ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2)

Úgy kell-e értelmezni a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód (a 2006/54/EK irányelv 5. cikkével összefüggésben értelmezett EUMSZ 157. cikk szerinti) követelményét, hogy az ahhoz hasonló közvetett eltérő bánásmód, mint amely – adott esetben – az alapeljárásokban alkalmazandó, a 2018. évi nyugdíjkorrekcióra vonatkozó rendelkezésekből ered, a már korábban elfogadott hasonló intézkedésekre és az ezen intézkedések együttes hatása által a nyugdíjak reálértékének inflációarányos kiigazításához képest okozott jelentős (a jelen esetben 25 %-os) veszteségre is figyelemmel igazolt, különösen — annak megakadályozása érdekében, hogy (egységes mértékkel történő rendszeres korrekció esetén) „szakadék” keletkezzen a magasabb és alacsonyabb nyugdíjak között, jóllehet ez a különbség pusztán nominális lenne, és nem változna az értékek közötti arány, — egy általános „szociális elem” megvalósítása, mégpedig az alacsonyabb nyugdíjjal rendelkező nyugdíjasok vásárlóerejének növelése érdekében, jóllehet a) ez a cél a magasabb nyugdíjak korrekciójának korlátozása nélkül is elérhető lenne, és b) a jogalkotó nem ír elő ilyen intézkedést azonos módon a vásárlóerőnek az alacsonyabb tisztviselői illetmények inflációs kiigazítása során (a magasabb illetmények korrekciójának terhére) történő növelése érdekében is, és a(z állami részvétel nélkül működő) többi foglalkoztatási szociális biztonsági rendszerből folyósított nyugdíjak értékének kiigazításába történő hasonló beavatkozással kapcsolatban sem fogadott el rendelkezéseket az alacsonyabb nyugdíjak vásárlóerejének (a magasabb nyugdíjak korrekciójának terhére történő) növelése érdekében, — „a rendszer” fenntartása és finanszírozása érdekében, jóllehet a tisztviselők nyugdíját nem egy biztosítóintézet folyósítja egy biztosításszerűen megszervezett és járulékalapú rendszerből, hanem a szövetségi állam mint a nyugalmazott tisztviselők munkáltatója a munkavégzésért nyújtott díjazásként, és ezért nem egy rendszer fenntartása vagy finanszírozása, hanem végső soron csak költségvetési megfontolások a mérvadóak, — mert önálló igazoló okot képez, vagy (ezt megelőzően) eleve kizárja a férfiak 2006/54/EK irányelv értelmében vett, nemi alapon történő közvetett hátrányos megkülönböztetésének feltételezését, ha azt, hogy a magasabb nyugdíjjal rendelkező nyugdíjasok csoportjában statisztikailag lényegesen több a férfi, azon körülmény következményének kell tekinteni, hogy a foglalkoztatás és munkavégzés területén a nők különösen a múltban jellemzően nem rendelkeztek esélyegyenlőséggel, vagy — mert a szabályozás az EUMSZ 157. cikk (4) bekezdése értelmében vett pozitív intézkedésként elfogadható?
C 414/22

A tribunal de première instance francophone de Bruxelles (Belgium) által 2020. szeptember 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Viasat UK Ltd, Viasat Inc. kontra Institut belge des services postaux et des télécommunications (IBPT), État belge, Inmarsat Ventures SE

(C-417/20. sz. ügy)

(2020/C 414/30)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal de première instance francophone de Bruxelles

Az alapeljárás felei

Felperesek: Viasat UK Ltd, Viasat Inc.

Alperesek: Institut belge des services postaux et des télécommunications (IBPT), État belge, Inmarsat Ventures SE

A Bíróság elnöke 2020. október 8-i végzésével elrendelte az ügy törlését.
C 19/43

A Supreme Court (Írország) által 2020. október 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PF, MF kontra Minister for Agriculture Food and the Marine, Sea Fisheries Protection Authority

(C-564/20. sz. ügy)

(2021/C 19/44)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Supreme Court

Az alapeljárás felei

Felperesek: PF, MF

Alperesek: Minister for Agriculture Food and the Marine, Sea Fisheries Protection Authority

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1) Valamely tagállam egyetlen ellenőrzési hatóságának, amikor az ellenőrzési rendelet (1) 33. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 34. cikke alapján az Európai Bizottságot értesíti és részére igazolást állít ki, az értesítés során a rendelet 14. és 15. cikke alapján a halászok által valamely halászterületen naplózott fogásmennyiségre vonatkozó adatokra kell e szorítkoznia, amennyiben alapos okból úgy véli, hogy a naplózott adatok súlyosan megbízhatatlanok, vagy az Európai Bizottság értesítésének tárgyát képező mennyiségi adatok pontosságának növelése céljából alkalmazhat észszerű és tudományosan érvényes módszereket a naplózott adatok kezelésére és igazolására?

2) Észszerű indokból a Hatóság adott esetben jogszerűen használhat-e fel más adatokat, például halászati jogosítványokat, halászati engedélyeket, a hajómegfigyelési rendszer adatait, kirakodási nyilatkozatokat, értékesítési bizonylatokat és fuvarokmányokat?

(1) A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 343., 1. o.).
A First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Egyesült Királyság) által 2020. november 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – GE Aircraft Engine Services Ltd kontra The Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(C-607/20. sz. ügy)

(2021/C 28/49)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

First-tier Tribunal (Tax Chamber)

Az alapeljárás felei

Felperes: GE Aircraft Engine Services Ltd

Alperes: The Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1) A héairányelv (1) 26. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett, „saját, illetve alkalmazottai szükségleteinek kielégítésére vagy általában vállalkozásidegen célokra” történő szolgáltatásnyújtásnak minősül-e, ha az adóalany a kiemelkedő teljesítményű munkavállalók elismerését szolgáló program keretében harmadik személynek minősülő kiskereskedők utalványait juttatja a munkavállalók részére?

2) Jelentőséggel bír-e az első kérdésre adandó válasz szempontjából az, hogy a vásárlási utalványok alkalmazottak részére történő kibocsátása az adóalany vállalkozási célját szolgálja?

3) Jelentőséggel bír-e az első kérdésre adandó válasz szempontjából az, hogy az alkalmazottak részére kibocsátott vásárlási utalványok a saját szükségleteik kielégítésére szolgálnak, és azokat az alkalmazottak magáncélra használhatják fel?

(1) A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.).
C 28/16

A Pécsi Törvényszék (Magyarország) által 2020. október 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FGSZ Földgázszállító Zrt. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(C-507/20. sz. ügy)

(2021/C 28/24)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Pécsi Törvényszék

Az alapeljárás felei

Felperes: FGSZ Földgázszállító Zrt.

Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Megfelel-e az arányosság, az adósemlegesség és a tényleges érvényesülés alapelvének – különös tekintettel a C-8/17. számú Biosafe ügy főtanácsnoki indítványának 63. pontjára, a C-246/16. számú Di Maura ítélet 27. pontjára, a C-396/16. számú T-2 ítélet 36. pontjára és arra tekintettel, hogy a tagállam nem szedhet be HÉA címén magasabb összeget annál, mint amit a termékértékesítő, szolgáltatásnyújtó az adott teljesítésért ténylegesen megkapott – az a tagállami gyakorlat, amely a HÉA irányelv (1) 90. cikkének (1) bekezdésében szabályozott, végleges nemfizetés esetén alkalmazandó adóalap-csökkentés ex tunc hatályára hivatkozva az adóalap-csökkentésre nyitva álló, a tagállam által általánosan előírt öt éves jogvesztő határidőt az eredeti termékértékesítés teljesítési időpontjától, és nem adott követelés behajthatatlanná válásától számolja, és e jogvesztő határidő leteltére hivatkozva megfosztja a jóhiszemű adóalanyt a követelés végleges behajthatatlanná válásához kötődő adóalap-csökkentési jogától, olyan körülmények között, hogy a termékértékesítés teljesítési időpontja és a követelés végleges behajthatatlanná válása között több év is eltelhet, és a tagállami szabályozás a követelés végleges behajthatatlanná válása időpontjában közösségi jogba ütközően nem tette lehetővé a követelések végleges behajthatatlanná válásához kapcsolódó adóalap-csökkentést?

(1) A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006., L 347., 1. o.).
A First-tier Tribunal (Immigration and Asylum Chamber) (Egyesült Királyság) által 2020. július 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – NB, AB kontra Secretary of State for the Home Department; beavatkozó: az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága

(C-349/20. sz. ügy)

(2021/C 62/12)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

First-tier Tribunal (Immigration and Asylum Chamber)

Az alapeljárás felei

Felperesek: NB, AB

Alperes: Secretary of State for the Home Department

Beavatkozó: az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

„Annak vizsgálata esetén, hogy az elismerési irányelv (1) 12. cikke (1) bekezdése a) pontjának második mondata értelmében megszűnt-e – a fogyatékossággal élő személyeknek biztosított támogatás tekintetében – az UNRWA-nak (2) az általa nyilvántartott hontalan palesztinoknak nyújtott védelme vagy támogatása:

1) E vizsgálat tisztán azon körülmények történeti vizsgálatát jelenti-e, amelyek a kérelmezőt állítólagosan arra késztették, hogy elhagyja az UNRWA műveleti területét, amikor azt otthagyta, vagy annak ex nunc, előre tekintő vizsgálatát is magában foglalja, hogy a kérelmező jelenleg igénybe vehet-e ilyen védelmet vagy támogatást?

2) Amennyiben az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a szóban forgó vizsgálat előre tekintő vizsgálatot foglal magában, analógia útján jogszerűen lehet-e hivatkozni a 11. cikkben szereplő megszűnési feltételre oly módon, hogy amennyiben a kérelmező történetileg képes megindokolni, hogy miért hagyta el az UNRWA területét, a tagállamnak kell bizonyítania, hogy a szóban forgó indok már nem érvényes?

3) Ahhoz, hogy az UNRWA védelmét vagy támogatását élvező személy elutazását objektív indokokkal igazolni lehessen, szükséges-e megállapítani, hogy az UNRWA vagy a működésének helye szerint állam (cselekmény vagy mulasztás révén) szándékosan sérelmet okozott vagy szándékosan megtagadta a támogatását?

4) Relevanciával bír-e az ilyen személyek részére a nem kormányzati szervezetekhez hasonló civil társadalmi szereplők által nyújtott támogatás figyelembevétele?

(1) A harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről [helyesen: feltételeire] és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv (elismerési irányelv, HL 2004. L 304., 12. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 7. kötet, 96. o.).

(2) United Nations Relief and Works Association (az Egyesült Nemzetek Palesztin Menekülteket Segélyező és Támogató Közel-Keleti Ügynöksége).
A Törvényszék (negyedik tanács) T-141/12. sz., Sabo és társai kontra Parlament és Tanács ügyben 2020. május 6-án hozott ítélete ellen Peter Sabo, Lesoochranárske zoskupenie VLK, Hasso Krull, 2 Celsius, Bernard Auric, Tony Lowes, Kent Roberson, Hiite Maja SA, Association de lutte contre toutes formes de Nuisance et de Pollutions sur les communes de Meyreuil et Gardanne (ALNP Meyreuil – Gardanne), Friends of the Irish Environment CLG által 2020. július 2-án benyújtott fellebbezés

(C-297/20. P. sz. ügy)

(2021/C 72/11)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbezők: Peter Sabo, Lesoochranárske zoskupenie VLK, Hasso Krull, 2 Celsius, Bernard Auric, Tony Lowes, Kent Roberson, Hiite Maja SA, Association de lutte contre toutes formes de Nuisance et de Pollutions sur les communes de Meyreuil et Gardanne (ALNP Meyreuil – Gardanne), Friends of the Irish Environment CLG (képviselők: R. Smith és C. Day solicitors, P. Lockley és B. Mitchell barristers, D. Wolfe QC)

A többi fél az eljárásban: Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2021. január 14-i végzésével a fellebbezést mint nyilvánvalóan megalapozatlant elutasította, és a fellebbezőket kötelezte saját költségeik viselésére.
1.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 18. cikkével ellentétes, jogellenes (közvetlen vagy közvetett) hátrányos megkülönböztetésnek minősül-e, és összeférhetetlen-e az Egyesült Királyságnak az Európai Közösségekről szóló 1972. évi törvényen alapuló kötelezettségeivel a The Social Security (Income-related Benefits) (Updating and Amendment) (EU Exit) Regulations (Northern Ireland) 2019 (a szociális biztonságról [jövedelem alapú támogatások] [aktualizálás és módosítás] [kilépés az EU-ból szóló 2019. évi rendelet [Észak-Írország]) által a The Universal Credit Regulations (Northern Ireland) 2016-be (az Universal Creditről szóló 2016. évi rendelet [Észak-Írország]) beillesztett 9. cikk (3) bekezdése c) pontjának i. alpontja, amely a belföldi tartózkodási joggal (határozott időre szóló tartózkodásra jogosító engedély) (a jelen ügyben az Appendix EU of the UK Immigration Rules [az Egyesült Királyság bevándorlási szabályainak EU függeléke] szerinti „előzetes letelepedési engedéllyel rendelkező jogállás” [pre-settled status]) rendelkező uniós polgárokat kizárja a szociális ellátásokra való jogosultságból?
C 110/17

A First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Egyesült Királyság) által 2020. december 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Fenix International Limited kontra Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

(C-695/20. sz. ügy)

(2021/C 110/17)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

First-tier Tribunal (Tax Chamber)

Az alapeljárás felei

Felperes: Fenix International Limited

Alperes: Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Érvénytelen-e a 2011. március 15-i 282/2011/EU tanácsi végrehajtási rendeletnek (1) a 2013. október 7-i 1042/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet (2) 1. cikke (1) bekezdésének c) pontjával beillesztett 9a. cikke azon az alapon, hogy az túlterjeszkedik a 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (3) 397. cikkében előírt tanácsi végrehajtási jogkörön vagy kötelezettségen, mivel kiegészíti és/vagy módosítja a 2006/112/EK irányelv 28. cikkét?

(1) A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv végrehajtási intézkedéseinek megállapításáról szóló, 2011. március 15-i 282/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2011. L 77., 1. o.).

(2) A 282/2011/EU végrehajtási rendeletnek a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. október 7-i 1042/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2013. L 284., 1. o.).

(3) A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006. L 347., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 335., 60. o.; HL 2015. L 323., 31. o.).
A First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Egyesült Királyság) által 2020. december 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Amoena Ltd kontra The Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(C-706/20. sz. ügy)

(2021/C 110/20)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

First-tier Tribunal (Tax Chamber)

Az alapeljárás felei

Felperes: Amoena Ltd

Alperes: The Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1) A „them”, „they” és „their” kifejezések az ítélet (1) [angol nyelvű változatának] 53. pontjában úgy tekintendők-e, hogy azok a melltartókra vagy pedig az emlőt formázó betétekre vonatkoznak?

2) Az 53. pont második mondata azon kritériumtól eltérő kritériumot javasol-e, mint amelyet az Amoena ítélet 51. pontja meghatároz, és amely a harmonizált rendszer 8473 vámtarifaszámra vonatkozó magyarázó megjegyzéseiből következik, megkövetelve, hogy a melltartóknak (azaz az esetleges tartozékoknak) lehetővé kell tenniük, hogy ezek az emlőt formázó betétek más funkciót töltsenek be, mint amelyre szánták őket [„they”] (feltehetően az emlőt formázó betéteket), vagy ehelyett csak az 51. pontban szereplő kritérium alkalmazására utal, amely azt követeli, hogy a melltartók az emlőt formázó betét fő funkciójával összefüggő különös feladatot lássanak el?

(1) C-677/18, 2019. december 19-i Amoena ítélet (ECLI:EU:C:2019:1142)
A High Court of Justice Business and Property Courts of England and Wales (Egyesült Királyság) által 2020. december 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – London Steam-Ship Owners’ Mutual Insurance Association Limited kontra Spanyol Királyság

(C-700/20. sz. ügy)

(2021/C 110/19)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

High Court of Justice Business and Property Courts of England and Wales

Az alapeljárás felei

Felperes: London Steam-Ship Owners’ Mutual Insurance Association Limited

Alperes: Spanyol Királyság

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. Tekintettel azon kérdések jellegére, amelyeket a nemzeti bíróságnak el kell bírálnia annak eldöntése során, hogy az Arbitration Act 1996 (a választottbíráskodásról szóló 1996. évi törvény) 66. cikke értelmében vett választottbírósági határozatnak megfelelő határozatot kell-e hoznia, minősülhet-e az említett rendelkezés alapján hozott határozat a 44/2001 rendelet (1) 34. cikkének 3. pontja értelmében vett, abban a tagállamban hozott releváns „határozatnak”, amelyben az elismerést kérik?

2. Tekintettel arra, hogy a választottbíráskodásról szóló 1996. évi törvény 66. cikke alapján hozott határozathoz hasonló választottbírósági határozatnak megfelelő valamely határozat a 44/2001 rendelet 1. cikke (2) bekezdésének d) pontjában szereplő, választottbíráskodással kapcsolatos kivétel folytán a 44/2001 rendelet tárgyi hatályán kívül esik, minősülhet-e az ilyen határozat a 44/2001 rendelet 34. cikkének 3. pontja értelmében vett, abban a tagállamban hozott releváns „határozatnak”, amelyben az elismerést kérik?

3. Feltéve, hogy a 44/2001 rendelet 34. cikkének 3. pontja nem alkalmazható: abban az esetben, ha egy másik tagállam határozatának elismerése és végrehajtása ellentétes lenne a nemzeti közrenddel azon az alapon, hogy az sértené a jogerő elvét valamely nemzeti választottbíróság korábbi határozata vagy olyan korábbi határozat miatt, amelyet a választottbírósági határozatnak megfelelően hozott annak a tagállamnak a bírósága, amelyben az elismerést kérik, lehet-e a 44/2011 rendelet 34. cikkének 1. pontjára hivatkozni az elismerés vagy végrehajtás megtagadása céljából, vagy pedig a rendelet 34. cikkének 3. és 4. pontja kimerítő jelleggel rendelkezik azokról az okokról, amelyek következtében a jogerő és/vagy az összeegyeztethetetlenség megakadályozhatja a rendelet alapján hozott valamely határozat elismerését és végrehajtását?

(1) A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL 2001. L 12., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. o.; helyesbítések: HL 2006. L 242., 6. o.; HL 2011. L 124., 47.o.).
D)

A Bíróságnak azt a kérdést kell megválaszolnia, hogy hogyan kell értelmezni a SOLAS egyezmény 1. szabályának [helyesen: 1. cikkének] b) pontját – amelyre a 2009/16/EK irányelv 2. cikke kifejezetten utal, és amelynek ennélfogva egységes közösségi értelmezést kell biztosítani a PSC céljából és keretében – azon részében, amely úgy rendelkezik, hogy „[a] Szerződő Kormányok vállalják, hogy kihirdetnek minden törvényt, rendeletet, jogszabályt és szabályzatot, valamint megtesznek minden más lépést, ami szükséges lehet ahhoz, hogy ennek az Egyezménynek teljes hatályt adjanak, annak érdekében, hogy biztosítsák, az életbiztonság szempontjából minden hajó alkalmas legyen arra a szolgálatra, amire szánva van”; és különösen, azon véleményt illetően, amelyet a kikötő szerinti állam a PSC vizsgálatok révén fogalmaz meg a tekintetben, hogy a hajó alkalmas arra a szolgálatra, amelyre szánva van, arra kell-e szorítkozni, hogy kizárólagos ellenőrzési szempontként csak az elméletileg bejelentett tevékenységekre vonatkozóan elvégzett osztályozás és a rendelkezésre álló, megszerzett biztonsági tanúsítványok alapján meghatározott előírások kerüljenek alkalmazásra, vagy – ezzel szemben – figyelembe vehető-e az a szolgálat is, amelyre a hajót konkrétan használják? A Bíróságnak ezért azt a kérdést kell megválaszolnia, hogy – az említett nemzetközi szempontra is figyelemmel – a kikötő szerinti állam közigazgatási hatóságai rendelkeznek-e hatáskörrel, nem csak annak ellenőrzésére vonatkozóan, hogy a felszerelések és a fedélzeti berendezések megfelelnek-e a lobogó szerinti állam által kiadott bizonyítványokban meghatározott és a hajó elméleti osztályozásából eredő előírásoknak, hanem annak értékelése vonatkozásában is, hogy a valóságban végzett, az osztályozási bizonyítványban megjelölteken kívül eső és attól eltérő tevékenység tekintetében is megfelelőek-e a hajó bizonyítványai, illetve fedélzeti felszerelései és berendezései? Ugyanezen megfontolások vonatkoznak az IMO A.1138 (31). sz. Procedures of Port State Control, 2019 című, 2019. december 4-én elfogadott határozatának 1.3.1. pontjára is abban a részében, amely a következőképpen rendelkezik: „Under the provisions of the relevant conventions set out in section 1.2 above, the Administration (i.e. the Government of the flag State) is responsible for promulgating laws and regulations and for taking all other steps which may be necessary to give the relevant conventions full and complete effect so as to ensure that, from the point of view of safety of life and pollution prevention, a ship is fit for the service for which it is intended and seafarers are qualified and fit for their duties.)”