Keywords

Summary



Keywords

1. Megsemmisítés iránti kereset – Természetes vagy jogi személyek – Kereshetőségi jog

(EK 230. cikk, negyedik bekezdés)

2. Az Európai Közösségek közbeszerzési szerződései – Közbeszerzési eljárás – Az ajánlattevőkkel szembeni egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség

(1605/2002 tanácsi rendelet, 89. cikk, (1) bekezdés)

3. Az Európai Közösségek közbeszerzési szerződései – Közbeszerzési eljárás – Szerződések odaítélése – Gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat – Odaítélési szempontok

(1605/2002 tanácsi rendelet, 97. cikk, (1) és (2) bekezdés; 2342/2002 bizottsági rendelet, 138. cikk, (2) és (3) bekezdés)

4. Intézmények jogi aktusai – Indokolás – Kötelezettség – Terjedelem – Közbeszerzési szerződés odaítélési eljárása keretében hozott, ajánlatot elutasító határozat

(EK 253. cikk; 1605/2002 tanácsi rendelet, 100. cikk, (2) bekezdés, 2342/2002 bizottsági rendelet, 149. cikk)

Summary

1. Az ajánlatkérő szerv olyan határozatának megsemmisítése iránti kereset keretében, amelynek címzettje egy jogi személyiséggel soha nem rendelkező ajánlattevői konzorcium, és amely az e konzorcium által benyújtott ajánlatot elutasítja, a szóban forgó közbeszerzési szerződést pedig másik ajánlattevő részére ítéli oda, az érintett társaságokat, amelyek a konzorcium tagjai, a szóban forgó határozat címzettjeinek kell tekinteni. E körülmények között az érintett konzorciumban tagsággal rendelkező társaság tehát, mint a megtámadott határozat címzettje, az EK 230. cikkben foglalt feltételek szerint jogosult vitatni e határozatot.

(vö. 40. pont)

2. Az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési eljárás minden szakaszában köteles ügyelni az egyenlő bánásmód és következésképpen valamennyi ajánlattevő esélyegyenlőségének tiszteletben tartására. Az ajánlattevőkkel szembeni egyenlő bánásmód elve, amelynek célja a közbeszerzési eljárásban részt vevő vállalkozások közötti egészséges és hatékony verseny kialakulásának elősegítése, megköveteli, hogy valamennyi ajánlattevő azonos esélyekkel rendelkezzen ajánlata összeállításakor, és ebből következően azt a követelményt is magában foglalja, hogy valamennyi ajánlattevő tekintetében ugyanazon feltételek vonatkozzanak az ajánlatokra.

Az egyenlő bánásmód elve magában foglalja az átláthatóság kötelezettségét is ezen alapelv betartásának ellenőrizhetősége érdekében. Az átláthatóság ezen elvének alapvető célja, hogy kiküszöbölje az ajánlatkérő részrehajlásának és önkényességének kockázatát. Ezen elv megköveteli, hogy az odaítélési eljárás valamennyi feltétele és szabálya érthetően, pontosan és egyértelműen legyen megfogalmazva az ajánlati felhívásban vagy a dokumentációban. Az átláthatóság elve tehát magában foglalja azt, hogy az ajánlati felhívás vagy a dokumentáció megfelelő megértéséhez szükséges valamennyi műszaki információt, amint lehetséges, a közbeszerzési eljárásban részt vevő valamennyi vállalkozás rendelkezésére bocsássák oly módon, hogy egyfelől minden átlagos szakmai tudással rendelkező ajánlattevő az általános gondosság gyakorlása mellett megértse azok pontos tartalmát, és ugyanúgy tudja értelmezni őket, másfelől lehetővé tegyék az ajánlatkérő számára, hogy ellenőrizze, hogy az ajánlattevők ajánlatai ténylegesen megfelelnek‑e az érintett közbeszerzésre vonatkozó követelményeknek.

Az esélyegyenlőség és az átláthatóság elvének megsértése a pert megelőző eljárásnak olyan szabálytalanságát jelenti, amely az érintett felek tájékoztatáshoz való jogát sérti. Ez az eljárási szabálytalanság azonban csak akkor vonhatná maga után az érintett határozat megsemmisítését, ha megállapítható lenne, hogy e szabálytalanság hiányában a közigazgatási eljárás más eredményre vezethetett volna, ha e tekintetben lett volna legalább csekély esélye annak, hogy a felperes megváltoztassa a közigazgatási eljárás kimenetelét.

(vö. 55–59., 61. pont)

3. Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002 rendelet 97. cikkének (1) bekezdése az ajánlatkérő szervre azt a kötelezettséget rója, hogy ha a szerződés odaítélése az összességében legelőnyösebb ajánlat szempontja alapján történik, az eljárást megindító felhívásban határozza meg és ismertesse az ajánlatok tartalmának értékelésére szolgáló odaítélési szempontokat. E szempontoknak a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2342/2002 rendelet 138. cikkének (2) bekezdésével összhangban a szerződés tárgyát tekintve is indokoltnak kell lenniük. Ugyanezen rendelkezés (3) bekezdése szerint az ajánlatkérő szervnek a hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban azt is pontosan ismertetnie kell, hogy az összességében legelőnyösebb ajánlat kiválasztásában alkalmazott egyes szempontokhoz milyen viszonylagos súlyt rendel. Ugyanakkor e rendelkezések szabad választási lehetőséget biztosítanak az ajánlatkérő szerv számára azon odaítélési szempontok körében, amelyek alapján az ajánlatokat elbírálja. Az alkalmazott szempontoknak nem kell feltétlenül mennyiségi jellegűnek vagy kizárólag az árra irányulónak lenniük. Még ha az ajánlattételhez szükséges dokumentáció tartalmaz is nem mennyiségben kifejezett szempontokat, az ilyen szempontok is alkalmazhatók objektíven és egységesen az ajánlatok összehasonlítása céljából, és egyértelműen relevánsak az összességében legelőnyösebb ajánlat meghatározását illetően.

(vö. 106–108. pont)

4. Az ajánlatkérő szervet az adott szerződés odaítélésére irányuló eljárásban elutasított ajánlattevővel szemben terhelő indokolási kötelezettség tartalmát meghatározó rendelkezések az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002 rendelet 100. cikkének (2) bekezdése és a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2342/2002 rendelet 149. cikke. E cikkekből következik, hogy a közbeszerzési szerződések esetében az ajánlatkérő szerv teljesíti az indokolási kötelezettségét azáltal, ha először csupán arra szorítkozik, hogy haladéktalanul tájékoztat minden elutasított ajánlattevőt az ajánlata elutasításának indokairól, majd pedig azon ajánlattevőket, akik elfogadható ajánlatot nyújtottak be, kifejezett kérésükre – az írásbeli kérés kézhezvételétől számított tizenöt naptári napon belül – tájékoztatja a nyertes ajánlat jellemzőiről és viszonylagos előnyeiről, valamint közli velük a nyertes ajánlattevő nevét. Ez az eljárási mód megfelel az EK 253. cikkben foglalt indokolási kötelezettség céljának, amely szerint világosan és egyértelműen kell megjeleníteni a jogi aktus szerzőjének érvelését oly módon, hogy ez egyrészt lehetővé tegye az érdekeltek számára, hogy jogaik érvényesítése érdekében a hozott intézkedés indokait megismerjék, másrészt lehetővé tegye a bíróság számára felülvizsgálati jogkörének gyakorlását.

(vö. 132–134. pont)