Keywords

Summary



Keywords

1. Eljárás – Költségek – Megállapítás – Megtérítendő költségek – Fogalom – A kereset indítását megelőző szakaszban a feleknél felmerült költségek – Kizártság

(Az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata, 91. cikk, b) pont)

2. Eljárás – Költségek – Megállapítás – Figyelembe veendő elemek

(Az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata, 91. cikk, b) pont)

3. Eljárás – Költségek – Megállapítás – Figyelembe veendő elemek – Új és fontos jogkérdés elemzése

(Az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata, 91. cikk, b) pont)

4. Eljárás – Költségek – Megállapítás – Figyelembe veendő elemek – A közigazgatási eljárás során már felvetett kérdések – A felperesek közötti együttműködés

5. Eljárás – Költségek – Megállapítás – Megtérítendő költségek – A feleknél szükségszerűen felmerült költségek – Az eljárási iratok kézbesítési költsége – Feltételek

(Az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata, 43. cikk, 6. §, 91 cikk, b) pont és 102. cikk, 2. §)

Summary

1. Az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata 91. cikkének b) pontja értelmében a megtérítendő költségek azokra a költségekre korlátozódnak, amelyek egyrészt az Elsőfokú Bíróság előtti eljárás céljából merültek fel, és másrészt e célból szükségszerűek.

Nem megtérítendő költségeknek kell tekinteni e vonatkozásban először is az alapügyben megtámadott határozat elfogadását követően és a kereset indítása előtt a Bizottság szolgálataival való kapcsolattartás céljából a felpereseknél felmerült költségeket. Az „eljárás” alatt ugyanis az eljárási szabályzat 91. cikke csak az Elsőfokú Bíróság előtti eljárást érti, kizárva az ezt megelőző szakaszt, függetlenül attól a ténytől, hogy a Bizottság szolgálataival tartott valamely találkozó célja az Elsőfokú Bíróság előtti eljárás elkerülése lehetett.

(vö. 21–22. pont)

2. A közösségi bíróságnak nem az a feladata, hogy a felek által saját ügyvédeiknek fizetendő tiszteletdíjakat megállapítsa, hanem annak az összegnek a meghatározása, amelynek erejéig ezek a díjazások megtéríttethetők a költségek viselésére kötelezett féllel. A költségek megállapítása iránti kérelem elbírálása során az Elsőfokú Bíróságnak nem kell figyelembe vennie az ügyvédek tiszteletdíját rögzítő nemzeti díjszabásokat, sem pedig az érintett fél és meghatalmazottjai vagy tanácsadói között e tekintetben kötött esetleges megállapodást.

Díjszabási jellegű közösségi rendelkezések hiányában a közösségi bíróság az ügy elemeit szabadon mérlegeli, figyelembe véve a jogvita tárgyát és jellegét, fontosságát a közösségi jog szempontjából, valamint az ügy nehézségeit, az eljáró megbízottak vagy tanácsadók részéről a bírósági eljárás miatti munka mértékét, valamint a jogvita által a felek számára képviselt gazdasági érdekeket.

(vö. 23–24. pont)

3. Az alapügybeli jogvita tárgyát és jellegét, valamint közösségi jogi jelentőségét illetően megállapítható, hogy olyan új és fontos jogkérdés elemzése, amely még nem merült fel a Bizottság előtti közigazgatási eljárás során, és amely olyan témához kapcsolódik, amelyre vonatkozó új politikáját a Bizottság az alapügybeli eljárás során alakította ki és tette közzé, igazolhatja egyrészt a szakosodott ügyvédek eljárását, amely jelentős számú, nagyon magas óradíjú munkaórával járt, másrészt azt a tényt is, hogy a felpereseket több ügyvéd is képviselje.

(vö. 26. pont)

4. Az alapügy keretében elvégzett munka mértékét illetően a közösségi bíróság figyelembe veheti azt a tényt, hogy a felperesek által az alapügyben hivatkozott egyes jogalapok már megvitatásra kerültek a Bizottság előtti közigazgatási eljárás során, és e felek ügyvédei így már szükségszerűen elmélyült tudással rendelkeztek a felvetett kérdésekről e másik eljárásban való részvételük folytán.

A közösségi bíróság továbbá figyelembe veheti azt, hogy a felperesek együttműködtek a keresetlevél és más beadványok elkészítése során, amelyeket együtt nyújtottak be, nem pedig külön iratokban, még akkor is, ha minden felperest más ügyvéd képviselt, és úgy tűnik, semmilyen formális megállapodást sem kötöttek egymás között a feladatok megosztásáról, és ezért úgy ítélheti meg, hogy a keresetek közös benyújtása bizonyosan csökkentette a beadványoknak a felperesek ügyvédjei általi elkészítésére és megfogalmazására fordított időt. A közösségi bíróság ugyanakkor azt is figyelembe veheti, hogy ezen együttműködés útján a felperesek jelentősen csökkentették az ellenérdekű fél, valamint a közösségi bíróság költségeit is a munka terén.

(vö. 29–30. pont)

5. Az Elsőfokú Bíróság, amikor a beadványoknak és más dokumentumoknak az Elsőfokú Bíróság részére történő kézbesítése költségeinek szükségszerű jellegét elemzi, figyelembe veszi egyrészt, hogy vannak más biztonságos és nyilvánvalóan kevéssé költséges módjai az említett dokumentumok átadásának, másodsorban az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata 102. cikkének 2. §‑a a határidők távolságra tekintettel való meghosszabbodását írja elő annak érdekében, hogy lehetővé tegye a hagyományos és kevéssé költséges kézbesítést, végül az eljárási szabályzat 43. cikkének 6. §‑a előírja a beadványok modern távközlési eszközök, különösen fax útján való továbbításának a lehetőségét, feltéve hogy az eljárási irat aláírással ellátott eredeti példányát ezt követően legkésőbb tíz napon belül benyújtják.

(vö. 34. pont)