HU
Hatá rozatokTá r a
ECLI:EU:F:2010 :12 1A KÖZSZOLGÁLATI TÖ RVÉNYSZÉK ÍTÉLETE
(harmadik tanács)
2010 . február 24 .
F-2/09. sz. ügy
Ric cardo Ac hille M enghi
kontra
Hálózat- és Információbiztonsági Üg ynökség (ENISA)
„Közszolgálat — Ideiglenes alkalmazottak — A próbaidő leteltét követő elbocsátás — Lelki zaklatás”
Tárgy: Az EK 236. cikk é s az EA 152. cikk a lapján benyújtott ke reset, amelyben R. A. Menghi 
többek kö zött az ENISA ő t elbocsátó 2008 . március 14 -i határozatának me gsemm isítését 
kéri.
Határozat:A Közszolgálati Törvényszék a ke resetet elutasítja. A f elek maguk viselik saját költségeiket.
Összefoglaló
1. Tisztviselők — Ideiglenes alkalmazottak — Felvétel — Próbaidő
(Személyzeti szabályzat, 12a. cikk)
2. Eljárás — A keresetlevélben m ár felhozott jogalap alátámasztására a t árgyaláson előterjesztett 
kiegészítő érvek — Megengedhetőség
(A Bíróság alapokmánya, 21 . cikk; a K özszolgálati Törvényszék eljárási szabályzata, 35 . cikk, 1. §)
3. Tisztviselők — Ideiglenes a lkalmazottak — Az adminisztráció seg ítségnyújtási kö telezettsége — 
Terjedelem
(Személyzeti szabályzat, 24. cikk)
4. Tisztviselők — Ideiglenes a lkalmazottak — Kereset — Jogalapok — Hatáskörrel való visszaélésre 
alapított, az Eu rópai Csalás Elleni Hivatalnak történő információköz lést kö vetően hozott elbocsátó 
határozat ellen benyújtott kereset alátámasztására felhozott jogalap
(Személyzeti szabályzat, 22a. cikk)
1. A lelki z aklatás, tekintettel a rá v onatkozóan a s zemélyzeti szabályzat 12 a. cikkében szereplő 
meghatározásra, tartósan, ismétlődően és rendszeresen me gnyilvánuló m agatartás; ezzel szemben az 
adminisztráció határozatai egy ad ott pillanatban bekövetkező me gnyilvánulások, mé g akkor is, ha 
tartós, sőt végleges joghatásaik lehetnek, ahogyan az elbocsátó határozat esetében is.
2 ECLI:EU:F:2010 :12ÖSSZEFOGLALÓ–F-2/09.SZ.ÜGY
MENGHIKONTRAENISA
Ennek kö vetkeztében a v alamely id eiglenes a lkalmazottnak s érelmet o kozó é s z aklatással 
összefüggésben hozott aktusok nem a miatt lesznek jogellenesek, hogy bizonyítják az alkalmazott lelki 
zaklatásának me gvalósulását. A j ogellenességhez az is szükséges, hogy a s zóban forgó zaklatás és az 
alkalmazottat elbocsátó határozat indokai kö zött összefüggés legyen.
A próbaidő vé gén bekövetkező elbocsátás esetén az alkalmazott me galapozottan állíthatja, hogy lelki 
zaklatás miatt nem t udta a f eladatai ellátására v aló alkalmasságát bizonyítani, és ennek kö vetkeztében 
az általa vitatott h atározat alapjául szolgáló alkalmatlansági indok téves, ami miatt e h atározat 
meghozatalakor nyilvánvaló értékelési hibát követtek el.
Hasonlóképpe n a l elki zaklatással összefüggő kö rülmények fennállását akkor is figyelembe lehet venni 
annak me gállapításához, hogy az elbocsátó határozatot az alkalmazottnak ártó szándékkal fogadták el, 
így az hatáskörrel való visszaélést valósít me g, ha a z aklató személy egyben az elbocsátó határozatot 
aláíró személy, vagy az elbocsátás alapjául szolgáló, a p róbaidőt értékelő jelentést aláíró egyik személy.
Ennek me gfelelően, ami a p róbaidő vé gén me ghozott e lbocsátó h atározat elleni ké relmek 
alátámasztására f elhozott, l elki z aklatásra v onatkozó állítást illeti, előfordulhat, hogy az em lített 
határozat me ghozatala során nyilvánvaló értékelési hibát kö vetnek el, többek kö zött azzal, ha a l elki 
zaklatás áldozatává vált alkalmazottnak nincs módja a f eladatai ellátására v aló képe sségét bizonyítani. 
Az is előfordulhat, hogy hatáskörrel való visszaélés valósul me g, ha az elbocsátó határozatot azzal a 
céllal hozzák, h ogy me gsértsék az alkalmazott személyiségét, mé ltóságát, illetve t esti vagy szellemi 
épségét.
Ezenfelül lehetséges, hogy a l elki z aklatás me gvalósulásának bizonyítására f elhozott tények annak 
ellenére lehetővé t eszik annak me gállapítását, h ogy az elbocsátó h atározat me ghozatala során 
nyilvánvaló értékelési hibát kö vettek el vagy hatáskörrel való visszaélést valósítottak me g, és így a 
határozatot me g ke ll semm isíteni, hogy e t ényeket ön magukban nem l ehet a s zemélyzeti szabályzat 
12a. cikkének értelmében ve tt lelki zaklatásnak minősíteni.
(lásd a 68 –73. pontot)
2. A K özszolgálati Törvényszék, bár n em f eladata, hogy a ke resetlevél me llékleteiben me gkeresse és 
azonosítsa azokat a j ogalapokat és érveket, amelyeket a ke reset alapjának lehet tekinteni, mivel a 
mellékletek célja pusztán a b izonyítás és a ki egészítés, kö teles figyelembe ve nni a f elperes által a 
tárgyaláson e lőterjesztett valamennyi érvet, ha ezen érvek nem m inősülnek új jogalapnak, hanem a 
keresetlevélben már felhozott jogalap alátámasztására s zolgáló, kiegészítő információkat képe znek.
(lásd a 114 . pontot)
Hivatkozás:
az Elsőfokú B íróság T-209/01. sz., H oneywell kon tra B izottság ügyben 2005 . december 14 -én hozott ítéletének 
(EBHT 2005 ., II- 5527 . o.) 57. pontja.
3. Bár a s zemélyzeti szabályzat 24. cikke s egítségnyújtási kötelezettséget ír e lő az intézmények számára 
a személyi állományuk vonatkozásában, és arra kö telezi őket, hogy segítséget nyújtsanak a t isztviselőnek 
minden olyan támadás vagy fenyegetés esetén, amely őt e m inősége és ellátott feladatai m iatt érik, a 
segítségnyújtási kö telezettség nem v onatkozik a t isztviselő vé delmére m agának az intézménynek az 
aktusaival szemben.
ECLI:EU:F:2010 :12 3ÖSSZEFOGLALÓ–F-2/09.SZ.ÜGY
MENGHIKONTRAENISA
Ugyanis, bár a s zemélyzeti szabályzat 24 . cikke s egítségnyújtási kö telezettséget ír e lő a kö zösségi 
intézmények számára, e kö telezettséget ki zárólag azokkal a kö zigazgatási határozatokkal lehet 
megsérteni, amelyek tartalma e kö telezettséggel összefügg, vagyis a s egítségnyújtás irá nti ké relmet 
elutasító határozatokkal, vagy – különleges kö rülmények esetén – azzal, ha az ad minisztráció magától 
nem n yújt segítséget az alkalmazottnak.
Márpedig az elbocsátó határozat tárgya nem t artozik a s zemélyzeti szabályzat 24. cikkének hatálya alá, 
ennélfogva nincs összefüggésben az e c ikkben szereplő segítségnyújtási kötelezettséggel. Az elbocsátó 
határozattal szemben tehát nem l ehet eredményesen az em lített cikk me gsértésére hivatkozni.
Következésképpe n az őt elbocsátó határozat jogszerűségének vitatása esetén a m agát valamely felettese 
részéről jövő támadás vagy fenyegetés áldozatának tartó id eiglenes alkalmazottnak n em a nnak 
bizonyítása a f eladata, hogy az elbocsátó határozattal me gsértették a s zemélyzeti szabályzat 24. cikkét, 
hanem a nnak, h ogy nyilvánvaló mé rlegelési hibát kö vettek el vagy hatáskörrel való visszaélést 
valósítottak me g. Ennek me gfelelően az alkalmazott me galapozottan állíthatja kü lönösen azt, h ogy az 
őt ért támadás vagy fenyegetés miatt kö vetett el kötelességszegést, vagy em iatt nem v olt képe s a rá 
bízott feladatokat ellátni, és ez volt az elbocsátásának oka.
(lásd a 128 –131. pontot)
Hivatkozás:
az Elsőfokú B íróság T-95/04. sz., L avagnoli kon tra B izottság ü gyben 2006 . m ájus 17 -én h ozott ítéletének 
(EBHT-KSZ 2006 ., I-A-2-121. o. és II-A-2-569. o.) 141 . pontja.
4. A személyzeti szabályzat 22a. cikkének (3) bekezdése szerint azt a t isztviselőt, aki az em lített cikk 
(1) bekezdése alapján olyan tényekre vonatkozó információkat kö zöl, amelyek alapján esetlegesen 
jogellenes tevékenységet vagy az Európai K özösségek tisztviselői valamely kö telezettségének súlyos 
megsértésére utaló m agatartást lehet vélelmezni, „az intézmény részéről nem é rheti sérelmes hatás 
ennek kö vetkeztében, feltéve h ogy a t isztviselő jóhiszeműen járt el”. Ennek kö vetkeztében annak a 
körülménynek, hogy az ideiglenes alkalmazott számára ke dvezőtlen határozatot időben azt kö vetően 
hoznak me g, hogy ezen alkalmazott információkat kö zöl az Európai C saláselleni Hivatallal, arra ke ll 
indítania a K özszolgálati Törvényszéket, hogy az elé valamely elbocsátó határozat ellen terjesztett 
olyan ke reset esetén, amelynek alátámasztására a h atáskörrel való visszaélésre alapított jogalapot 
hoznak fel, e jogalapot különösen figyelmesen vizsgálja me g. Ezzel együtt az em lített rendelkezés nem 
minden sérelmet okozó aktussal szemben nyújt védelmet annak a t isztviselőnek, aki a s zemélyzeti 
szabályzat 22a. cikkének (1) bekezdése alapján olyan tényekre vonatkozó információkat közöl, amelyek 
alapján jogellenes tevékenységet lehet vélelmezni, hanem c sak az em lített típusú információközlés miatt 
meghozott határozatokkal szemben.
(lásd a 137 –139. pontot)