A TÖRVÉNYSZÉK VÉGZÉSE (fellebbezési tanács)

2010. július 8.

T-166/09. P. sz. ügy

Luigi Marcuccio

kontra

Európai Bizottság

„Fellebbezés – Közszolgálat – Tisztviselők – Utaló végzés – Fellebbezéssel meg nem támadható határozat – Kártérítési kereset – Pert megelőző eljárás – Eljárási hibák – Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan, részben nyilvánvalóan megalapozatlan fellebbezés”

Tárgy: Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke (első tanács) F-70/07. sz., Marcuccio kontra Bizottság ügyben 2009. február 18-án hozott végzése (EBHT-KSZ 2009., I-A-1-31. o. és II-A-1-135. o.) ellen benyújtott, e végzés hatályon kívül helyezése iránti fellebbezés.

Határozat: A Közszolgálati Törvényszék a fellebbezést elutasítja. Luigi Marcuccio viseli a saját költségeit, valamint az Európai Bizottság részéről a jelen eljárásban felmerült költségeket.

Összefoglaló

1. Fellebbezés – Tárgy – A Közszolgálati Törvényszék által hozott, hatáskörének hiányát a Bíróság vagy a Törvényszék javára megállapító végzés hatályon kívül helyezése – Elfogadhatatlanság

(A Bíróság alapokmánya, I. melléklet, 9. cikk, első és második bekezdés)

2. Tisztviselők – Kereset – Kártérítési kereset – Pert megelőző eljárás – Eltérő eljárás attól függően, hogy hoztak-e sérelmet okozó aktust vagy nem

(Személyzeti szabályzat, 90. és 91. cikk)

3. Eljárás – Keresetlevél – Alaki követelmények

(A Bíróság alapokmánya, 21. cikk, első bekezdés és 53. cikk, első bekezdés; a Törvényszék eljárási szabályzata, 44. cikk, 1. §, c) pont)

1. Nem teljesülnek a Bíróság alapokmánya I. melléklete 9. cikkének első és második bekezdésében foglalt, a fellebbezéssel megtámadható határozatokra vonatkozó feltételek, ha a Közszolgálati Törvényszék nem állapítja meg az uniós bíróságok hatáskörének hiányát, hanem a keresetet a Bíróság alapokmánya I. melléklete 8. cikkének (2) bekezdésében szereplő eljárásnak megfelelően átteszi a Törvényszékhez. Az ilyen áttétel nem sérti a felek uniós bíróság előtti bírói jogvédelemhez való jogát, mivel az uniós bíróság mindenképpen határoz a keresetben felmerült összes kérdésben. Azon bíróság, amelyhez a keresetet áttették, köteles megvizsgálni saját hatáskörének fennállását, és adott esetben a külön e célból megalkotott eljárásnak megfelelően visszaküldeni a keresetet az első fokon eljáró bíróságnak, amely ekkor nem állapíthatja meg hatáskörének hiányát. E sajátos mechanizmus lehetővé teszi az Európai Unió Bíróságát alkotó bírósági fórumok közötti hatáskörmegosztás kérdéseinek rendezését. Ezzel összefüggésben, bár el kell ismerni, hogy a bírósági hatáskör kérdése adott esetben a felek közötti kontradiktórius vita tárgyát is képezheti az áttétel nyomán határozatot hozó Törvényszék előtt, a fellebbezési eljárás ilyen ügyben való folytatása ellentétesnek bizonyulhat a Bíróság alapokmányának I. mellékletében szereplő rendszerrel, valamint a gondos igazságszolgáltatás elvével. Ez ugyanis kettős eljáráshoz vezethet annyiban, amennyiben ugyanabban az ügyben mind az áttett ügyre vonatkozó eljárás, mind az áttételről szóló határozat elleni fellebbezési eljárás folyamatban lesz a Törvényszék előtt.

(lásd a 26–30. pontot)

Hivatkozás:

az Elsőfokú Bíróság T-413/06. P. sz., Gualtieri kontra Bizottság ügyben 2008. szeptember 4-én hozott ítéletének (EBHT-KSZ 2008., I-B-1-35. o. és II-B-1-253. o.) 24., 25. és 27. pontja.

2. Az alapokmányban szereplő, pert megelőző eljárás tiszteletben tartása érdekében annak a tisztviselőnek, aki az őt az intézménye vele szemben tanúsított vétkes magatartása miatt állítólag ért kár megtérítését kéri, a személyzeti szabályzat 90. cikke (1) bekezdésének értelmében vett kérelmet kell benyújtania. E kérelem esetleges elutasítása az érintett tisztviselőnek sérelmet okozó aktusnak minősül, amely ellen panaszt nyújthat be, és kizárólag az e panaszt elutasító kifejezett vagy hallgatólagos határozat elfogadását követően terjeszthet elő kártérítési keresetet az uniós bíróság előtt.

A személyzeti szabályzatban előírt és fent ismertetett, két szakaszból álló, pert megelőző eljárás tiszteletben tartása nélkül előterjesztett kártérítési kereset elfogadhatatlan.

Ezzel szemben, ha a tisztviselő neki sérelmet okozó aktust akar vitatni, panasszal fordulhat közvetlenül a kinevezésre jogosult hatósághoz, majd keresetet indíthat a Törvényszék előtt, ha a panaszát elutasítják. A tisztviselő a sérelmet okozó aktussal szemben benyújtott panasz elutasítását követően keresetet indíthat, amelyben kérheti a sérelmet okozó aktus megsemmisítését, kártérítés fizetését, vagy mindkettőt.

(lásd a 45–47. pontot)

Hivatkozás:

az Elsőfokú Bíróság T-54/92. sz., Schneider kontra Bizottság ügyben 1994. december 1-jén hozott ítéletének (EBHT-KSZ 1994., I-A-281. o. és II-887. o.) 53. és 63. pontja; az Elsőfokú Bíróság T-416/03. sz., Angelidis kontra Parlament ügyben 2006. december 5-én hozott ítéletének (EBHT-KSZ 2006., I-A-2-317. o. és II-A-2-1607. o.) 130. és 131. pontja; az Elsőfokú Bíróság T-285/04. sz., Andrieu kontra Bizottság ügyben 2006. július 13-án hozott ítéletének (EBHT-KSZ 2006., I-A-2-161. o. és II-A-2-275. o.) 132. pontja, és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat; az Elsőfokú Bíróság T-156/08. P. sz., R kontra Bizottság ügyben 2009. március 16-án hozott ítéletének (EBHT-KSZ 2009., I-B-1-11. o. és II-B-1-51. o.) 76. pontja.

3. A Bíróság alapokmánya 21. cikke első bekezdésének értelmében, amelyet ugyanezen alapokmány 53. cikke első bekezdésének megfelelően a Törvényszék előtt is alkalmazni kell, továbbá a Törvényszék eljárási szabályzata 44. cikke 1. §-ának c) pontja alapján a keresetlevélnek tartalmaznia kell többek között a jogalapok rövid ismertetését. A keresetlevélben világosan ki kell fejteni azt a jogalapot, amelyre a keresetet alapították. Ezen ismertetésnek – még ha rövid is – kellően egyértelműnek és pontosnak kell lennie, hogy adott esetben további információ nélkül lehetővé tegye az alperes számára védekezésének előkészítését és a Törvényszék számára a keresetről való határozathozatalt.

Ahhoz, hogy valamely kereset, pontosabban valamely jogalap elfogadható legyen, a jogbiztonság és a gondos igazságszolgáltatás elve megköveteli, hogy azok a lényeges ténybeli vagy jogi körülmények, amelyeken a kereset alapul, összefüggően és érthetően kitűnjenek magából a keresetlevélből. Nem feladata a Törvényszéknek a valamely jogalap alátámasztása érdekében előadott valamennyi körülményt megvizsgálni annak eldöntése érdekében, hogy ezek a körülmények egyúttal egy másik jogalapot is alátámaszthatnak-e.

(lásd a 76. pontot)

Hivatkozás:

az Elsőfokú Bíróság T-224/00. sz., Archer Daniels Midland és Archer Daniels Midland Ingredients kontra Bizottság ügyben 2003. július 9-én hozott ítéletének (EBHT 2003., II-2597. o.) 36. pontja, az Elsőfokú Bíróság T-322/01. sz., Roquette Frères kontra Bizottság ügyben 2006. szeptember 27-én hozott ítéletének (EBHT 2006., II-3137. o.) 208. és 209. pontja, valamint az Elsőfokú Bíróság T-308/05. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben 2007. december 12-én hozott ítéletének (EBHT 2007., II-5089. o.) 71. és 72. pontja.