17

A megtámadott ítélet 1–15. pontja az alábbiak szerint foglalja össze a jogvita előzményeit és a vitatott határozatot: „1 2006. október 27‑én a [Bruichladdich Distillery Co. Ltd (a továbbiakban: Bruichladdich)], a [207/2009] rendelet alapján [európai uniós] védjegy lajstromozása iránti kérelmet nyújtott be az [EUIPO]‑hoz. 2 A lajstromoztatni kívánt védjegy a PORT CHARLOTTE szómegjelölés (a továbbiakban: vitatott védjegy) volt. 3 A bejelentést a védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozására vonatkozó, felülvizsgált és módosított 1957. június 15‑i Nizzai Megállapodás szerinti 33. osztályba tartozó árukkal kapcsolatban tették, amelyek az alábbi leírásnak felelnek meg: »Alkoholtartalmú italok«. 4 2007. október 18‑án 5421474. szám alatt lajstromozták a vitatott védjegyet, és a Közösségi Védjegyértesítő2007. október 29‑i 60/2007. számában hirdették meg. 5 2011. április 7‑én az [IVDP] a vitatott védjegy törlése iránti kérelmet nyújtott be az [EUIPO]‑hoz a 207/2009 rendelet 53. cikke (1) bekezdésének az ugyanezen rendelet 8. cikkének (4) bekezdésével együttesen értelmezett c) pontja, az 53. cikke (2) bekezdésének d) pontja, valamint az 52. cikke (1) bekezdésének az ugyanezen rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) és g) pontjával együttesen értelmezett a) pontja alapján, amennyiben az említett védjegy a fenti 3. pontban szereplő árukat jelölte meg. 6 A törlési kérelemre válaszolva a beavatkozó fél a következő leírásnak megfelelő árukra szűkítette azon árujegyzéket, amelyek tekintetében a vitatott védjegyet lajstromozták: »Whisky«. 7 Törlési kérelmének alátámasztására az [IVDP] a »Porto« és »Port« a eredetmegjelölésekre hivatkozott, amelyeket egyrészt valamennyi tagállamban oltalomban részesít a portugál jog több rendelkezése, valamint az [1234/2007] rendelet 118m. cikk (2) bekezdése […]. 8 2013. április 30‑i határozatával a törlési osztály a törlési kérelmet elutasította. 9 2013. május 22-én az [IVDP] a 207/2009 rendelet 58–64. cikke alapján fellebbezést nyújtott be az EUIPO‑hoz a törlési osztály határozata ellen. 10 Az [EUIPO] negyedik fellebbezési tanácsa a [vitatott határozattal] a fellebbezést elutasította. 11 Először is a fellebbezési tanács elutasította a 207/2009 rendeletnek az ugyanezen rendelet 8. cikkének (4) bekezdésével együttesen értelmezett 53. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértésére alapított jogalapot, lényegében azzal az indokkal, hogy a borokra vonatkozó eredetmegjelölések oltalmát kizárólag a 1234/2007 rendelet szabályozza, és ezért az az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik. [….] 12 Továbbá e földrajzi jelzések kizárólag a borok, és így az olyan áruk vonatkozásában részesülnek oltalomban, amelyek nem azonosak a »whisky« elnevezésű áruval, illetve nem hasonlóak ahhoz, vagyis egy más jelleggel és alkoholfokkal rendelkező olyan szeszes italhoz, amely a 1234/2007 rendelet 118m. cikk (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében nem felel meg a borra vonatkozó termékleírásnak. A felperesnek az említett eredetmegjelölések ugyanezen rendelet 118m. cikke (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti hírnevére való hivatkozásával kapcsolatban a fellebbezési tanács úgy ítélte meg, hogy a vitatott védjegy nem »használja« a »Porto« vagy a »Port« földrajzi jelzéseket, és nem is »utal« azokra, ily módon nem szükséges annak vizsgálata, hogy rendelkeznek‑e hírnévvel. [….] A portugál fogyasztó tudja, hogy »a földrajzi kifejezés valójában ’Oporto’ vagy ’Porto’, és hogy a ’Port’ mindössze annak lerövidült formája, amelyet a borospalackok címkéjén az e földrajzi jelzés által oltalomban részesített borfajta megjelölésére használnak« (a [vitatott] határozat 19–26. pontja). 13 A fellebbezési tanács ezzel kapcsolatban elutasította az [IVDP] azon érvét, mely szerint az [1234/2007] rendelet 118m. cikkének (2) bekezdése alapján biztosított oltalmat ki kell terjeszteni minden olyan megjelölésre, amely »magában foglalja« a »port« kifejezést. Az ugyanezen rendelet 118m. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti, a portói borra való »utalás« sem áll fenn, mivel a whisky eltérő áru, és a vitatott védjegy egyetlen alkotóeleme sem tartalmaz esetlegesen hamis vagy megtévesztő megjelölést. Ezért a fellebbezési tanács szerint – anélkül, hogy értékelni kellene, hogy a vitatott védjegy rendelkezik‑e hírnévvel, vagy sem – a fellebbezés nem fogadható el a borokra vonatkozó földrajzi jelzéseket oltalomban részesítő uniós jogi rendelkezések alapján (a [vitatott] határozat 27–29. pontja). 14 Másodsorban a fellebbezési tanács elutasította a 207/2009 rendelet 53. cikke (2) bekezdése d) pontjának megsértésére alapított jogalapot, amely a Lisszaboni Megállapodásnak megfelelően a Szellemi Tulajdon Világszervezeténél (WIPO) 1983. március 18‑án 682. számon bejegyzett »Porto« és »Port« állítólagos eredetmegjelöléseken alapult. [….] 15 Harmadsorban a fellebbezési tanács elutasította a 207/2009 rendeletnek az ugyanezen rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) és g) pontjával együttesen értelmezett 52. cikke (1) bekezdésének a) pontjának megsértésére alapított jogalapokat. [….]”