10

A megtámadott ítélet 14–16. pontjában a szóban forgó kartellnek a vitatott határozatban megállapított sajátosságai az alábbiak szerint kerültek összefoglalásra: „14. A Bizottság a [vitatott] határozat (113)–(123) preambulumbekezdésében megállapította, hogy a kartellben részt vevő különböző vállalkozások – néhány piac kivételével – világszinten összehangolták a [gázszigetelt kapcsolóberendezésekre vonatkozó] projektek elosztását azon szabályok szerint, amelyekben különösen a becsült történeti piaci részesedéseket nagyban tükröző kvóták fenntartása érdekében állapodtak meg. Kifejtette, hogy a [gázszigetelt kapcsolóberendezésekre vonatkozó] projekteket egy közös »japán« és egy közös »európai« kvóta alapján osztották el, amelyeket aztán a japán, illetve európai gyártóknak maguk között kellett felosztaniuk. Egy 1988. április 15‑én Bécsben [Ausztria] aláírt megállapodás (a továbbiakban: GQ‑megállapodás) állapította meg a [gázszigetelt kapcsolóberendezésekre vonatkozó] projekteknek vagy a japán gyártóknak, vagy az európai gyártóknak való elosztását lehetővé tevő szabályokat, és azok értékének a megfelelő kvótába való beszámítását. Egyébként a [vitatott] határozat (124)–(132) preambulumbekezdésében a Bizottság kifejtette, hogy a kartellben részt vevő különböző vállalkozások íratlan megállapodást kötöttek (a továbbiakban: közös megállapodás), amelynek értelmében a [gázszigetelt kapcsolóberendezésekre vonatkozó] projektek egyrészt Japánban, másrészt a kartell európai tagországaiban – együttesen a [gázszigetelt kapcsolóberendezésekre vonatkozó] projektek »anyaországai« – a kartell japán, illetve európai tagjai részére voltak fenntartva. A [gázszigetelt kapcsolóberendezésekre vonatkozó] [»anyaországok‑beli«] projektek nem voltak a két csoport közötti információcsere tárgyai, és azok nem kerültek a csoportok kvótáiban beszámításra. 15. A GQ‑megállapodás tartalmazott továbbá a két gyártócsoport közötti, a kartell működéséhez szükséges – többek között az említett csoportok titkárai által biztosított – információcserére, az érintett közbeszerzések manipulálására, valamint az el nem osztható [gázszigetelt kapcsolóberendezésekre vonatkozó] projektekkel kapcsolatos árak rögzítésére vonatkozó szabályokat is. A GQ‑megállapodás 2. melléklete értelmében e megállapodás – az Egyesült Államok, Kanada, Japán és 17 nyugat európai ország kivételével – az egész világra kiterjedt. Továbbá a közös megállapodás értelmében az »anyaországokon« kívüli európai országokban létező [gázszigetelt kapcsolóberendezésekre vonatkozó] projektek is az európai csoportnak voltak fenntartva, mivel a japán gyártók kötelezettséget vállaltak arra, hogy Európában nem nyújtanak be [gázszigetelt kapcsolóberendezésekkel kapcsolatos] projektekre vonatkozó ajánlatokat. 16. A Bizottság álláspontja szerint a [gázszigetelt kapcsolóberendezésekre vonatkozó] projektek európai gyártók közötti felosztását egy ugyancsak Bécsben 1988. április 15‑én aláírt és »E‑Group Operation Agreement for GQ‑Agreement« nevű megállapodás (az E csoportnak a GQ‑megállapodás végrehajtására vonatkozó megállapodása) [...] rendezte. A Bizottság megjegyezte, hogy a [gázszigetelt kapcsolóberendezésekre vonatkozó] projektek odaítélésére Európában ugyanazok a szabályok vonatkoztak, amelyek e projektek odaítélésére a többi országban irányadók voltak. Különösen az Európában létező [gázszigetelt kapcsolóberendezésekre vonatkozó] projekteket ugyanúgy be kellett jelenteni, nyilvántartásba kellett venni, oda kellett ítélni, vagy minimálárszintet jelöltek ki azokra.”