C-362/05, P. sz, ügy 
Jacques Wunenburger 
kontra 
az Európai Közösségek Bizottsága 
„Fellebbezés - Közszolgálat - Előléptetés - Kiválasztási eljárás - A fellebbező 
jelentkezésének elutasítása - Nyugdíjazás - Indokolási kötelezettség - Téves 
jogalkalmazás - Csatlakozó fellebbezés - A jogvita tárgya -
Az eljáráshoz fűződő érdek" 
J. Kokott főtanácsnok indítványa, az ismertetés napja: 2007. február 15. I - 4336 
A Bíróság ítélete (negyedik tanács), 2007. június 7 I - 4355 
Az ítélet összefoglalása 
1. Fellebbezés - Tárgy 
(A Bíróság alapokmánya, 56. cikk, második bekezdés) 
I - 4333 
ÖSSZEFOGLALÓ — C-362/05. P. SZ. ÜGY 
2. Megsemmisítés iránti kereset - A megtámadott aktus eljárás közbeni okafogyottá válása -
Kereset, amelynek tárgya a megtámadott aktus visszavonása hiányában is fennmarad 
(EK 230. cikk és EK 233. cikk, első bekezdés; személyzeti szabályzat, 29. cikk) 
1. Minthogy a Bíróság alapokmánya 56. cik­
kének második bekezdése értelmében 
fellebbezéssel bármelyik fél élhet, akinek 
indítványait egészben vagy részben el­
utasították, elfogadható az Elsőfokú 
Bíróság ítéletének az elfogadhatatlansági 
kifogást vagy okafogyottsági kifogást 
elutasító része elleni fellebbezés, még 
akkor is, ha az Elsőfokú Bíróság végül a 
keresetet - mint alaptalant - elutasí­
totta. E rendelkezésre tekintettel ugyanis 
a keresetet érdemben elutasító ítélet 
ellen benyújtott csatlakozó fellebbezés 
elfogadhatóságának eldöntéséhez nem 
kell különbséget tenni aszerint, hogy az 
Elsőfokú Bíróság előtt előadott és általa 
elutasított kifogás a keresetnek elfogad­
hatatlanság vagy okafogyottság miatt 
történő elutasítására irányul-e, mert két 
olyan eljárásjogi kérdésről van szó, ame­
lyek elfogadása esetén az Elsőfokú Bíró­
ság nem határozhat a kereset érdeméről. 
(vö. 36-39. pont) 
2. A megsemmisítés iránti keresettel táma­
dott aktus eljárás alatt bekövetkező 
okafogyottsága önmagában nem jelenti 
azt, hogy a közösségi bíróság az ítélet 
kihirdetésének időpontjában a kereset 
tárgyának hiányában vagy a keresethez 
fűződő érdek hiányában köteles lenne megállapítani az okafogyottságot. A jog­
vita tárgya ily módon továbbra is fennáll, 
ha a sérelmet okozó aktust alakszerűen 
nem vonták vissza, és a felperesnek 
fennmaradhat a megsemmisítéséhez 
fűződő érdeke azért, hogy e jogi aktus 
állítólagos jogellenessége a jövőben ne 
ismétlődhessék meg. Ez az eljáráshoz 
fűződő érdek az EK 233. cikk első 
bekezdéséből következik, amelynek 
értelmében azok az intézmények, ame­
lyek aktusait a Bíróság semmisnek nyil­
vánította, kötelesek megtenni az ítélet­
ben foglaltak teljesítéséhez szükséges 
intézkedéseket. Ugyanakkor ez az eljá­
ráshoz fűződő érdek csak akkor áll fenn, 
ha a feltételezett jogellenesség a felleb­
bező által benyújtott kereset alapjául 
szolgáló ügyben szereplő kö­
rülményektől függetlenül a jövőben is 
megismétlődhet. 
Ez a helyzet a tisztviselő által üres 
álláshelyre benyújtott pályázatának el­
utasítása és másik tisztviselő kinevezése 
ellen indított megsemmisítés iránti kere­
set esetében, amennyiben az adminiszt­
ráció az eljárás során a személyzeti 
szabályzat 50. cikke alkalmazásával 
nyugdíjazta a másik tisztviselőt, és új 
kiválasztási eljárást írt ki, ily módon 
okafogyottá téve a megtámadott hatá­
rozatokat, minthogy a felperes az eredeti 
kinevezéshez vezető eljárást vitatja. 
Ugyanis, szemben a betöltendő állásra 
benyújtott egyes pályázatok érdemi elbí-
I - 4334 
WUNENBURGER KONTRA BIZOTTSÁG 
rálásával, a kiválasztási eljárás lefolytatá­
sának módozatait a jövőben hasonló 
eljárásokban ismételten alkalmazhatják, 
ezért a felperesnek a megtámadott hatá­
rozatok elleni eljáráshoz fűződő érdeke 
- a szóban forgó állásra irányuló jövőbeli jelentkezések lehetősége miatt - fenn­
marad, még akkor is, ha e határozatok 
vele szemben hatályukat vesztették. 
(vö. 47-52., 58-60. pont) 
I - 4335