amely szerint a Bizottság figyelmen kívül hagyta a keresetlevél II. mellékletében bemutatott szakirodalmat.”