3

A 609/2013 rendelet (9), (10), (12), (13), (15) és (25) preambulumbekezdésének szövege a következő: „(9) A Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett, [a különleges táplálkozási célú élelmiszerekről szóló, 2009. május 6‑i 2009/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (HL 2009. L 124., 21. o.) előírt] bejelentési eljárás végrehajtásáról szóló 2008. június 27‑i jelentése rámutatott arra, hogy nehézségek adódhatnak a »különleges táplálkozási célú élelmiszerek« fogalommeghatározásából, amely a jelek szerint a nemzeti hatóságok részéről eltérő értelmezéseket tett lehetővé. A jelentés ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós jogi aktusok hatékonyabb és harmonizált végrehajtása érdekében szükséges a [2009/39] irányelv felülvizsgálata. (10) A [2009/39] irányelv felülvizsgálatáról az Agra CEAS Consulting által készített, 2009. április 29‑i vizsgálati jelentés megerősítette a bejelentési eljárás végrehajtásáról szóló 2008. június 27‑i bizottsági jelentés megállapításait, és jelezte, hogy az említett irányelvben foglalt tág fogalommeghatározás nyomán napjainkban egyre több élelmiszert forgalmaznak és jelölnek meg különleges táplálkozási célra alkalmas élelmiszerként. A vizsgálati jelentés ezenfelül hangsúlyozta, hogy az említett irányelvvel szabályozott élelmiszerek jelentősen különböznek az egyes tagállamokban; előfordulhat, hogy hasonló élelmiszereket egyidejűleg valamely tagállamban különleges táplálkozási célú élelmiszerként, más tagállamokban pedig a lakosság egészének vagy egyes meghatározott alcsoportjainak – például várandós nőknek, változókorban lévő nőknek, időseknek, növésben lévő gyermekeknek, serdülőknek, különböző intenzitású tevékenységet végzőknek és más személyeknek – rendes fogyasztásra szánt élelmiszerként értékesítik, az étrend‑kiegészítőket is ideértve. Ez a helyzet aláássa a belső piac működését, jogbizonytalanságot teremt az illetékes hatóságok, az élelmiszer‑ipari vállalkozók – különösen a kis‑ és középvállalkozások (kkv‑k) – és a fogyasztók számára, miközben a forgalmazással kapcsolatos visszaélések és a verseny torzulása sem zárható ki. Ennélfogva a szabályozási környezet egyszerűsítése révén fel kell számolni az értelmezésbeli különbségeket. […] (12) Továbbá a tapasztalatok azt mutatják, hogy a [2009/39] irányelvben foglalt vagy annak értelmében elfogadott bizonyos szabályok már nem képesek biztosítani a belső piac működését. (13) Ennélfogva a »különleges táplálkozási célú élelmiszerek« fogalmát meg kell szüntetni, és a 2009/39/EK irányelvet ezzel a jogi aktussal kell felváltani. E jogi aktus egyszerűbb és valamennyi tagállamban következetes alkalmazása érdekében e jogi aktus rendelet formáját kell, hogy öltse. […] (15) Bizonyos lakosságcsoportoknál az élelmiszer‑kategóriák szűk köre képezi részben a táplálékforrást, vagy az egyedüli táplálékforrást. Az ilyen élelmiszer‑kategóriák nélkülözhetetlenek bizonyos állapotok esetén, és/vagy elengedhetetlenek a lakosság egyes jól meghatározott, veszélyeztetett csoportjainál a táplálkozási igény kielégítéséhez. Ezekbe az élelmiszer‑kategóriákba beletartoznak az anyatej‑helyettesítő és anyatej‑kiegészítő tápszerek, a feldolgozott gabonaalapú élelmiszerek és bébiételek, valamint a speciális gyógyászati célra szánt élelmiszerek. A tapasztalatok szerint [a speciális gyógyászati célokra szánt diétás élelmiszerekről szóló, 1999. március 25‑i] 1999/21/EK [bizottsági irányelvben (HL 1999. L 91., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 23. kötet, 273. o.)], [a csecsemők és a kisgyermekek számára készült feldolgozott gabonaalapú élelmiszerekről és bébiételekről szóló, 2006. október 5‑i] 2006/125/EK [bizottsági irányelvben (HL 2006. L 339., 16. o.)] és [az anyatej‑helyettesítő és anyatej‑kiegészítő tápszerekről, valamint az 1999/21/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. december 22‑i] 2006/141/EK [bizottsági irányelvben (HL 2006. L 401., 1. o.)] foglalt rendelkezések kielégítő módon biztosítják az ilyen élelmiszerek szabad mozgását, egyúttal pedig biztosítják a közegészség magas szintű védelmét. Ennek ismeretében helyénvaló, hogy ez a rendelet az ezen élelmiszer‑kategóriákkal kapcsolatos általános összetételi és tájékoztatási követelményekre összpontosítson, az [1999/21, a 2006/125 és a 2006/141] irányelvre is figyelemmel. […] (25) Az e rendelet hatálya alá tartozó élelmiszerek címkézése, kiszerelése és reklámozása nem tulajdoníthat e termékeknek emberi betegségek megelőzésére, kezelésére vagy gyógyítására vonatkozó tulajdonságokat, és ilyen tulajdonságokra nem is utalhat. A speciális gyógyászati célra szánt élelmiszerek azonban olyan betegek diétás ellátására szolgálnak, akiknél valamely konkrét betegség, rendellenesség vagy egészségi állapot következtében korlátozott, csökkent vagy zavart például a szokásos élelmiszerek fogyasztása. Az azon betegségek, rendellenességek vagy egészségi állapotok étrendi ellátására történő utalás, amelyre az élelmiszer szolgál, nem tekintendő úgy, mintha az e terméknek emberi betegségek megelőzésére, kezelésére vagy gyógyítására vonatkozó tulajdonságokat tulajdonítana.”