12

E törvény 57 bis cikke a következőképpen rendelkezik: „1. § Amennyiben valamely bűncselekménynek minősülő cselekmény miatt a jeugdrechtbank [(gyermek‑ és ifjúságvédelmi bíróság)] elé idézett személy e cselekmény időpontjában betöltötte a 16. életévét, vagy idősebb volt, és a jeugdrechtbank [(gyermek‑ és ifjúságvédelmi bíróság)] úgy véli, hogy nem megfelelő a támogatási, védelmi vagy nevelési intézkedés, úgy indokolással ellátott határozattal átteheti az ügyet az ügyészséghez annak érdekében, hogy – amennyiben lehetséges – az eljárás a jeugdrechtbank [(gyermek‑ és ifjúságvédelmi bíróság)] általános büntetőjogot és általános büntetőeljárást alkalmazó külön tanácsa előtt folytatódjon, ha az érintett személyt azzal gyanúsítják, hogy vétséget vagy vétség módjára elbírálható bűntettet követett el, vagy – amennyiben lehetséges – az eljárás a bíróságokról szóló törvénykönyv 119. cikkének (2) bekezdése szerinti összetételben eljáró esküdtbíróság előtt folytatódjon, ha az érintett személyt azzal gyanúsítják, hogy vétség módjára el nem bírálható bűntettet követett el. A jeugdrechtbank [(gyermek‑ és ifjúságvédelmi bíróság)] mindazonáltal csak akkor teheti át az ügyet, ha mindezeken kívül teljesül az alábbi feltételek egyike: – az érintett személy ellen már elrendeltek egy vagy több, a 37. cikk 2. §‑ában, 2 bis §‑ában vagy 2 ter §‑ában szereplő intézkedést, vagy a 37 bis–37 quinquies cikkben szereplő jóvátételi ajánlatot; – a büntető törvénykönyv 373., 375., 393–397., 400., 401., 417 ter, 417 quater és 471–475. cikkében szereplő cselekményről, vagy a büntető törvénykönyv 393–397. cikkében szereplő cselekmény elkövetésének kísérletéről van szó. Az indokolás az érintett személy személyiségére, környezetére és érettségének szintjére terjed ki. A fenti rendelkezés akkor is alkalmazható, ha az érintett az ítélet időpontjában már betöltötte 18. életévét. Ebben az esetben a jelen fejezet alkalmazásában kiskorúnak minősül. 2. § A 36bis cikk sérelme nélkül a jeugdrechtbank [(gyermek‑ és ifjúságvédelmi bíróság)] a jelen cikk alkalmazásában csak akkor adhat át ügyet, ha elvégeztette az 50. cikk második albekezdésében szereplő szociális, valamint pszichológiai‑egészségügyi vizsgálatot. A pszichológiai‑egészségügyi vizsgálat célja a helyzet felmérése az érintett személy személyiségére, környezetére és érettségének szintjére tekintettel. Figyelembe veszik a neki felróható cselekmények fajtáját, gyakoriságát és súlyosságát, amennyiben ez hozzájárul személyiségének megítéléséhez. A pszichológiai‑egészségügyi vizsgálat elvégzésének szabályait a király határozza meg. Mindazonáltal: 1. a jeugdrechtbank [(gyermek‑ és ifjúságvédelmi bíróság)] áttehet ügyet a pszichológiai‑egészségügyi vizsgálatról szóló jelentés hiányában is, ha megállapítja, hogy az érintett kivonja magát a vizsgálat alól, vagy megtagadja azt; 2. a jeugdrechtbank [(gyermek‑ és ifjúságvédelmi bíróság)] áttehet ügyet szociális vizsgálat elvégeztetése és pszichológiai egészségügyi vizsgálat igénylésének kötelezettsége nélkül, ha valamely, 18. életévét még be nem töltött személy ellen a büntető törvénykönyv 323., 373–378., 392–394., 401. és 468–476. cikkeiben szereplő, egy vagy több cselekmény 16. életévének betöltése utáni elkövetése miatt ítéletben már intézkedést rendeltek el, és az érintett személy ellen ismét eljárás indul az első elítélést követően elkövetett ezen cselekmény(ek) miatt. Az előző eljárás iratait csatolni kell az új eljárás irataihoz; 3. a jeugdrechtbank [(gyermek‑ és ifjúságvédelmi bíróság)] ugyanezen feltételek mellett dönt az olyan, 18. életévét be nem töltött személy ellen indult eljárás áttétele iránti kérelemről, aki 16. életévének betöltését követően olyan bűncselekménynek minősülő cselekményt követett el, amely húsz évet meghaladó börtönbüntetéssel büntetendő, és amelyet csupán a 18. életév betöltését követően üldöznek. […]”