ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
514

Márpedig először is, amennyiben a felperes azt állítja, hogy a Bizottság azzal, hogy egy harmadik államok hatóságai által már szankcionált kartellben való részvétel miatt bírságot szabott ki vele szemben, megsértette a ne bis in idem elvét, rá kell mutatni arra, hogy a ne bis in idem elve nem alkalmazható a jelen ügyben szereplő körülményekhez hasonló körülmények között, amikor az egyrészről a Bizottság, másrészről a harmadik államok hatóságai által lefolytatott eljárások, illetve kiszabott szankciók egyértelműen eltérő célra irányulnak (lásd analógia útján: 2006. szeptember 27‑iRoquette Frères kontra Bizottság ítélet, T‑322/01, EU:T:2006:267, 280. és 281. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
51

A felperes arra hivatkozik, hogy e rendelkezések, amennyiben lehetővé teszik a Bizottság számára azt, hogy ugyanazon személlyel szemben egy második bírságot is kiszabjon ugyanazon cselekmények miatt, amelyeket már egy másik, ugyanazt a jogi tárgyat védő rendelkezés szankcionált (a 139/2004 rendelet 14. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezett 7. cikkének (1) bekezdése), az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 50. cikkében, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4‑én aláírt egyezmény (kihirdette: az 1993. évi XXXI. törvény, a továbbiakban: EJEE) hetedik kiegészítő jegyzőkönyve 4. cikkének (1) bekezdésében rögzített ne bis in idem elvébe, a Charta 49. cikkének (3) bekezdésében foglalt arányosság elvébe, továbbá a halmazatot illetően a tagállamok jogrendjeinek közös alapelveiben gyökerező kétszeres büntetés tilalmába ütközik. A felperes előadja, hogy a Törvényszék a 2017. október 26‑iMarine Harvest kontra Bizottság ítéletben (T‑704/14, EU:T:2017:753) elismerte, hogy a jelenlegi jogi háttér „szokatlan”, és hogy az az ezen ítélet alapjául szolgáló ügyben jogellenességi kifogás tárgyát képezhette volna. Ez az anomália a 139/2004 rendelet elfogadásából ered, amely már nem írja elő, hogy az összefonódásokat legkésőbb a megállapodás megkötését, a nyilvános vételi ajánlat közzétételét vagy az irányítást megalapozó részesedés megszerzését követő egy héten belül be kell jelenteni, amint azt a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 1989. december 21‑i 4064/89/EGK tanácsi rendelet (HL 1989. L 395., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 31. o.; helyesbítés: magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 4. kötet, 137. o.) előírta. E rendelet két különböző kötelezettséget rögzített (egy, a 4. cikk (1) bekezdésében előírt, egyhetes határidőn belül történő bejelentésre vonatkozó alakszerű kötelezettséget, valamint egy, a 7. cikk (1) bekezdésében előírt, arra vonatkozó anyagi jogi kötelezettséget, hogy az összefonódást a bejelentését és engedélyezését megelőzően ne hajtsák végre), mindkettőre – jelentőségtől függően – igen különböző mértékű bírság kiszabását irányozva elő. Az a vállalkozás ugyanis, amely a megállapodás megkötését követő több mint egy hét elteltével jelentette be az összefonódást, de annak végrehajtása előtt megvárta a Bizottság engedélyét, csupán a 4064/89 rendelet 4. cikkének (1) bekezdését sértette meg, ugyanezen rendelet 7. cikkének (1) bekezdését viszont nem. A problémát csak mélyítette a 139/2004 rendelet 14. cikke (2) bekezdése a) pontjának bevezetése, amely immár az összefonódásnak a 4. cikk (1) bekezdése szerinti bejelentése elmulasztásának esetére az érintett vállalkozás forgalmának 10%‑áig terjedő bírság kiszabását irányozta elő. Ennélfogva a felperes álláspontja szerint a 139/2004 rendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 14. cikke (2) bekezdésének a) pontja felesleges. A megtámadott határozat 2. és 4. cikkét tehát véleménye szerint meg kell semmisíteni.
90

A felperesek hozzáteszik, hogy ha a kérdéssel az ECHA PBT szakértői csoportjához fordultak volna, az eljárás kimenetele más lehetett volna, mivel a Laboratoire Pareva meg tudta volna védeni álláspontját e szakértők előtt annak bizonyítása érdekében, hogy a PHMB (1415; 4.7) nem felel meg az ahhoz szükséges kritériumoknak, hogy a PBT anyagok körébe tartozónak tekintsék. Többek között több olyan vizsgálat eredményeit is benyújthatta volna, amelyek lehetővé tették volna annak megállapítását, hogy ezen anyag toxicitása jelentősen eltérő aszerint, hogy a tesztet szabványfeltételek mellett vagy természetes körülmények között végezték, amint az az értékelő illetékes hatósághoz 2016 júliusában és 2017 márciusában előterjesztett állásfoglalásából is kitűnik. Ezenkívül a felperesek szerint az ECHA PBT szakértői csoportja véleményének jelentősége kifejezetten kitűnik a CA‑Sept13‑Doc.8.3 – Final hivatkozási számú „Review Programme of active substances: establishment of a work programme to meet the 2024 deadline” (A hatóanyagok felülvizsgálati programja: munkaprogram kialakítása a 2024‑es határidő betartása érdekében) című bizottsági dokumentumból.
9

A megtámadott határozatban a Bizottság megállapította, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül, valamint hogy az EUMSZ 107. cikk és az EUMSZ 108. cikk akkor is alkalmazandó, ha a szóban forgó beruházás az Euratom‑Szerződés hatálya alá tartozik. Ami a két új reaktor megépítésének a JSC NIAEP vállalkozás részére történő közvetlen odaítélését illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az nem válthatja ki az érintett piacon, nevezetesen a villamos energia piacán a verseny és a kereskedelem további torzulását. Lefolytattak egy külön eljárást is, amelynek keretében azt vizsgálták, hogy Magyarország tiszteletben tartotta‑e a közbeszerzések odaítélésével kapcsolatos jogszabályokat. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó intézkedés, amely a nukleáris energia előmozdítását célozza, az Euratom‑Szerződésben meghatározott közös érdeket szolgáló célkitűzésre irányul, ezzel együtt hozzájárulva a villamosenergia‑ellátás biztonságához is, továbbá hogy a verseny összes esetleges torzulása korlátozott, és azokat ellensúlyozza az arányos módon elérni kívánt közös célkitűzés, figyelembe véve különösen azokat a megerősítéseket, amelyeket Magyarország az eljárás során nyújtott. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó intézkedés – a Magyarország által 2016. július 28‑án módosított formájában, továbbá a megtámadott határozat 3. cikkében megállapított feltételektől függően – az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a belső piaccal. A megtámadott határozat 3. cikke arra kötelezi Magyarországot, hogy tegyen meg több intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy a Paks II társaság tiszteletben tartson bizonyos olyan kötelezettségeket és korlátozásokat, amelyek többek között a beruházási vagy újbóli beruházási stratégiáját, egy aukciós platform működtetését, valamint a jogi és szerkezeti autonómiáját érintették.
135

Először is, az értékpapír‑eladásból származó, 407 millió euró összegű bevételt illetően meg kell állapítani, hogy a felperes nem bizonyította jogilag megkövetelt módon, hogy ezen értékpapírok könnyen és azonnal mozgósíthatók és felhasználhatók azon betétesek kifizetése céljából, akik a moratórium esetleges megszüntetését követően a betéteket azonnak ki kívánják venni. Nem vitatott, hogy az ezen eladásból származó bevételeket, még ha ezen eladás meg is valósult, 2018. február 23. és 18 óra előtt nem fizették be a felperes Latvijas Bankánál vezetett számlájára, amint azt az EKB helyesen megjegyezte. Nem róható tehát fel az EKB‑nak, hogy az értékpapírokat vagy az állítólagos eladásukból származó jövedelmeket nem számította bele a 2018. február 23‑a másnapján annak érdekében közvetlenül rendelkezésre álló likviditásba, hogy kérelem esetén visszafizessék a betéteket.
3

A hang‑ és adatátvitelhez egyaránt használt lapkakészletek lehetővé teszik az okostelefonok és a táblagépek mobilhálózatokhoz való csatlakozását. Egy lapkakészlet három összetevőből, nevezetesen egy alapsávú processzorból, egy rádiófrekvenciás integrált áramkörből és egy energiagazdálkodást kezelő integrált áramkörből tevődik össze, amelyeket általában külön csipek tartalmaznak, vagy ritkábban ugyanaz a csip tartalmazza. Az alapsávú processzoron kívül bizonyos készülékekhez alkalmazásprocesszorra is szükség van, amely integrálható ugyanabba a csipbe, mint az alapsávú processzor, vagy tartalmazhatja külön chip. Egy lapkakészlet ily módon lehet „integrált” vagy „különálló” attól függően, hogy tartalmaz‑e alkalmazásprocesszort, vagy sem. Egy lapkakészlet megfelelhet egy vagy több mobil kommunikációs szabványnak, így például a GSM (Global System for Mobile Communications), az UMTS (Universal Mobile Telecommunications System) vagy az LTE (Long‑Term Evolution) szabványnak. A lapkakészleteket eredetiberendezés‑gyártók (Original Equipment Manufacturer, a továbbiakban: OEM) részére értékesítik, így az Apple Inc. (Apple), a HTC Corporation (HTC), a Huawei Technologies Co. Ltd (Huawei), az LG Corp. (LG), a Samsung Group (Samsung) és a ZTE Corporation (ZTE) részére, amelyek azokat beépítik a készülékeikbe.
64

A válasz mellékleteként a felperesek benyújtják a Copenhagen Economics „Assessment of economic analysis of the European Commission in the UPS‑TNT case” (a UPS‑TNT ügyben a Bizottság gazdasági elemzésének értékelése) című, 2019. július 8‑i szakértői jelentését. A Bizottság kifogásolja e jelentés késedelmes benyújtását, és a késedelmet igazolatlannak tartja. A Bizottság azt kéri, hogy ezen iratot mint elfogadhatatlant utasítsák el.
98

E tekintetben először is hangsúlyozni kell, hogy az 1107/2009 rendelet nem írja elő azt a helyzetet, amikor a hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítását kérelmező fél visszavonja kérelmét az általa korábban megjelölt reprezentatív felhasználások egyike vonatkozásában. Ami a felperesek által a Törvényszék kérdéseire adott válaszaikban hivatkozott dokumentumot, vagyis az „EFSA, Administrative guidance on submission of dossiers and assessment reports for the peer‑review of pesticide substances actives” című dokumentumot illeti, az említett dokumentum kétségtelenül kifejti, hogy ha valamely kérelmező bármely időpontban vissza kívánja vonni a kérelmét, erről írásban értesítenie kell a jelentéstevő tagállamot, és arról elektronikus levélben értesítenie kell az EFSA‑t és a Bizottságot. E dokumentum azonban arra az eljárásra vonatkozik, amely a kérelem benyújtásával kezdődik, és az EFSA következtetéseinek elfogadásával és annak közzétételével fejeződik be. Egyébiránt meg kell jegyezni, hogy a szóban forgó dokumentum 2019‑es keltezésű, vagyis a megtámadott végrehajtási rendelet elfogadását követően keletkezett. Ezenkívül e dokumentum nem foglalkozik a meghosszabbítás iránti kérelem részleges visszavonásának esetével. Végül, ugyanezen dokumentum pontosítja, hogy a kérelemnek az említett következtetések elfogadását követő visszavonása semmilyen hatással nincs az elfogadott eredményre, amelyet mindenképpen közzétesznek az EFSA Journalban.
Másodszor, ellentétben a területi korlátozásokkal kapcsolatos egyéb, a felperes által vitatott – nevezetesen a viszonteladás és az újrakivitel korlátozására vonatkozó – kötelezettségvállalásokkal (a végleges kötelezettségvállalások 5. és 6. pontja) és a szállítási pontokra vonatkozó kötelezettségvállalásokkal (a végleges kötelezettségvállalások 1.2. szakasza és 9–17. pontja), a bolgár gázhálózattal kapcsolatos kötelezettségvállalások alapvetően a bolgár gázpiacokra vonatkoznak, és nem olyan jellegűek, hogy több érintett KKE‑országban alkalmazhatók lennének. E tekintetben a bolgár gázrendszerre vonatkozó kötelezettségvállalások, amelyek a „Changes to the Bulgarian Gas System” (a bolgár gázrendszert érintő változások) cím alatt szerepelnek, a területi korlátozásokra vonatkozó egyéb kötelezettségvállalásoktól függetlenül, külön kerültek bemutatásra. Hasonlóképpen, a megtámadott határozatban a bolgár gázrendszerre vonatkozó kötelezettségvállalásokat, amelyeket a határozat 7.1.2. szakasza a „The Commitment dealing with the Bulgarian gas system” (a bolgár gázrendszerrel kapcsolatos kötelezettségvállalás) cím alatt tárgyal, külön kezelik a területi korlátozásokra vonatkozó kötelezettségvállalások két kategóriájától, amely utóbbiakat az említett határozat 7.1.1. és 7.1.3. pontjában vizsgálnak „The Commitment to remove territorial restrictions and measures of an effect equivalent to such restrictions” (területi korlátozások és az ilyen korlátozásokkal egyenértékű hatású intézkedések megszüntetésével kapcsolatos elkötelezettség) és „The Commitment dealing with the changes of gas delivery points” (a gázátadási pontok megváltoztatásával kapcsolatos kötelezettségvállalás) cím alatt.
21

A 2010. februári ellenőrzés tárgyát képező szerződésekkel párhuzamosan a Közösség megkötötte az Intelligence for Environment and Security – IES Solutions Srl‑lel, valamint a különböző uniós tagállamokban letelepedett 21 további szerződő féllel, köztük az Isotisszal, a 238940. sz. „REsponding to All Citizens needing Help (REACH112)” szerződést. Az említett szerződés tárgya a REACH112 projekt megvalósítása volt, amely a Versenyképességi és innovációs keretprogram alá tartozó IKT stratégiai támogatási program megvalósításának keretébe illeszkedett. E projekt célja az volt, hogy mindenki számára hozzáférhető alternatív alkalmazásokat kínáljanak a hagyományos telefonhoz képest.
A Törvényszék (ötödik tanács) 2019. december 5‑i ítélete –

Idea Groupe kontra EUIPO – The Logistical Approach (Idealogistic Verhoeven Greatest care in getting it there)

(T‑29/19. sz. ügy)

„Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – Az Idealogistic Verhoeven Greatest care in getting it there európai uniós ábrás védjegy bejelentése – idéa logistique, IDEA és groupe idea korábbi nemzeti szóvédjegyek – iDÉA korábbi nemzeti ábrás védjegy – Az Európai Uniót megelőző nemzetközi lajstromozások – iDÉA korábbi ábrás védjegy és IDEA korábbi szóvédjegy – Viszonylagos kizáró okok – Összetéveszthetőség – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja – A megjelölésnek a helyi jelentőségűt meghaladó mértékű kereskedelmi forgalomban történő használata elmaradása – A 2017/1001 rendelet 8. cikkének (4) bekezdése”

1. Európai uniós védjegy – Jogorvoslati eljárás – Az uniós bírósághoz benyújtott kereset – A Törvényszék hatásköre – A tényállásnak az első alkalommal előtte felhozott bizonyítékokat figyelembe vevő, újbóli vizsgálata – Kizártság (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 72. cikk) (lásd: 20. pont)

2. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – A korábbi védjeggyel való összetéveszthetőség – Idealogistic Verhoeven Greatest care in getting it there ábrás védjegy – idéa logistique, IDEA és groupe idea szóvédjegyek – iDÉA ábrás védjegyek (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (lásd: 46., 50., 72., és 79–81. pont)

3. Európai uniós védjegy – Jogorvoslati eljárás – Az uniós bírósághoz benyújtott kereset – A Törvényszék hatásköre – A fellebbezési tanácsok határozatai jogszerűségének felülvizsgálata – A jogvita tényállása jogi minősítésének felülvizsgálata (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 72. cikk) (lásd: 120. pont)

4. Bírósági eljárás – A bíróság kötelezettsége a jogvita felek által meghatározott keretének tiszteletben tartására – A bíróság arra vonatkozó kötelezettsége, hogy kizárólag a felek által előterjesztett érvek alapján döntsön – Hiány (lásd: 120. pont)

Tárgy

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának az Idea Group és a The Logistical Approach közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2018. november 12‑án hozott határozata (R 2064/2017‑4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) negyedik fellebbezési tanácsának 2018. november 12‑én hozott határozatát (R 2064/2017‑4. sz. ügy) hatályon kívül helyezi.
A Törvényszék (kilencedik tanács) 2020. május 13‑i ítélete – Koenig & Bauer kontra EUIPO (we’re on it)

(T‑156/19. sz. ügy)

„Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A we’re on it európai uniós szóvédjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – A megkülönböztető képesség hiánya – Reklámjelmondatból álló védjegy – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja – Indokolási kötelezettség – A 2017/1001 rendelet 94. cikke”

1. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Megkülönböztetésre nem alkalmas megjelölések – Fogalom (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (lásd: 24. és 25. pont)

2. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Megkülönböztetésre nem alkalmas megjelölések – Reklámjelmondatokból álló védjegyek – Megkülönböztető képesség – Értékelési szempontok (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (lásd: 27–30. pont)

3. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Megkülönböztetésre nem alkalmas megjelölések – we’re on it szóvédjegy (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (lásd: 37–43. és 45. pont)

4. Európai uniós védjegy – Az uniós védjegy meghatározása és megszerzése –Feltétlen kizáró okok – A kizáró okoknak a lajstromozás iránti kérelemmel érintett minden egyes áru vagy szolgáltatás tekintetében történő külön vizsgálata – A lajstromozás megtagadása indokolásának kötelezettsége – Terjedelem (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, és 94. cikk, (1) bekezdés, első mondat) (lásd: 52–54., 60–63. és 68. pont)

5. Európai uniós védjegy – Eljárási rendelkezések – A tények hivatalból történő vizsgálata – Új védjegy lajstromozása – Feltétlen kizáró okok – Bizonyítási teher (2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, és 95. cikk, (1) bekezdés) (lásd: 77. pont)

Tárgy

Az EUIPO első fellebbezési tanácsának a we’re on it szómegjelölés európai uniós védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemmel kapcsolatban 2019. január 16‑án hozott határozata (R 1027/2018‑1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
A Törvényszék (harmadik tanács) 2020. szeptember 23‑i ítélete – Brillux kontra EUIPO – Synthesa Chemie (Freude an Farbe)

(T‑401/19. sz. ügy)

„Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás – Sárga, narancs, piros, rózsaszín, lila, kék, türkiz, sötétzöld, világoszöld és antracitszínű Freude an Farbe ábrás védjegy – Glemadur Freude an Farbe korábbi európai uniós ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja (jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)”

1. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – A korábbi védjeggyel való összetéveszthetőség – Sárga, narancs, piros, rózsaszín, lila, kék, türkiz, sötétzöld, világoszöld és antracitszínű Freude an Farbe, valamint Glemadur Freude an Farbe ábrás védjegyek (207/2009 tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (lásd: 27–31., 46., 51., 52., 60–67. és 71. pont)

2. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – Az érintett védjegyek hasonlósága – Értékelési szempontok – Összetett védjegy (207/2009 tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (lásd: 34–36. pont)

Tárgy

Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a Synthesa Chemie és a Brillux közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2019. március 29‑én hozott határozata (R 1498/2018‑5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
A Törvényszék (harmadik tanács) 2020. szeptember 23‑i ítélete – Brillux kontra EUIPO – Synthesa Chemie (Freude an Farbe)

(T‑402/19. sz. ügy)

„Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – Az Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás – Freude an Farbe ábrás védjegy – Glemadur Freude an Farbe korábbi európai uniós ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség – A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja (jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)”

1. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – A korábbi védjeggyel való összetéveszthetőség – Freude an Farbe és Glemadur Freude an Farbe ábrás védjegyek (207/2009 tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (lásd: 27–31., 46., 51., 52., 60–67. és 71. pont)

2. Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – Az érintett védjegyek hasonlósága – Értékelési szempontok – Összetett védjegy (207/2009 tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (lásd: 34–36. pont)

Tárgy

Az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának a Synthesa Chemie és a Brillux közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2019. március 29‑én hozott határozata (R 1434/2018‑5. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
2)

A Törvényszék megsemmisíti az Alliance of Conservatives and Reformists in Europe (ACRE) részére a 2019. évre nyújtandó hozzájárulásról szóló, 2019. január 14‑i FINS 2019–5 parlamenti határozatot, amennyiben annak I.5.1. cikke a hozzájárulás maximális összege 100%‑ának megfelelő előfinanszírozás kifizetését bizonyos előzetes visszatérítésektől teszi függővé.