8

Az 4/2009 rendelet (8), (9), (10), (11), (14), (15), (44) és (45) preambulumbekezdésének szövege az alábbi: „(8) A[z Európai] Közösség és tagállamai a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia keretében részt vettek azokon a tárgyalásokon, amelyek eredményeképpen 2007. november 23‑án elfogadásra került […] [a hágai jegyzőkönyv]. E rendelet keretében tehát figyelembe kell venni ezt [az] eszközt. (9) A tartásra jogosultak számára lehetővé kell tenni, hogy ügyükben a tagállamokban nehézség nélkül kerüljön sor határozathozatalra, és a határozat a többi tagállamban [helyesen: kerüljön sor olyan határozat hozatalára, amely a többi tagállamban] további alaki követelmények nélkül automatikusan végrehajtható. (10) E cél elérése érdekében célszerű a tartási kötelezettségekre vonatkozó olyan közösségi eszköz létrehozása, amely a joghatósági összeütközésekre, a kollíziós szabályokra, az elismerésre és a végrehajthatóságra, a végrehajtásra, a költségmentességre, valamint a központi hatóságok közötti együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket foglal magában. (11) A rendelet hatályának ki kell terjednie a családi vagy rokoni kapcsolatból, házassági kapcsolatból vagy házassági rokonságból eredő valamennyi tartási kötelezettségre a tartásra jogosult személyek közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében. E rendelet alkalmazásában a »tartási kötelezettség« fogalmát önállóan kell értelmezni. […] (14) Helyénvaló e rendeletben arról is rendelkezni, hogy a „jogosult” kifejezés azokat a közintézményeket is magában foglalja, amelyeknek a tartási kötelezettségre vonatkozó határozat elismerése és végrehajtása iránti kérelem céljából jogukban áll a tartásra jogosult személy helyett eljárni, vagy tartás címén a jogosultnak nyújtott ellátások után visszatérítést követelni [helyesen: ellátások után megtérítést követelni]. Amennyiben egy közintézmény ilyen minőségben jár el, indokolt, hogy ugyanazon szolgáltatásokra és költségmentességre legyen jogosult, mint a tartásra jogosult személy. (15) A tartásra jogosultak érdekeinek védelme érdekében, valamint a megfelelő uniós igazságszolgáltatás előmozdítása céljából ki kell igazítani a [polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22‑i] 44/2001/EK [tanácsi] rendeletből [(HL 2001. L 12., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. o.; helyesbítések: HL 2006. L 242., 6. o., HL 2011. L 124., 47. o.)] eredő, joghatóságra vonatkozó szabályokat. Az a körülmény, hogy az alperes szokásos tartózkodási helye egy harmadik államban van, már nem zárhatja ki a közösségi joghatósági szabályok alkalmazását, és ezentúl nem lehetséges a nemzeti jog joghatósággal kapcsolatos szabályaira való utalás sem. Ennek következtében e rendeletben meg kell határozni, hogy a tagállamok bíróságai mely esetekben gyakorolhatnak szubszidiárius joghatóságot. […] (44) E rendeletnek módosítania kell a [44/2001] rendeletet, és annak a tartási kötelezettségekre alkalmazandó rendelkezései helyébe kell lépnie. E rendelet átmeneti rendelkezéseire is figyelemmel, a tagállamoknak a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságra, az elismerésre, a végrehajthatóságra és a határozatok végrehajtására e rendelet [helyesen: a tagállamoknak a tartási kötelezettségekkel kapcsolatos ügyekben a joghatóságra, a határozatok elismerésére, végrehajthatóságára és végrehajtására, továbbá a költségmentességre e rendelet] alkalmazásának időpontjától kezdődően a [44/2001] rendelet rendelkezései helyett e rendelet rendelkezéseit kell alkalmazniuk. (45) Mivel e rendelet céljait, nevezetesen az Európai Unión belül a tartási követelések határokon átnyúló tényleges behajtását és ezáltal a személyek Európai Unión belüli szabad mozgásának megkönnyítését biztosító intézkedések végrehajtását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a rendelet léptéke és hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. […]”