ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
A Finn Köztársaság által a Componenta Oyj részére nyújtott C 37/2004 (ex NN 51/2004) állami támogatásról szóló, 2005. október 20‑i C (2005) 3871 végleges bizottsági határozat végrehajtásának felfüggesztése iránti kérelem
Az Elsőfokú Bíróság (negyedik tanács) 2006. április 3‑i végzése − The International Institute for the Urban Environment kontra Bizottság

(T‑74/05. sz. ügy)

„»Az innováció előmozdítása és a KKV‑k részvételének ösztönzése« elnevezésű kutatási és technológiai fejlesztési program – Közösségi finanszírozás – EK 230. cikk és EK 238. cikk – Választottbírósági kikötés – Megsemmisítés iránti kérelem – Elfogadhatóság”

1. Megsemmisítés iránti kereset – Valójában szerződéses jellegű jogvitára vonatkozó kereset (EK 230. cikk és EK 249. cikk) (vö. 33. pont)

2. Eljárás – Keresetlevél – Alaki követelmények (Az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata 44. cikk, 1. §, c) pont) (vö. 58., 61. pont)

Tárgy

Az EK 230. cikk és az EK 238. cikk alapján benyújtott kereset, a felperes által az IPS‑1999‑00016. sz. és IPS‑1999‑00022. sz. két szerződés teljesítése keretében követelt díjazásra vonatkozóan, amelyeket az „Az innováció előmozdítása és a KKV‑k részvételének ösztönzése” elnevezésű kutatási és technológiai fejlesztési program keretében kötöttek.

Rendelkező rész

1) Az Elsőfokú Bíróság a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.
43

A felperes ezenfelül előadja, hogy számos nemzetközi egyezmény írja elő, hogy a szabadalombitorlás olyan polgári jogi jogsértés, amely után a keletkezett kárt kártérítés és kamat jogcímén meg kell téríteni, és ezt az elvet de facto a legjelentősebb kereskedő nemzetek is átvették, valamint az a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) tevékenységeinek is a tárgyát képezte. A felperes szerint tehát olyan alapelvről van szó, amely a közösségi jognak is és a nemzeti jogoknak is a részét képezi. A felperes ehhez kapcsolódóan előadja, hogy a Közösség 1995. január 1. óta tagja a WTO-nak, és ennélfogva köteles betartani a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló egyezmény (TRIPS-egyezmény) rendelkezéseit. A felperes úgy véli, hogy a következetes ítélkezési gyakorlat szerint az Európai Unió által kötött, a TRIPS-egyezményhez hasonló nemzetközi megállapodások rendelkezései a közösségi jogi rendszer szerves részét képezik (a Bíróság 181/73. sz. Haegeman-ügyben 1974. április 30-án hozott ügyben [EBHT 1974., 449. o.]). A felperes álláspontja szerint mindenesetre az Európai Unió tagállamai szintén tagjai a WTO-nak, illetve részesei a TRIPS-egyezménynek. Az ezen egyezményben szereplő elvek következésképpen valamennyi tagállam nemzeti jogának a részét képezik.
82

Másodsorban feltételezve, hogy az értékelő bizottságnak joga volt értelmezni a „legfeljebb A3” megjegyzést, és ennélfogva az nem műszaki előírás, mivel az nem képezhetné ilyen értelmezés tárgyát, meg kell állapítani, hogy a Bizottság által elfogadott értelmezés kevéssé meggyőző. A Bizottság érvelése alapján, ha az A3 a legmagasabb betartandó formátum, az A4-essel megegyező, vagy annál kisebb formátumok is (mint az A5, vagy akár még az ennél kisebbek is) megfelelnének a dokumentációban előírtaknak, miközben az ilyen formátumok nem tűnnek alkalmasnak a 2-től 40000 kilométerig terjedő területek tervrajzainak és földrajzi térképeinek kinyomtatására. Ha viszont az értékelő bizottság értelmezése az A4-es formátumú nyomtatóknak a kisebbek kizárásával történő elfogadására korlátozódott, ez azt jelenti, hogy a részvételi feltételek által előírt formátumnak nemcsak „felső küszöbértéke” („legfeljebb A3”), hanem alsó határa (A4) is van, amely azonban nem került említésre, így úgy tűnik, hogy nem hozták az ajánlattevők tudomására sem.
Az Elsőfokú Bíróság elnökének 2006. október 26‑i végzése – European Association of Im‑ and Exporters of Birds and live Animals és társai kontra Bizottság

(T‑209/06. R. sz. ügy)

„Ideiglenes intézkedés – Ideiglenes intézkedések meghozatala iránti kérelem és végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem – Elfogadhatóság – Sürgősség – Sürgősség hiánya”

Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – Végrehajtás felfüggesztése – Ideiglenes intézkedések – Az elrendelés feltételei – Súlyos és helyrehozhatatlan kár – Fogalom (EK 242. cikk és EK 243. cikk; az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata, 104. cikk, 2. §) (vö. 32., 34–35. pont)

Tárgy

A nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedések és bizonyos élő madarak Közösségbe való behozatala tekintetében a 2005/759/EK és 2005/760/EK határozatok módosításáról szóló, 2006. július 25‑i 2006/522/EK bizottsági határozat (HL L 205., 28. o.) végrehajtásának felfüggesztése iránti kérelem, és minden további szükséges ideiglenes intézkedés meghozatala iránti kérelem.

Rendelkező rész

1) Az Elsőfokú Bíróság az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.
95

Először is a megszüntetett közbeszerzési eljárásban való részvétel miatti költségekből álló állítólagos kárt illetően meg kell állapítani, hogy a felperes nem bizonyította, hogy okozati összefüggés áll fenn az egyfelől a Parlament kifogásolt magatartása – jelesül a vitatott közbeszerzési eljárás keretében elkövetett állítólagos jogsértések –, másfelől az ebben az eljárásban való részvétele miatti költségekből álló kár között. Még ha feltételezzük is, hogy a 2006. szeptember 14-i és december 1-jei határozatokkal végződő eljárás, valamint a határozatok maguk jogellenesek voltak, aminek következtében a felperes még élvezhetné a szerződést eredetileg neki ítélő 2006. augusztus 7-i határozat joghatásait, ez utóbbi határozat egyáltalán nem teremtett jogot számára a szerződés megkötésére. Éppen ellenkezőleg, a 2006. augusztus 7-i határozat a végrehajtási rendelet 149. cikke (3) bekezdése második albekezdésének megfelelően kifejezetten kimondta, hogy nem tekinthető a Parlament általi kötelezettségvállalásnak, és ez utóbbi szerződő hatóságként a szerződés aláírásáig megszüntetheti a közbeszerzési eljárást anélkül, hogy a felperes bármifajta ellentételezésre jogot formálhatna. Márpedig a jelen ügyben éppen ez következett be a 2007. január 31-i határozat eredményeként. Mindezekre figyelemmel meg kell állapítani, hogy a Parlament kifogásolt magatartása és a felperes által említett kár között nincs okozati összefüggés.
40

A felperes arra is hivatkozik, hogy ha a megtámadott rendelet nem is tartalmazza az Apple logó fényképét, a nómenklatúra bizottság tagjai kétségtelenül tudtak arról, hogy az Apple LCD monitorának megfelelő besorolását vitatják meg, amit megerősít az is, hogy azt az IRC példaként említette a nómenklatúra bizottsághoz intézett egyik nyilatkozatában.
56

A jelen esetben a Bizottság elvégezte az ES/2005/0330 intézkedéstervezet értékelését, hogy eldönthesse, léteznek-e komoly kétségek annak a közösségi joggal való összeegyeztethetőségét illetően; minthogy arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek, jóváhagyta az intézkedéstervezetet. A Bizottság nemcsak a megtámadott aktusban írta le ily módon saját szerepét, hanem az azt kísérő 2006. január 31-i IP/06/97. sz. sajtóközleményben is, valamint a bejelentést követően a CMT-hez intézett kiegészítő tájékoztatás iránti kérésében is. A Vodafone hangsúlyozza, hogy a Bizottság számos egyéb, a 2002/21/EK irányelv 7. cikke szerinti eljárást leíró nyilatkozatában – ideértve internetes oldalát is – „határozatnak” minősíti a szóban forgó irányelv 7. cikke (3) bekezdése szerinti leveleket. A Vodafone ezen túlmenően az ES/2005/0330 intézkedéstervezetre vonatkozó dokumentumokhoz való hozzáférés megtagadásáról szóló 2006. május 11-i bizottsági határozatot is felhozza, amelyben számos hivatkozás található a Bizottság „határozatára”, valamint a „határozathozatali eljárásra”. Előadja, hogy a Bizottság 2006. február 6-i közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az EU keretszabályozás értelmében történő piaci felülvizsgálatokról – Az elektronikus hírközlés belső piacának konszolidációja (COM(2006) 28 végleges, 5. és 10. o.) szövegéből kitűnik, hogy a Bizottság – amely minden bejelentett intézkedéssel kapcsolatban állást foglal – ellenőrzi, hogy az NSzH által elvégzett értékelés összhangban áll-e a közösségi versenyjoggal, és hogy megfelelő-e a bizonyítékokkal való alátámasztottsága. A 2002/21 irányelv 7. cikke szerinti eljárás jogilag kötelező jellege és a Bizottságnak a bejelentést tevő NSzH következtetéseinek értékelésében és ellenőrzésében játszott központi szerepe a 2003/561 ajánlásból és a Bizottság 2006. február 7-i 06/59. sz., az „Elektronikus kommunikáció: a 7. cikk szerinti eljárás és a Bizottság szerepe – Gyakori kérdések” című jegyzékéből is kitűnik.
32

Másodszor a felperes úgy véli, hogy a megtámadott rendelet a 2081/92 rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében vele szemben elismert eljárási biztosítékok megsértése miatt őt személyesen érinti. Először is előadja, hogy a hivatkozott cikk számára külön kifogási jogosultságot nyújt, amely független a tagállamok különös kifogásnyújtási jogosultságától, és hogy élt is e jogával. A felperes szerint a 2081/92 rendelet eljárási szabályai a valamely természetes személy, illetve jogi személy külön kifogási jogosultsága érdekében az illetékes nemzeti hatóságok részéről csupán szervezeti segítséget írnak elő. Arra is felhívja a figyelmet, hogy e külön kifogási jogosultságot a 2081/92 rendelet helyébe lépett, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006 tanácsi rendelet (HL L 93., 12. o.) módosításai pontosították és ki is emelték.
14

A doménnevek rendszere (Domain Name System) teszi lehetővé az interneten történő tájékozódást azáltal, hogy a doménnevekhez számokat rendel, amelyek azonosítják az internetre csatlakoztatott számítógépeket. E szolgáltatás technikai kezelését egy Kaliforniában bejegyzett (Egyesült Államok) nonprofit szervezet, az Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (a továbbiakban: ICANN) végzi. Ugyancsak e szervezet biztosítja a gyökérszerverek és a felső szintű domének igazgatását. A felső szintű domén (Top Level Domain, a továbbiakban: TLD) az internethez csatlakoztatott számítógépek egy csoportját tömöríti. Minden doménnév jobb oldalán megjelenik; pontból és speciális kódból vagy pontból és általános kódból – mint például „.com”, „.net” vagy „.org” – vagy pedig pontból és földrajzi kódból – mint például „.lu” – áll.
29

Az első körülményt, nevezetesen azon tényt illetően, hogy a fenti 28. pontban hivatkozott Sony-ügyben szóban forgó rendelet a Sony által benyújtott KTF iránti kérelemből kifolyólag született, és a megtámadott rendelet elfogadásához vezető eljárás keretében e társaság játékkonzol termékétől eltekintve egyéb termékek kapcsán nem került sor bemutatóra vagy vitára (a fenti 28. pontban hivatkozott Sony-ügyben hozott ítélet 64–66. pontja), a Bizottság előadja, hogy a jelen ügyben ennek a körülménynek a jelentősége elenyésző vagy jelentéktelen, mivel a tarifális besorolásról szóló rendelet elfogadását eredményező eljárás megindítására minden esetben a termék besorolásának nehézségei miatt kerül sor. Továbbá, amint azt a felperes is elismerte keresetében, a nómenklatúra bizottság nem vizsgálta meg kifejezetten a szóban forgó terméket, és arról fényképeket sem mutattak be. Ezenkívül a felperes elismerte azt is, hogy az említett bizottság a hasonló, „Digipass” nevű termék helyzetét is megvizsgálta, amelyet előzőleg szintén ugyanezen vámtarifaszám alá soroltak be.
Az Elsőfokú Bíróság (negyedik tanács) 2008. június 11‑i végzése – European Association of Im- and Exporters of Birds and live Animals és társai kontra Bizottság

(T‑209/06. sz. ügy)

„Megsemmisítés iránti kereset – Elfogadhatóság – Az EK 230. cikk negyedik bekezdése – Természetes és jogi személyek – Társulások – 2006/522/EK határozat – Személyes érintettség – Állategészségügy – A madárinfluenzával kapcsolatos védelmi intézkedések”

1. Megsemmisítés iránti kereset – Természetes vagy jogi személyek – Őket közvetlenül és személyükben érintő jogi aktusok – Harmadik országokból származó madaraknak a Közösség területére való behozatalára vonatkozó, madárinfluenzával kapcsolatos védelmi intézkedésekről szóló bizottsági határozat (EK 230. cikk, negyedik bekezdés; 2006/522 bizottsági határozat) (vö. 28–34. pont)

2. Megsemmisítés iránti kereset – Természetes vagy jogi személyek – Őket közvetlenül és személyükben érintő jogi aktusok – Harmadik országokból származó madaraknak a Közösség területére való behozatalára vonatkozó, madárinfluenzával kapcsolatos védelmi intézkedésekről szóló bizottsági határozat (EK 230. cikk, negyedik bekezdés; 2006/522 bizottsági határozat) (vö. 36. pont)

Tárgy

A nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedések és bizonyos élő madarak Közösségbe való behozatala tekintetében a 2005/759/EK és 2005/760/EK határozatok módosításáról szóló, 2006. július 25‑i 2006/522/EK bizottsági határozat (HL L 205., 28. o.) megsemmisítése iránti kérelem.

Rendelkező rész

1) Az Elsőfokú Bíróság a keresetet elutasítja.
Az ideiglenes intézkedés iránti kérelem sürgős jellegét annak fényében kell mérlegelni, hogy az ideiglenes döntés meghozatala szükséges-e azért, hogy elkerülhető legyen az ideiglenes intézkedést kérő fél súlyos és helyrehozhatatlan károsodása. A kár közvetlenségét nem kell teljes bizonyossággal megállapítani, elegendő – különösen ha a kár több tényező együttes bekövetkezésétől függ –, ha a kár megfelelő valószínűséggel előre látható. Az erre hivatkozó felet terheli azonban azoknak a tényeknek a bizonyítása, amelyek megalapozzák a súlyos és helyrehozhatatlan kár bekövetkezésének valószínűségét.

A vagyoni kár csak kivételes körülmények között tekinthető helyrehozhatatlannak vagy akár nehezen helyrehozhatónak, amennyiben az általában utólagos pénzügyi ellentételezés tárgyát képezheti. Az ideiglenes intézkedés csak akkor indokolt, amennyiben kitűnik, hogy ilyen intézkedés hiányában a felperes olyan helyzetbe kerülne, amely az alapeljárást lezáró ítélet meghozatala előtt veszélyeztetheti a létét. A piacról való azonnali eltűnés ténylegesen mind helyrehozhatatlan, mind súlyos kárnak tekinthető, így ebben az esetben a kért ideiglenes intézkedés elfogadása indokoltnak tűnik.

Ugyan figyelembevételre került azon tény is, hogy a kért ideiglenes intézkedés hiányában a felperes piaci részesedései helyrehozhatatlanul megváltoznának, a jelen eset csupán akkor kezelhető azonos módon a piacról való eltűnés kockázatával, és akkor igazolhatja a kért ideiglenes intézkedés elfogadását, ha a piaci részesedések helyrehozhatatlan módosulása is súlyos. Nem elegendő tehát, hogy egy piaci részesedés, bármily csekély is legyen, helyrehozhatatlanul elveszhet, hanem e piaci részesedésnek kellően jelentősnek is kell lennie. Azon felperesnek, aki ilyen piaci részesedés elvesztésére hivatkozik, bizonyítania kell továbbá, hogy e részesedés számottevő részének visszaszerzése – szerkezeti vagy jogi természetű akadályok miatt – többek között megfelelő reklámozással lehetetlen volna. E körülmények között az állítólagos kár súlyosságát többek között a vállalkozás méretére és forgalmára, valamint azon csoport sajátosságaira tekintettel kell értékelni, amelyhez a vállalkozás tartozik.

(vö. 97–100., 102., 115. pont)
2)

Az Elsőfokú Bíróság a Scientific and Technological Committee of AGH University of Science and Technologyt, az Europejskie Stowarzyszenie Ochrony Środowiskát, a Przedsiębiorstwo Usług Geologiczno – Wiertniczych Chemkop-Geowiert sp. z o.o.-t, a Stowarzyszenie Obrony Środowiskát, a Fundacja Partnerstwo dla Środowiskát, a Niezależne Forum Ochrony Biosfery Ziemit, Jan Adamczykot és Emanuel Lipartowskit kötelezi a költségek viselésére.
46

Egyébiránt az Európai Parlament még az 1976. évi okmány 6. cikkével együtt olvasva sem hivatkozhatna eljárási szabályzata 3. cikkének (5) bekezdésére ahhoz, hogy az illetékes nemzeti hatóságok által megállapított döntést kétségbe vonja. Először is, az 1976. évi okmány 6. cikke kizárólag az Európai Parlament szabályszerűen választott tagjai mandátumának gyakorlására vonatkozik, és nem alkalmazható az Európai Parlament tagja megválasztásának ezt megelőző kérdésére. Másodszor e rendelkezés alapján semmi esetre sem állapítható meg a jelöltek által hozott aktusok vagy döntések – beleértve a politikai jellegű megállapodásokat, mint például valamely jelölt visszavonhatatlan lemondását, amely az európai parlamenti mandátumról való lemondással jár – érvénytelensége. Ezt támasztja alá a „forgóajtó-rendszerrel” kapcsolatos parlamenti mandátumok igazolására vonatkozó kifogásokról szóló parlamenti állásfoglalás is (HL 1983. C 68., 31. o.), valamint a fenti állásfoglalásban említett 1983. január 7-i második mandátumvizsgáló bizottsági jelentés megfogalmazása is. Ami a képviselői statútum 2. cikkét illeti, a megtámadott határozatban kifejtettekkel ellentétben – és amint az a hivatkozott statútum (4) preambulumbekezdéséből is kiderül – ez esetben egy teljesen új rendelkezésről van szó, amely a jelen ügyben nem alkalmazható.
87

Ötödször, ami a felperesek azon hivatkozását illeti, amely szerint nem térhetnének vissza a piacra, még ha a vitatott irányelvet megsemmisítené is az Elsőfokú Bíróság tekintettel arra, hogy a fogyasztók aggódnának a közegészségre gyakorolt hatásai miatt, a Bizottság úgy érvel, hogy egyrészt ha a vitatott irányelvet meg kellene is semmisíteni, a felperesek szervezhetnének tájékoztató kampányt vevőik meggyőzésére, hogy térjenek vissza a termékeikhez, másrészt pedig nem szolgáltak olyan bizonyítékokkal, amelyek lehetővé tennék azon ok megállapítását, amely miatt lehetetlen ebben az esetben meggyőzni őket arról, hogy ismét a fluzilazolt vásárolják.
Keywords

Subject of the case

Rendelkező rész



Keywords

Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – A végrehajtás felfüggesztése – Ideiglenes intézkedések – Az elrendelés feltételei – Fumus boni iuris – Sürgősség – Súlyos és helyrehozhatatlan kár – Kumulatív jelleg – Az ügyben szereplő érdekek összességének mérlegelése – A vizsgálat sorrendje és módja – Az ideiglenes intézkedésről határozó bíró mérlegelési jogköre (EUMSZ 256. cikk, (1) bekezdés, EUMSZ 278. cikk és EUMSZ 279. cikk; a Törvényszék eljárási szabályzata, 104. cikk, 2. §) (vö. 17–20. pont)

2. Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – A végrehajtás felfüggesztése – Az elrendelés feltételei – Sürgősség – Súlyos és helyrehozhatatlan kár – Bizonyítási teher – Vagyoni kár – A felperes társaság létét veszélyeztetni képes helyzet – Azon csoport helyzetének figyelembevételével történő értékelés, amelyhez tartozik – Az uniós intézmények által elfogadott határozatok végrehajtásához fűződő, a felperes társaság részvényeseinek személyes érdekét meghaladó közérdek (EUMSZ 278. cikk) (vö. 23–24., 32–34. pont)

3. Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – Elfogadhatósági feltételek – Keresetlevél – Alaki követelmények – A kért intézkedések elrendelését valószínűsítő jogalapok előadása (EUMSZ 278. cikk és EUMSZ 279. cikk; a Törvényszék eljárási szabályzata, 104. cikk, 2. §) (vö. 25–26. pont)

4. Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – A végrehajtás felfüggesztése – Az elrendelés feltételei – Sürgősség – Súlyos és helyrehozhatatlan kár – Kivételes körülmények – Azon csoport pénzügyi helyzetének figyelembevétele, amelyhez a felperes társaság tartozik – Esetenkénti értékelés – A csoporton belüli teljes gazdasági ellenőrzést biztosító helyzet – Hatás (EUMSZ 278. cikk) (vö. 37–40., 43–44. pont)

5. Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – A végrehajtás felfüggesztése – Az elrendelés feltételei – Súlyos és helyrehozhatatlan kár – Vagyoni kár – Kártérítési kereset révén utólag helyrehozható kár – Helyrehozhatatlannak nem tekinthető kár (EUMSZ 268., EUMSZ 278. és EUMSZ 340. cikk) (vö. 49. pont)

6. Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – A végrehajtás felfüggesztése – Az elrendelés feltételei – Súlyos és helyrehozhatatlan kár – A kár súlyosságának az ideiglenes intézkedésről határozó bíró általi értékelése – A hatékony bírósági jogorvoslathoz való jog megsértése – Hiány – A tisztességes eljáráshoz való jog megsértése – Hiány (EUMSZ 278. cikk) (vö. 54–58. pont)

Subject of the case

Tárgy

A Gardanne, a Shannon régióban és Szardínián timföldgyártáshoz üzemanyagként felhasznált ásványolajok esetében a Franciaország, Írország, illetve Olaszország által alkalmazott jövedéki adó alóli mentességről [C 78/2001 (ex NN 22/01), C 79/2001 (ex NN 23/01), C 80/2001 (ex NN 26/01)] szóló, 2007. február 7‑i 2007/375/EK bizottsági határozat (HL L 147., 29. o.) felperest érintő részében történő végrehajtásának felfüggesztése iránti kérelem.

Rendelkező rész

Rendelkező rész

1) A Törvényszék elnöke az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

2) A Törvényszék elnöke a költségekről jelenleg nem határoz.
Keywords

Subject of the case

Rendelkező rész



Keywords

Eljárás – Beavatkozás – A beavatkozó eljárási jogainak a beavatkozási kérelem benyújtásának időpontjától függő terjedelme (A Törvényszék eljárási szabályzata, 116. cikk, 6. §) (vö. 51. pont)

2. Megsemmisítés iránti kereset – Természetes vagy jogi személyek – Őket közvetlenül és személyükben érintő jogi aktusok – Támogatással kapcsolatos eljárást lezáró bizottsági határozat – A támogatásban részesülő vállalkozással versenytárs vállalkozás – Jogorvoslati jog – Feltételek (EK 88. cikk, (2) bekezdés és EK 230. cikk, negyedik bekezdés) (vö. 88–90., 92–93., 95., 98. pont)

Subject of the case

Tárgy

Az üzleti vagyonra kivetett adónak az Egyesült Királyság által az egyesült királysági távközlési infrastruktúrára történő alkalmazásáról (C 4/2005 [ex NN 57/2004, ex CP 26/2004]) szóló, 2006. október 12‑i 2006/951/EK bizottsági határozat (HL L 383., 70. o.) részleges megsemmisítése iránti kérelem.

Rendelkező rész

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

2) A Vtesse Networks Ltd maga viseli a saját költségeit, valamint köteles viselni az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket is.

3) Nagy‑Britannia és Észak‑Írország Egyesült Királysága, az AboveNet Communications UK Ltd, a Gamma Telecom Ltd, a VTL (UK) Ltd és a British Telecommunications plc maga viseli a saját költségeit.
94

Ezt a következtetést nem vonja kétségbe a felperes állítása, amely szerint a Bizottság a részleges megvalósulást még az irányításhoz nem vezető lépések esetében is a 7. cikk (1) bekezdése által tiltottnak tekinti, és jelzi a feleknek, hogy tartózkodniuk kell az ilyen lépésektől. A tárgyaláson a Bizottság megerősítette, hogy jóllehet sosem fogadott el hivatalos álláspontot azon kérdést illetően, hogy a 7. cikk megakadályozza-e a kisebbségi részesedés megszerzését, a bejelentést tevő felekkel folytatott megbeszélések során a Bizottság azt a megközelítést fogadta el, hogy kéri a szerző felet, hogy az eljárás végéig tartózkodjék az – akár irányítást biztosító, akár kisebbségi részesedésből származó – szavazati jogok gyakorlásától. E tekintetben először is megjegyzendő, hogy a fenti 42. pontban említett hatáskörmegosztásból fakadóan a közösségi jog értelmezése az Európai Bíróság és nem a Bizottság előjoga, és hogy ennek megfelelően a Bizottság gyakorlata, jóllehet általános befolyással bíró és fontos a tekintetben, hogy keletkeztet-e jogos elvárásokat, de nem meghatározó a jelen eljárást illetően. Másodszor, amint azt a Bizottság a tárgyalás során hangsúlyozta, még ha a rendelet 7. cikkének (1) bekezdését úgy is kellene értelmezni, mint amely csak a Bizottság vizsgálatától függő irányításbeli változást tiltja, és az ahhoz nem vezető lépéseket, mint például a kisebbségi részesedésből származó szavazati jogok gyakorlását nem, úgy tekintettel azon szigorú határidőkre, amelyeken belül a Bizottságnak a bejelentett összefonódást el kell bírálnia, illetőleg az egyes esetekben az irányítás megszerzéséhez vezető különféle körülményekre, a Bizottságnak akkor is jogában állna arra kérni a feleket, hogy ne tegyenek olyan lépéseket, amelyek az irányításban való változáshoz vezethetnek. Ráadásul, jóllehet az nem a rendeletből első ránézésre is kitűnő követelmény, de a bejelentő felek előnyösnek tarthatják a Bizottság közigazgatási eljárását azzal könnyíteni, hogy eleget tesznek a kérésnek, és ezáltal elkerülik annak veszélyét, hogy a Bizottság szükségesnek találja, hogy vizsgálatot folytasson a felek üzleti helyiségeiben annak igazolása céljából, hogy a bejelentő felek nem tettek-e olyan lépéseket, amelyek ténylegesen az irányításban való változást idézték elő.