8

A megtámadott irányelv (1), (2), (6), (9), (15), (20), (21), (23), (27), (33) és (36) preambulumbekezdése értelmében: „(1) A [91/477 irányelv] kísérő intézkedést hozott létre a belső piac számára. Egyensúlyt teremtett egyrészről az egyes tűzfegyvereknek és azok alapvető alkotóelemeinek az Európai Unión belüli bizonyos fokú szabad mozgását biztosító kötelezettségvállalás, másrészről e szabadságnak az említett termékek szempontjából megfelelő biztonsági garanciák alkalmazásával történő ellenőrzésének szükségessége között. (2) A [91/477 irányelv] egyes vonatkozásai arányos módon továbbfejlesztendők a bűnözést szolgáló tűzfegyverekkel való visszaélések problémájának kezelése céljából, valamint tekintettel a közelmúltbeli terrorcselekményekre. Ezen összefüggésben a Bizottság »Európai biztonsági stratégia« című, 2015. április 28‑i közleményében az említett irányelv felülvizsgálatára szólított fel, valamint közös megközelítésre a tűzfegyverek hatástalanítását illetően, reaktiválásuk és bűnözők általi használatuk megelőzése érdekében. […] (6) Valamennyi tűzfegyver és alapvető alkotóelemeik nyomonkövethetőségének javítása és szabad mozgásuk elősegítése érdekében e termékeket egyértelmű, tartós és egyedi jelöléssel kell ellátni és regisztrálni kell a tagállamok nyilvántartási rendszereiben. […] (9) Tekintettel a tűzfegyverek és az alapvető alkotóelemek veszélyes természetére és tartósságára, annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságok képesek legyenek a tűzfegyvereket és az alapvető alkotóelemeket nyomon követni az adminisztratív és a büntetőeljárások céljából, valamint a nemzeti eljárásjogot figyelembe véve a nyilvántartási rendszerekben található bejegyzéseket az érintett tűzfegyverek és alapvető alkotóelemek megsemmisítésétől számított 30 éven át meg kell őrizni. Az ezekhez a bejegyzésekhez és minden kapcsolódó személyes adathoz való hozzáférést az illetékes hatóságokra kell korlátozni, és legfeljebb az érintett tűzfegyver vagy alapvető alkotóelemek megsemmisítését követő 10 éven át lehet engedélyezni engedélyek megadása vagy visszavonása vagy vámügyi eljárás céljából, közigazgatási szankciók esetleges kiszabását is beleértve, illetve a tűzfegyver vagy alapvető alkotóelemek megsemmisítését követően legfeljebb 30 éven át abban az esetben, ha a hozzáférés a büntetőjog érvényesítése céljából szükséges. […] (15) A legveszélyesebb tűzfegyverekre vonatkozóan a [91/477 irányelvben] szigorúbb szabályokat kell bevezetni annak biztosítása érdekében, hogy azok megszerzése, tartása vagy kereskedelme – kisszámú és kellően megindokolt kivételtől eltekintve – ne legyen megengedett. E szabályok be nem tartása esetén a tagállamoknak minden megfelelő intézkedést meg kell tenniük, amely intézkedések körébe tartozhat az adott tűzfegyverek lefoglalása is. […] (20) Magas a kockázata annak, hogy az akusztikus fegyverek és más típusú vaktöltényes fegyverek valódi tűzfegyverekké alakíthatók. Ezért lényeges kezelni az ilyen, átalakított, bűncselekmények elkövetésére használt tűzfegyverek problémáját, mégpedig elsősorban úgy, hogy ezeket a fegyvereket is a [91/477 irányelv] hatálya alá vonjuk. Továbbá azon kockázat elkerülése érdekében, hogy a riasztó‑ és jelzőfegyverek gyártása olyan módon történjen, hogy azok átalakíthatók legyenek sörét, golyó vagy lövedék gyúlékony hajtóanyag segítségével történő kilövésére, a Bizottságnak műszaki előírásokat kell elfogadnia annak biztosítása érdekében, hogy ezeket a fegyvereket ne lehessen ilyen módon átalakítani. (21) Tekintettel a nem megfelelően hatástalanított tűzfegyverek reaktiválásának jelentős kockázatára, valamint az Európai Unióban a biztonság növelése érdekében, a [91/477 irányelv] hatályának az ilyen tűzfegyverekre is ki kell terjednie. […] […] (23) Bizonyos félautomata tűzfegyverek könnyen automata tűzfegyverré alakíthatók át, ami fenyegeti a biztonságot. Bizonyos félautomata tűzfegyverek még ilyen átalakítás hiányában is nagyon veszélyesek lehetnek, ha nagyszámú lőszer befogadására alkalmasak. Ezért a nagyszámú lövés leadására alkalmas, nem eltávolítható töltőszerkezettel rendelkező félautomata tűzfegyverek, valamint az eltávolítható, nagy befogadóképességű töltőszerkezettel rendelkező félautomata tűzfegyverek polgári használatát meg kell tiltani. Egy hosszú tűzfegyver 10 tölténynél, egy rövid tűzfegyver 20 tölténynél nagyobb befogadóképességű töltőszerkezettel való felszerelésének lehetősége önmagában még nem határozza meg a tűzfegyver valamely kategóriába való besorolását. […] (27) Amennyiben a tagállamok rendelkeznek az antik fegyverekre vonatkozó nemzeti jogszabályokkal, ezek a fegyverek nem tartoznak a [91/477 irányelv] hatálya alá. Az antik fegyverek utánzatai azonban nem rendelkeznek ugyanilyen történelmi jelentőséggel és történelmi érdek sem fűződik hozzájuk, és létrehozhatók olyan modern technikák segítségével, amelyek növelhetik tartósságukat és pontosságukat. Ezen utánzatokra ezért ki kell terjeszteni a [91/477 irányelv] hatályát. A [91/477 irányelv] nem alkalmazandó olyan egyéb eszközökre, mint például a légfegyverek, amelyek nem felelnek meg a tűzfegyver fogalommeghatározásának és amelyeket ezért az említett irányelv nem szabályoz. […] (33) mivel ezen irányelv céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az [EUSZ] 5. [cikkben] foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ezen irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. […] (36) Svájc tekintetében ez az irányelv és a [91/477] irányelv az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás [HL 2008. L 53., 52. o.] értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek [az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17‑i 1999/437/EK tanácsi határozatnak (HL 1999. L 176., 31. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 1. kötet, 165. o.)] [az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló, 2008. január 28‑i] 2008/146/EK tanácsi határozat [(HL 2008. L 53., 1. o.)] 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikkében említett területekhez tartoznak.”