18

Ilyen körülmények között a Giudice di pace di Mercato San Severino felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából az alábbi kérdéseket terjesztette a Bíróság elé: „Az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. és 13. cikkével, […] az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkével, a […]2008/52 irányelvvel, a hatékony bírói jogvédelemhez való […] uniós jog általános elvével és általában az uniós jog egészével ellentétes-e az, hogy az Európai Unió valamely tagállamában olyan szabályozást – mint a 28/2010. sz. törvényerejű rendelet és a […] 180/2010. sz. miniszteri rendelet – vezetnek be, amelynek értelmében: (1) a bíróság a későbbi bírósági eljárás keretében bizonyítékokat hozhat fel a kötelező közvetítői eljárást alapos ok nélkül elmulasztó fél terhére; (2) a bíróságnak ki kell zárnia az egyeztetésre irányuló javaslatot elutasító pernyertes félnél a javaslat megtételét követően felmerült költségek megtérítését és köteleznie kell őt a pervesztes fél részéről az ugyanezen időszakban felmerült költségek megtérítésére, valamint a fizetendő illeték (egységes illeték) címén már megfizetett összegnek megfelelő további összegnek az államkincstár részére történő megfizetésére, amennyiben az elutasított javaslat megtétele után indított eljárást követően meghozott ítélet teljes mértékben megfelel e javaslat tartalmának; (3) a bíróság – súlyos és kivételes okok fennállása esetén – kizárhatja a közvetítőnek fizetett díj és a szakértői díj címén a pernyertes félnél felmerült összegek megtérítését akkor is, ha a bírósági eljárást követően meghozott ítélet nem felel meg teljes egészében a javaslat tartalmának; (4) a bíróságnak az eljárás címén fizetendő egységes illetéknek megfelelő összegnek az államkincstár részére történő megfizetésére kell köteleznie azt a felet, amely a közvetítői eljárást alapos ok nélkül elmulasztotta; (5) a közvetítő egyeztetésre irányuló javaslatot tehet, sőt köteles tenni a felek megállapodásának hiányában is, és akkor is, ha a felek az eljárásban nem vesznek részt; (6) a közvetítésre irányuló kísérlet befejezésére előírt határidő elérheti a négy hónapot; (7) az eljárás kezdetétől számított négy hónapos határidő lejártát követően is csak akkor lehet keresetet indítani, miután a közvetítő szervezet titkárságánál beszerezték a közvetítő által a megállapodás létre nem jöttéről kiállított, az elutasított javaslatot tartalmazó jegyzőkönyvet; (8) nem kizárt, hogy a közvetítői eljárások száma megsokszorozódhat – aminek az a következménye, hogy nő a jogviták elbírálásának ideje –, ugyanolyan mértékben, mint az időközben indított bírósági eljárások keretében szabályosan benyújtott kérelmek száma; (9) a kötelező közvetítői eljárás költsége legalább kétszer magasabb, mint azon bírósági eljárás költsége, amelynek elkerülése a közvetítői eljárás célja, és az egyenlőtlenség exponenciálisan nő a perérték növekedésével (ezért előfordulhat, hogy a közvetítés költsége hatszor nagyobb lesz, mint a bírósági eljárás költsége) vagy a jogvita bonyolultságával összefüggésben (ezen utóbbi esetben, amennyiben – az eljárásban részt vevő felek által díjazott – szakértő kijelölése válik szükségessé, aki a közvetítőnek segítséget nyújt olyan jogvitákban, amelyek különleges szakmai ismereteket igényelnek, anélkül, hogy a szakértői vélemény vagy a szakértő által megszerzett információk a későbbiekben a bírósági eljárás keretében felhasználhatók lennének)?”