41

A Bundesverwaltungsgericht (szövetségi közigazgatási bíróság) e körülmények között úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé: „1) a) A[z 1580/2007] rendelet 65., 66. és 69. cikke, valamint (2011. június 2[2‑étől]) az [543/2011 végrehajtási] rendelet 64., 65. és 68. cikke lehetővé teszi‑e, hogy az operatív program és az alapok összegének jóváhagyásáról szóló határozatot, illetve e határozat módosítását, valamint a »támogatás jóváhagyott összegéről« szóló határozatot ne csupán tájékoztatás formájában hozzák meg, hanem hivatalosan, (legalább ideiglenes) kötelező jogerővel bíró olyan határozatként, amelyet a kérelmező már előre megtámadhat, ami azt jelenti, hogy a (véglegesen kiszámított) támogatás kifizetésére vonatkozó kérelemről rendelkező (az 1580/2007 rendelet 70. cikke, illetve az 543/2011 végrehajtási rendelet 69. cikke szerinti) végső határozat megtámadásától függetlenül? b) Úgy kell‑e értelmezni az [első kérdés a) pontjában] szereplő uniós jogi rendelkezéseket, hogy e határozatok meghozatalakor (a határozat rendelkező részében) kötelezően meg kell határozni az értékesített termék értékét is? c) Úgy kell‑e értelmezni az uniós jogot, és különösen [az 543/2011 végrehajtási] rendelet 69. és 70. cikkét, hogy a valamely közigazgatási hatóság olyan határozatával szemben benyújtott jogorvoslati kérelemről határozó bíróság, amelyben az operatív program valamely meghatározott éves szakasza tekintetében [az 1234/2007] rendelet 103 g. cikkének (5) bekezdése szerinti operatív program keretében nyújtott pénzügyi támogatás kifizetésére irányuló kérelemről hoznak végső döntést, nem vizsgálhatja meg a támogatás maximális mértékének alapjául szolgáló, értékesített termék értéke kiszámításának jogszerűségét, mivel ebben akadályozza az operatív program és az alapok összegének jóváhagyásáról szóló, már meghozott jogerős határozat, valamint a »támogatás jóváhagyott összegéről« szóló határozat? d) Az [első kérdés a), b) vagy c) pontjára] adandó nemleges válasz esetén: úgy kell‑e értelmezni [az 1234/2007] rendeletet, és különösen annak I. mellékletének IX. részét (»Gyümölcs‑ és zöldségfélék«, az ex 0709 KN‑kód »Más zöldség frissen vagy hűtve«) és X. részét (»Feldolgozottgyümölcs‑ és zöldségtermékek«, az ex 0710 KN‑kód »Zöldség […] fagyasztva«), hogy nem az I. melléklet IX. része, hanem az I. melléklet X. része szerint kell besorolni azokat a zöldségtermékeket, amelyek a betakarítást követő tisztítási, aprítási, blansírozási és fagyasztási eljárásokat követően jönnek létre? e) Az [első kérdés d) pontjára] adandó igenlő válasz esetén: úgy kell‑e értelmezni [az 1234/2007] rendelet 103d. cikkének (2) bekezdésében szereplő »értékesített termék értéke« fogalmat, hogy úgy kell kiszámítani ezt az értéket, hogy csak a termék értékét kell meghatározni, de a feldolgozási folyamatra eső érték levonásával, vagyis levonják az azon folyamatra eső értéket, amelynek következtében a betakarított, megtisztított, aprított és blansírozott zöldségből fagyasztott zöldség lesz? f) Úgy kell‑e értelmezni [az 543/2011 végrehajtási] rendelet 51. cikkének (7) bekezdését, hogy a 2010. január 20‑a előtt jóváhagyott, ám később (2013. december 13‑án) a program számára az értékesített termék értékének másik számítási módját megállapító, módosított jóváhagyással érintett, a 2010 és 2014 közötti évekre vonatkozó operatív programot benyújtó termelői szervezet az értékesített termék értékének számítási módjai tekintetében az operatív program ilyen módosítását követően is (vagyis a 2014. évre kifizetendő támogatás tekintetében) hivatkozhat még a »2008‑ban alkalmazandó jogszabályi rendelkezésekre«? g) Az [első kérdés e) és f) pontjára] adandó igenlő válasz esetén: érvénytelen‑e [az 1580/2007] rendelet 52. cikke (6) bekezdésének a) pontja, és 21. cikke (1) bekezdésének i. pontja abban a tekintetben, hogy azok beszámítják az értékesített termék értékébe a betakarított zöldség feldolgozási lépéseit, amelyek révén e zöldséget »másik, az EK‑Szerződés I. mellékletében felsorolt termékké« dolgozzák fel? h) Az [első kérdés f) pontjára] adandó nemleges válasz esetén (és a többi kérdés megválaszolásától függetlenül): érvénytelen‑e az [543/2011 végrehajtási] rendelet 50. cikke (3) bekezdésének d) pontja? 2) a) Úgy kell‑e értelmezni [az 1234/2007] rendelet 103c. cikkét, hogy a »gyümölcs‑ és zöldségágazatban az operatív program« keretében csak az [e rendelet] I. melléklet[ének] IX. részébe besorolható termékek termelése támogatható, az ilyen termékek feldolgozását érintő beruházások azonban nem? b) A [második kérdés a) pontjára] adandó nemleges válasz esetén: milyen feltételek mellett és milyen mértékben engedélyezi ilyen feldolgozást érintő beruházás támogatását [az 1234/2007] rendelet 103c. cikke? c) Érvénytelen‑e az [543/2011 végrehajtási] rendelet 60. cikkének (7) bekezdése? 3) a) Úgy kell‑e értelmezni az [543/2011 végrehajtási] rendelet IX. mellékletének 23. pontját, hogy kizárólag a terület idegen fekvése miatt kerül sor a támogatásból kizárására? b) A [harmadik kérdés a) pontjára] adandó igenlő válasz esetén: érvénytelen‑e az [543/2011 végrehajtási] rendelet IX. mellékletének 23. pontja? c) A [harmadik kérdés a) pontjára] adandó igenlő, és a [harmadik kérdés b) pontjára] adandó nemleges válasz esetén: világos, illetve egyértelmű rendelkezés‑e az [543/2011 végrehajtási] rendelet IX. mellékletének 23. pontja szerinti szabályozás abban a tekintetben, hogy az idegen, de a saját üzeméhez tartozó területen megvalósult tevékenységekért támogatásban részesülő gazdálkodó annak ellenére nem bízhatott a jogszerűségben, hogy a körülmények ismeretében került sor a támogatás belföldi hatóságok általi biztosítására, illetve engedélyezésére? 4) Az a körülmény, hogy a Bíróság olyan ítélete esetében, amely az uniós jog új értelmezése vagy egy addig érvényesnek tekintett uniós jogi aktus érvénytelenné nyilvánítása miatt hátrányosan érinti az érintett személyt, nem korlátozza az ítélet (EUMSZ 264. cikk második bekezdése szerinti) joghatásait az érintettre kedvező módon, azzal a következménnyel jár‑e, hogy ez az érintett személy a nemzeti bíróság előtt az egyedi ügyben nem hivatkozhat a jogbiztonság elvére, ha bizonyított a jóhiszeműsége?”