ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 295/20

A Törvényszék (negyedik tanács) T-416/10. sz., Yoshida Metal Industry Co. Ltd kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben 2012. május 8-án hozott ítélete ellen a Pi-Design AG, a Bodum France és a Bodum Logistics A/S által 2012. július 16-án benyújtott fellebbezés

(C-339/12. P. sz. ügy)

2012/C 295/35

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbezők: Pi-Design AG, Bodum France és Bodum Logistics A/S (képviselő(k): H. Pernez ügyvéd)

A többi fél az eljárásban: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) és Yoshida Metal Industry Co. Ltd

A fellebbezők kérelmei

A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:

— helyezze hatályon kívül a Törvényszék ítéletét;

— törölje az 1 372 580. sz. közösségi védjegyet.

Másodlagosan azt kérik, hogy a Bíróság:

— utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé azzal, hogy ez utóbbi utalja vissza az ügyet a fellebbezési tanács elé, amennyiben hatályon kívül helyezi ez utóbbinak a határozatát;

— a YOSHIDA METAL INDUSTRY CO. LTD-et kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbezők azt állítják, hogy a megtámadott ítéletet azért kell hatályon kívül helyezni, mert a Törvényszék megsértette a közösségi védjegyről szóló rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontját, mivel helytelen szempontokat alkalmazott a vitatott megjelölés alapvető jellemzőinek meghatározásánál és elferdítette az eléje terjesztett bizonyítékokat.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 311/5

A Supreme Court of the United Kingdom (Egyesült Királyság) által 2012. július 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Test Claimants in the Franked Investment Income Group Litigation kontra Commissioners of Inland Revenue, Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

(C-362/12. sz. ügy)

2012/C 311/05

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Supreme Court of the United Kingdom

Az alapeljárás felei

Felperes: Test Claimants in the Franked Investment Income Group Litigation

Alperesek: Commissioners of Inland Revenue, Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. Amennyiben valamely tagállam joga értelmében az adóalany két vagylagos igényérvényesítés közül választhat annak érdekében, hogy az EUMSZ 49. és 63. cikkel ellentétesen beszedett adó visszatérítését kérje, és ezen igényérvényesítési lehetőségek egyikére hosszabb elévülési idő vonatkozik, akkor összeegyeztethető-e a tényleges érvényesülés, a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvével az, ha ez a tagállam olyan jogszabályokat vezet be, amelyek előzetes értesítés nélkül és a tervezett új jogszabály kihirdetésének időpontjától kezdődően, visszamenőleges hatállyal megrövidítik ezt a hosszabb elévülési időt?
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 295/23

A Tribunale di Milano (Olaszország) által 2012. július 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Nintendo Co., Ltd és társai kontra PC Box Srl és 9Net Srl

(C-355/12. sz. ügy)

2012/C 295/41

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale di Milano

Az alapeljárás felei

Felperesek: Nintendo Co., Ltd, Nintendo of America Inc., Nintendo of Europe GmbH

Alperesek: PC Box Srl, 9Net Srl

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. Úgy kell-e értelmezni a 2001/29/EK irányelv (1) 6. cikkét — figyelemmel ugyanezen irányelv (48) preambulumbekezdésére —, hogy a szerzői jog által védett művekhez vagy teljesítményekhez kapcsolódó műszaki intézkedések védelme kiterjed egy olyan, ugyanazon vállalkozás által gyártott és forgalmazott rendszerre is, amelynél a hardverbe be van építve egy a védett művet tartalmazó külön hordozón (harmadik személyeken kívül, akik a védett mű jogosultjai, az említett vállalkozás által is gyártott videojáték) található olyan azonosító kód felismerésére alkalmas eszköz, amely kód hiányában az említett mű ebben a rendszerben nem lesz megjeleníthető és használható, és így az említett eszközt az olyan készülékekkel és termékekkel való interoperabilitásra képtelen rendszerré teszi, amelyek nem ugyanezen rendszer gyártójától származnak.

2. Értelmezhető-e úgy a 2001/29/EK irányelv 6. cikke — figyelemmel ugyanezen irányelv (48) preambulumbekezdésére —, hogy amennyiben azt kell mérlegelni, hogy egy termék vagy alkatrész műszaki intézkedés megkerülésére irányuló használata van-e túlsúlyban más számottevő gazdasági jelentőséghez vagy célhoz képest, akkor a nemzeti bíróságnak olyan mérlegelési szempontokat kell alkalmaznia, amelyek azt a sajátos rendeltetést helyezik előtérbe, amelyet a jogosult társít ahhoz a termékhez, amelybe a védett tartalmat beteszik, vagy pedig ehelyett, illetve ezzel egyidejűleg az összehasonlított célok jelentőségére vonatkozó mennyiségi szempontok, illetőleg minőségi, vagyis az említett célok természetére és jelentőségére vonatkozó szempontok alkalmazásának van helye.

(1) HL L 167., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 21. kötet, 230. o.
—

A Bíróság állapítsa meg, hogy az Olasz Köztársaság — mivel a kitűzött határidőn belül nem fogadott el minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy végrehajtsa az Olaszország által az Alcoa Trasformazioni számára nyújtott C 38/A/2004. sz. (ex NN 58/2004) és C 36/B/2006. sz. (ex NN 38/2006) állami támogatásokról szóló, 2009. november 19-i C(2009) 8112 határozatot — nem teljesítette az e határozat 2., 3. és 4. cikkéből, valamint az EUMSZ 288. cikkből eredő kötelezettségeit.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 295/20

A Törvényszék (negyedik tanács) T-416/10. sz., Yoshida Metal Industry Co. Ltd kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben 2012. május 8-án hozott ítélete ellen a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) által 2012. július 16-án benyújtott fellebbezés

(C-340/12. P. sz. ügy)

2012/C 295/36

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: A. Folliard-Monguiral meghatalmazott)

A többi fél az eljárásban: Yoshida Metal Industry Co. Ltd és Pi-Design AG, Bodum France, Bodum Logistics A/S

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

— teljes egészében adjon helyt a fellebbezésnek,

— helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet,

— aYoshida Metal Industry Co. Ltd-et kötelezze az OHIM költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

— A fellebbező azt állítja, hogy a Törvényszék nem indokolta megfelelően a megtámadott ítéletet, mivel nem vizsgálta az OHIM-nak a megtámadott ítélet 18. pontjában említett érvét.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 295/25

Az Upper Tribunal (Immigration and Asylum Chamber) London (Egyesült Királyság) által 2012. augusztus 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Nnamdi Onuekwere kontra Secretary of State for the Home Department

(C-378/12. sz. ügy)

2012/C 295/45

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Upper Tribunal (Immigration and Asylum Chamber) London

Az alapeljárás felei

Fellebbező: Nnamdi Onuekwere

A fellebbezési eljárásban ellenérdekű fél: Secretary of State for the Home Department

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. Milyen körülmények között jelent, és jelent-e a szabadságvesztés időtartama jogszerű tartózkodást a 2004/38 irányelv (1) 16. cikke szerinti huzamos tartózkodási jog megszerzése céljából?

2. Amennyiben a szabadságvesztés időtartama nem minősül jogszerű tartózkodásnak, akkor az a személy, aki szabadságvesztését letöltötte, az irányelv szerinti huzamos tartózkodási jog megállapításához szükséges öt éves időszak számítása céljából beszámíthatja-e a szabadságvesztést megelőző és azt követő tartózkodási időszakokat?

(1) Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 158., 77. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 5. kötet, 46. o. helyesbítés: HL. L 274., 47. o.)
—

Megállapításra került, hogy bizonyos javulás volt tapasztalható a ciprusi területen történő hulladékkezelésben, amely javulás azonban jelentős késéssel következett be, tekintettel arra, hogy az 199/31/EK irányelv 14. cikke értelmében a megkövetelt intézkedéseket legkésőbb 2009. július 16-ig kellett volna elfogadni, és, mindennek ellenére, amint azt a ciprusi hatóságok is elismerték, két ellenőrizetlen hulladéklerakó továbbra is ellenőrzés nélkül működik, és ily módon az irányelv 14. cikkének megsértése továbbra is fennáll, anélkül, hogy e jogsértés megszüntetését legalább a következő három évben látni lehetne.
Az Upper Tribunal (Immigration and Asylum Chamber) London (Egyesült Királyság) által 2012. augusztus 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Secretary of State for the Home Department kontra MG

(C-400/12. sz. ügy)

(2012/C 331/23)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Upper Tribunal (Immigration and Asylum Chamber) London

Az alapeljárás felei

Fellebbező: Secretary of State for the Home Department

A fellebbezési eljárásban ellenérdekű fél: MG

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. Az uniós polgár bűncselekmény elkövetéséért való elítélése miatti szabadságvesztésének időtartama megszakítja-e a fogadó tagállamban azt a tartózkodási időtartamot, amely ahhoz szükséges, hogy ez a személy igénybe vehesse a 2004/38/EK irányelv (1) 28. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti, kiutasítással szembeni védelem legmagasabb szintjét, vagy más módon kizárja-e a személyt a védelem e szintjére való hivatkozásból?

2. A 28. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti „elmúlt tíz évre” hivatkozás azt jelenti-e, hogy a tartózkodásnak folyamatosnak kell lennie annak érdekében, hogy az uniós polgár igénybe vehesse a kiutasítással szembeni védelem legmagasabb szintjét?

3. A 28. cikk (3) bekezdésének a) pontja szempontjából azt a tízéves időszakot, amelyben az uniós polgárnak a fogadó tagállamban kell tartózkodnia, (a) a kiutasító határozat meghozatalától való, visszafelé történő számítással; vagy (b) a polgár fogadó tagállamban való tartózkodásának kezdetétől való számítással kell-e számítani?

4. Amennyiben a 3. kérdés a) pontjára azt a választ kell adni, hogy a tízéves időszakot visszafelé kell számítani, akkor különbséget jelent-e az, ha a személy az ilyen szabadságvesztést megelőzően megszerezte a tízéves tartózkodást?

(1) Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 158., 77. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 5. kötet, 46. o.).
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 389/3

A Tribunal Administrativo e Fiscal do Porto (Portugália) által 2012. szeptember 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Portgás — Sociedade de Produção e Distribuição de Gás, S.A. kontra Ministério do Ambiente, do Ordenamento do Território e do Desenvolvimento Regional

(C-425/12. sz. ügy)

2012/C 389/04

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Administrativo e Fiscal do Porto

Az alapeljárás felei

Felperes: Portgás — Sociedade de Produção e Distribuição de Gás, S.A.

Alperes: Ministério do Ambiente, do Ordenamento do Território e do Desenvolvimento Regional.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Lehet-e úgy értelmezni az 1993. június 14-i 93/38/EGK tanácsi irányelv (1) 4. cikkének (1) bekezdését és ugyanezen irányelvnek a 1998. február 16-i 98/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított 14. cikke (1) bekezdése c) pontjának (2) i. alpontját, valamint az említett irányelvek egyéb rendelkezéseit, illetve a közösségi jog alkalmazandó általános elveit, hogy azok kötelezettségeket állapítanak meg a közszolgáltatási koncesszió magán jogosultjai (különösen az említett 93/38/EGK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott szervezetek) számára, annak ellenére, hogy az említett irányelvet a portugál állam még nem ültette át a belső jogba, illetve hogy maga a portugál állam az egyik minisztériumától származó határozat útján felróhatja e kötelezettségek megszegését az említett koncesszió magán jogosultjának?

(1) A vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló irányelv (HL L 199., 84. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 2. kötet, 194. o.)

(2) HL L 101., 1. o.
—

semmisítse meg az Európai Bizottság 2011. április 20-i határozatát, amely kizárja a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó közösségi elvek és irányelvek, valamint a „Pratical Guide to contract procedures financed from the General Budget of the European Communities in the context of external actions” megsértése okán Romániával szembeni kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárás megindításának szükségességét;
1.

Úgy kell–e értelmezni a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (1) 13. cikke B. része d) pontjának 6. alpontját, hogy „a tagállamok által meghatározott […] befektetési alapok kezelése” fogalom magában foglalja az olyan nyugdíjalapokat, amelyek az alapeljárásban szerepelnek, és a következő jellemzőkkel rendelkeznek, amennyiben a tagállam a jelen előzetes döntéshozatalra utaló végzés 2. pontjában leírt intézményeket befektetési alapnak ismeri el: a) a munkavállaló (nyugdíjjogosult) hozama a nyugdíjalap befektetései által elért hozamtól függ, b) a munkáltató nem köteles kiegészítő befizetéseket teljesíteni annak érdekében, hogy konkrét hozamot biztosítson a nyugdíjjogosultnak, c) a nyugdíjalap kollektíven fekteti be a felhalmozott pénzeszközöket a kockázatmegosztás elve alapján, d) a nyugdíjalapba teljesített befizetések összege az egyes munkavállalókat és munkáltatókat képviselő munkaerő-piaci szervezetek közötti kollektív szerződéseken alapul, nem pedig az egyes munkavállalók személyes döntésén, e) az egyes munkavállalók személyesen eldönthetik, hogy kiegészítő járulékot fizetnek a nyugdíjalapba, f) az önfoglalkoztató kereskedők, munkáltatók és vállalatvezetők úgy dönthetnek, hogy nyugdíjjárulékot fizetnek a nyugdíjalapba, g) kollektív megállapodás alapján a munkavállalók számára kikötött nyugdíj-megtakarítások előre meghatározott hányadát életjáradék vásárlására használják fel, h) a nyugdíjjogosultak viselik a nyugdíjalap költségeit, i) a nyugdíjalapba teljesített befizetések bizonyos összegkorlátokon belül levonhatók a nemzeti jövedelemadóból, j) a magánnyugdíj-rendszerbe teljesített befizetések — ideértve a pénzügyi intézménynél létrehozott nyugdíjalapot is —, amelyben a járulékok befektetési alapba fektethetők, ugyanolyan mértékben vonhatók le a nemzeti jövedelemadóból, mint az i) pont esetében, k) az i) pont szerinti járuléklevonási jog adójogi ellentételezése az, hogy a kifizetések adókötelesek, és l) a felhalmozott pénzeszközöket főszabály szerint ki kell fizetni, amikor az érintett személy eléri a nyugdíjkorhatárt?
5.

Összeegyeztethető az irányelv (31) preambulumbekezdésében szereplő „megfelelő egyensúly” fogalmával, és a „méltányos díjazás” (lásd az irányelv 5. cikke (2) bekezdésének b) pontját) fogalmának egységes értelmezésével –amelynek a „káron” kell alapulnia — az olyan tagállami jogszabály, amely alapján díjazást szednek be a memóriakártyák után, ugyanakkor nem szednek be díjazást az olyan belső memóriák után, mint az mp3 lejátszók vagy az iPodok, amelyeket magáncélú másolásra terveztek, és elsődlegesen arra is használnak?
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 9/33

A High Court of Justice (Chancery Division) (Egyesült Királyság) által 2012. november 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Eli Lilly and Company Ltd kontra Human Genome Sciences Inc

(C-493/12. sz. ügy)

2013/C 9/55

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

High Court of Justice (Chancery Division)

Az alapeljárás felei

Felperes: Eli Lilly and Company Ltd

Alperes: Human Genome Sciences Inc

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

a) Milyen szempontok alapján lehet eldönteni, hogy „a termék hatályos alapszabadalom oltalma alatt áll” a 469/2009/EK rendelet (1) 3. cikkének a) pontja esetében?

b) Mások–e a szempontok akkor, ha a termék nem termékek kombinációja, és ha igen, melyek ezek a szempontok?

c) Antitestre vagy antitest-osztályokra irányuló szabadalmi igény esetében elegendő–e az, hogy az antitestet vagy antitesteket a célfehérjéhez való kötődésük jellege szerint határozzák meg, vagy strukturálisan is meg kell határozni az antitestet vagy antitesteket, és ha igen, akkor milyen mértékben?

(1) A gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványáról szóló, 2009. május 6-i 469/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (kodifikált változat) (HL 2009. L 152., 1.)
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 26/25

A First-Tier Tribunal (Tax Chamber) (Egyesült Királyság) által 2012. november 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Dixons Retail Plc kontra Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs

(C-494/12. sz. ügy)

2013/C 26/48

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

First-Tier Tribunal (Tax Chamber)

Az alapeljárás felei

Felperes: Dixons Retail Plc

Alperes: Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. Úgy kell-e értelmezni a (2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1)) 14. cikk(ének) (1) bekezdését, hogy az alkalmazandó abban az esetben, amikor a termékek átadására csalással kerül sor annyiban, amennyiben a vevő olyan kártyával fizet, amelyről tudja, hogy nem jogosult a használatára?

2. Amennyiben a termék átadására kártya csalárd módon való használatával került sor, ez a 14. cikk (1) bekezdése szerint a „birtokba vehető dolog átengedése, amely tulajdonosként való rendelkezésre jogosít fel”

3. Úgy kell-e értelmezni a 73. cikket, hogy az alkalmazandó abban az esetben, amikor a termék eladója az általa valamely harmadik féllel kötött, kártyaügyletekre vonatkozó szerződés alapján kapja meg az ellenértéket, jóllehet a vevő tudja, hogy nem jogosult a kártya használatára?

4. A harmadik féltől kapott ellenérték a 73. cikk értelmében „az ügyletért kapottnak” tekinthető-e akkor, ha a fizetésre a harmadik fél által a termék eladója és a harmadik fél között megkötött megállapodás alapján annak eredményeként kerül sor, hogy olyan kártyát mutatnak be a termék eladójának, amelynek használatára a vevő nem jogosult?

(1) A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL L 347., 1. o.).
2.

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Hogyan kell értelmezni a 469/2009 rendelet 3. cikkének c) pontját abban az esetben, amikor egy érvényes alapszabadalom több terméket részesít oltalomban, és az alapszabadalom által oltalomban részesített egyik termék (A) tekintetében benyújtott tanúsítvány iránti kérelem bejelentésének napján még nem adták meg az ugyanezen alapszabadalom által oltalomban részesített további termékek (B, C) tanúsítványait, azonban e termékek (B, C) bejelentése alapján megadták a tanúsítványokat azt megelőzően, hogy határoztak volna az elsőként hivatkozott termék (A) vonatkozásában benyújtott tanúsítvány iránti bejelentésről?
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 26/32

A Supreme Court of the United Kingdom (Egyesült Királyság) által 2012. november 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Jessy Saint Prix kontra Secretary of State for Work and Pensions

(C-507/12. sz. ügy)

2013/C 26/59

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Supreme Court of the United Kingdom

Az alapeljárás felei

Felperes: Jessy Saint Prix

Alperes: Secretary of State for Work and Pensions

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. Úgy kell-e értelmezni a polgárságról szóló irányelv (1) 7. cikkében a „munkavállalók” számára biztosított tartózkodási jogot, mint amely csak azokra alkalmazandó, akik i. fennálló munkaviszonnyal rendelkeznek, ii. (legalábbis bizonyos körülmények között) munkát keresnek, vagy iii. a 7. cikk (3) bekezdésben foglalt kiterjesztések alá tartoznak, vagy a cikket úgy kell értelmezni, mint amely nem zárja ki olyan további személyek elismerését, akik annak alkalmazásában „munkavállalók” maradnak?

2. i. Az utóbbi válasz esetén kiterjed-e arra a nőre, aki a terhesség előrehaladott szakasza (valamint a szülés) által okozott fizikai korlátok miatt ésszerű okokból felhagy a munkával vagy a munkakereséssel? ii. Ha kiterjed, esetében alkalmazható-e a nemzeti jog arra vonatkozó előírása, hogy mikortól ésszerű felhagynia ezekkel?

(1) Az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (EGT vonatkozású szöveg) (HL L 158., 77. o.; magyar nyelvű külökiadás 5. fejezet, 5. kötet, 46. o.)
1.

Értelmezhető-e úgy a 2913/92 rendelet (1) 70. cikke (1) bekezdésének első albekezdése, hogy a vámáru-nyilatkozatban szereplő áruk részleges vizsgálatának eredményeit korábbi nyilatkozatokban feltüntetett olyan árukra is ki lehet terjeszteni, amelyeket nem érintett a részleges vizsgálat, azonban a Kombinált Nómenklatúra ugyanazon kódjával jelentettek be, amelyek ugyanazon gyártótól származnak, és az említett gyártó tanúsítványában feltüntetett, az elnevezésre és az összetételre vonatkozó információ szerint azonosak a részleges vizsgálathoz vett minták alapjául szolgáló vámáru-nyilatkozatban szereplő árukkal? Más szavakkal: A 2913/92 rendelet 70. cikke (1) bekezdésének első albekezdése szerinti „nyilatkozat” fogalma magában foglalja-e azokat a nyilatkozatokat, amelyek vonatkozásában nem vettek vizsgálati mintát, amelyekben azonban azonos árukat tüntettek fel (az árukat a Kombinált Nómenklatúra ugyanazon kódjával jelentik be, azok ugyanattól a gyártótól származnak, és a gyártói tanúsítványban azonos elnevezéssel és megegyező összetétellel szerepelnek)?
a)

Összeegyeztethető-e az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek (1) az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben értelmezett 63. cikkének (2) bekezdésével a két tagállam által közösen létrehozott monitoring bizottság olyan eljárási szabályzata, mint a 2007–2013. évi észt-lett program monitoring bizottsága által elfogadott programútmutató, amely úgy rendelkezik, hogy a monitoring bizottság határozatai nem támadhatók meg bíróság előtt (a programútmutató 6.6. pontjának (4) bekezdése: „The decisions of the Monitoring Committee are not appealable at any place of jurisdiction.”)?