ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

A közösségi védjegyről szóló 207/2009/EK rendelet (2) 8. cikkének (1) bekezdése, 8. cikkének (2) bekezdése, 8. cikkének (4) bekezdése és 8. cikkének (5) bekezdése. A Párizsi Uniós Egyezmény 6a. cikke. A 30. osztályba tartozó árukra vonatkozó, 33 478 311 számon bejelentett „Caffé KIMBO & design” közösségi védjegy és a szintén a 30. osztályba tartozó árukra vonatkozó, 291 655 számon lajstromozott „BIMBO” korábbi spanyol védjegy összetéveszthetőségének értékelésekor a korábbi védjegyet a Törvényszék nem jóhírnévvel rendelkező védjegyként, hanem közismert védjegyként vette figyelembe. A fellebbező bizonyította, hogy a BIMBO jóhírnévvel rendelkező védjegy a Törvényszék által a T-357/11. sz. ügyben 2012. december 14-én hozott ítéletre hivatkozva, amely kimondta, hogy a BIMBO jóhírnevű védjegy. Mivel közismert és jóhírnevű védjegy is egyben, az áruk összehasonlítása nagyfokú összetéveszthetőséget mutat, amelyet a Törvényszék nem vett figyelembe, amikor úgy ítélte meg, hogy kellőképpen különböznek az ugyanilyen jellegű, származású, rendeltetésű és értékesítési csatornákkal rendelkező árukkal való összetéveszthetőség elkerüléséhez. Az alaposabb vizsgálat megállapította volna, hogy nagyfokú összetéveszthetőség áll fenn, és ezért a 30. osztályba tartozó valamennyi árura vonatkozóan el kellett volna utasítani a bejelentést, ideértve nyilvánvalóan a „lisztet, cukrászsüteményeket, fagylaltokat, élesztőt, sütőporokat” is. Mivel közismert és jóhírnevű védjegy is egyben, a megjelölések összehasonlítása nagyfokú összetéveszthetőséget mutat. A BIMBO 92 %-os arculati ismertséget és 60 %-os piaci részesedést bizonyított, és különleges védelmet érdemel. Ezért a 3 478 311 számú „Caffé KIMBO & design” közösségi védjegybejelentést a 30. osztályba tartozó áruk vonatkozásában teljes egészében el kellett volna utasítani. A 3 478 311 számú „Caffé KIMBO & design” közösségi védjegy lajstromozása vissza fog élni a védjegy megkülönböztető jellegével vagy jóhírnevével, és sérti vagy sérteni fogja azokat.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 260/26

A Tribunal do Trabalho de Leiria (Portugália) által 2013. június 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Modelo Continente Hipermercados, S.A. kontra Autoridade para as Condições do Trabalho — Centro Local do Lis (ACT)

(C-343/13. sz. ügy)

2013/C 260/45

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal do Trabalho de Leiria

Az alapeljárás felei

Felperes: Modelo Continente Hipermercados, S.A.

Alperes: Autoridade para as Condições do Trabalho — Centro Local do Lis (ACT)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. A közösségi jog és különösen [a 2011/35/EU] irányelv (1), illetve annak [19. cikke] értelmében a társaságok egyesülése magával vonja-e a munkaügyi jogsértésekkel kapcsolatos felelősség átszállását, vagyis azt, hogy a beolvadó társaságnak az egyesülés cégbírósági bejegyzését megelőző cselekményeiért az átvevő társaság felelős?

2. A munkaviszonyokhoz kapcsolódó szankció az irányelv alkalmazása szempontjából harmadik személy (ebben az esetben a munkaügyi jogsértésekre vonatkozó szabályozás alapján az állam) javára szóló olyan követelésnek tekinthető-e, amelynek következtében a munkaügyi jogsértésből eredő tartozás (bírság) átszáll az átvevő társaságra, e tartozás tekintetében pedig az állam a hitelező?

3. Ellentétes-e a társaságok egyesülésének joghatásait megállapító említett közösségi irányelvvel a Código das Sociedades Comerciais 112. cikkének olyan értelmezése, amely szerint abból nem következik az egyesülést megelőzően elkövetett munkaügyi jogsértés miatti eljárás megszüntetése, sem az előírt bírság eltörlése, és ezáltal a rendelkezésnek olyan kiterjesztő értelmezése jön-e létre, amely ellentétes a közösségi jog elveivel, és különösen az irányelv 19. cikkével?

4. A fenti értelmezés sérti-e azon elvet, hogy a munkaügyi jogsértések maguk után vonják az átvevő társaság objektív (enyhe) vagy vétkességen alapuló felelősségét?

(1) A részvénytársaságok egyesüléséről szóló, 2011. április 5-i 2011/35/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 110., 1. o.).
2.

A „csoportos létszámcsökkentés” esete fennállásának a 98/59 irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek alapján történő megállapítása során az elbocsátási létszámok számításakor figyelembe kell-e venni a — munkavállalók jogállásáról szóló törvény 49. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglaltakhoz hasonló — határozott idejű szerződések (a szerződésben kikötött idő eltelte, a munkafeladat vagy a szolgáltatás teljesítése miatti) megszűnésének egyedi eseteit is, tekintettel arra, hogy az irányelv előbb említett 1. cikkének (1) bekezdése értelmében elbocsátásnak minősül mind a „munkáltató által foganatosított elbocsátás” [a) pont], mind „a munkaszerződések munkáltató által egy vagy több, nem az érintett egyéni munkavállalók személyében rejlő ok miatt kezdeményezett felmondása [helyes fordítás: megszüntetése], feltéve hogy az elbocsátottak száma legalább öt fő” [második albekezdés]?
1b.

Az alábbi anyagok egyikének tekintendő-e az AFAAN: »stoffen (…), die zodanig zijn vermengd dat genoemde stoffen niet gemakkelijk of met economisch rendabele middelen kunnen worden gebruikt of geëxtraheerd« [»anyagok[…] […], […] amelyek összetétele nem teszi lehetővé az ilyen anyagok könnyű felhasználását vagy közvetlenül alkalmazható, illetve gazdaságosan megvalósítható eszközökkel történő kinyerését«], illetve »substance that is compounded in such a way that it cannot be easily used or extracted by readily applicable or economically viable means«, illetve »une autre préparation contenant un au plus de substances classifiées qui sont composées de manière telle que ces substances ne peuvent pas être facilement utilisées, ni extraites par des moyens aisés à mettre en œuvre ou économiquement viables«? A 3. mellékletben szereplő rendőrségi adatok alapján úgy tűnik, hogy egy viszonylag áttekinthető, valószínűleg egyenesen egyszerű átalakítási eljárásról van szó.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 260/28

A Supreme Court of the United Kingdom által 2013. június 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Public Relations Consultants Association Ltd kontra The Newspaper Licensing Agency Ltd és társai

(C-360/13. sz. ügy)

2013/C 260/50

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Supreme Court of the United Kingdom

Az alapeljárás felei

Felperes: Public Relations Consultants Association Ltd

Alperes: The Newspaper Licensing Agency Ltd és társai

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Olyan körülmények között, amikor:

i. a végső felhasználó megtekint egy weboldalt anélkül, hogy azt letöltené, kinyomtatná vagy arról más módon másolatot kívánna készíteni;

ii. e weboldalról automatikusan másolatok készülnek a képernyőn és a végső felhasználó merevlemezének internetes gyorsítótárában („cache”);

iii. e másolatok készítése nélkülözhetetlen a megfelelő és hatékony internetes böngészéssel járó műszaki eljárások szempontjából;

iv. a képernyőn készült másolat addig marad a képernyőn, amíg a végső felhasználó el nem hagyja az adott weboldalt, ekkor a számítógép rendes működése alapján automatikusan törlődik;

v. a gyorsítótárban tárolt másolat addig marad a gyorsítótárban, amíg más anyaggal felül nem íródik, ahogy a végső felhasználó további weboldalakat tekint meg, ekkor a számítógép rendes működése alapján automatikusan törlődik; és

vi. a másolatokat nem őrzik meg hosszabb ideig, mint ameddig a fenti iv. és v. pontban említett, az internethasználathoz kapcsolódó rendes folyamatok zajlanak;

az ilyen másolatok i. időlegesek, ii. járulékos vagy közbenső jellegűek és iii. a műszaki eljárás elválaszthatatlan és lényeges részét képezik a 2001/29/EK irányelv (1) 5. cikkének (1) bekezdése értelmében?

(1) Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 167. 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 230. o) értelmezése
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 274/14

A Supreme Court of the United Kingdom (Egyesült Királyság) által 2013. július 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — R a ClientEarth kérelme alapján kontra Secretary of State for the Environment, Food and Rural Affairs

(C-404/13. sz. ügy)

2013/C 274/25

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Supreme Court of the United Kingdom

Az alapeljárás felei

Felperes: ClientEarth

Alperes: Secretary of State for the Environment, Food and Rural Affairs

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. Amennyiben egy adott övezetben vagy agglomerációban a levegőminőségi irányelv (2008/50/EK) (1) (a továbbiakban: irányelv) szerinti, a nitrogén-dioxidra vonatkozó határértékeknek való megfelelés nem teljesíthető a XI. mellékletben meghatározott 2010. január 1-jei határidőig, köteles-e a tagállam az irányelv és vagy az EUSZ 4. cikk szerint a határidő meghosszabbítását kérni az irányelv 22. cikkével összhangban?

2. Igenlő válasz esetében milyen körülmények között (ha vannak ilyenek) mentesülhet a tagállam e kötelezettség alól?

3. A 13. cikket megsértő tagállam kötelezettségeit milyen mértékben befolyásolja (ha egyáltalán befolyásolja) a 23. cikk (különösen annak (2) bekezdése)?

4. A 13. vagy a 22. cikk megsértése esetén a nemzeti bíróságnak milyen uniós jogi jogorvoslatot kell biztosítania (ha biztosítania kell) az irányelv 30. cikkének és vagy az EUSZ 4. cikknek vagy az EUSZ 19. cikknek történő megfelelés érdekében?

(1) Az EUMSZ 4. cikk és az EUMSZ 19., valamint a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról szóló, 2008. május 21-i 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 152., 1. o.)
A.

A 44/2001/EK rendelet (1) (Brüsszel I. rendelet) 15. cikkének (1) bekezdése: 1. Úgy kell-e értelmezni a 44/2001/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt „Valamely személy, a fogyasztó [helyesen: A valamely személy — fogyasztó –] által kereskedelmi vagy szakmai tevékenységén kívül eső céllal megkötött szerződéssel kapcsolatos ügyekben” szövegrészt, hogy 1.1. az a felperes, aki fogyasztóként a másodlagos piacon bemutatóra szóló kötvényt vásárolt, és a kibocsátóval szemben a tájékoztatási és ellenőrzési követelmények megsértése miatt a tájékoztatóért való felelősségből és a kölcsönfeltételekből fakadó igényeket érvényesít, hivatkozhat erre a joghatósági okra, ha a felperes az értékpapír harmadik személytől történő megvásárlása révén származékosan belépett a kibocsátó és a kötvény eredeti jegyzője közötti szerződéses viszonyba? 1.2. (az 1.1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén) a felperes akkor is hivatkozhat a 15. cikk (1) bekezdése szerinti joghatósági okra, ha a harmadik személy, akitől a fogyasztó a bemutatóra szóló kötvényt vásárolta, azt korábban kereskedelmi vagy szakmai tevékenységébe eső céllal vásárolta, a felperes tehát nem egy fogyasztónak minősülő személy helyébe lép a kölcsönviszonyban? 1.3. (az 1.1. és 1.2. kérdésre adandó igenlő válasz esetén) a felperes fogyasztó akkor is hivatkozhat a 15. cikk (1) bekezdése szerinti fogyasztói joghatósági okra, ha nem maga birtokolja a kötvényt, hanem a harmadik személy, akit a felperes az értékpapírok megvásárlásával bízott meg, és aki maga nem minősül fogyasztónak, az értékpapírokat a megállapodásnak megfelelően saját nevében letéteményesként őrzi a felperes számára, és a felperesnek csak kiadásra vonatkozó kötelmi jogi igényt biztosít? 2. (az 1.1. kérdésre adandó igenlő válasz esetén) a kötvényvásárlásból eredő szerződéses jogalapok miatt eljáró bíróság ugyanezen kötvényvásárlásból eredő jogellenes károkozásból fakadó igényekkel kapcsolatos járulékos joghatóságát is megalapozza a (44/2001/EK rendelet) 15. cikkének (1) bekezdése?
1.

A jogellenességi kifogásra mint általános jogintézményre vonatkozó álláspont hiánya A Törvényszék a megtámadott határozatban tévesen alkalmazta a jogot, amikor a jelen fellebbezéssel megkeresett Bíróság ítélkezési gyakorlatával ellentétesen nem vette figyelembe azt, hogy a jogellenességi kifogás általános jogintézményét, amely megengedi és megköveteli az adott tényállás körülményeinek mérlegelését, a közösségi védjegyjogban is alkalmazni kell. A Törvényszék ezzel szemben csak annak megállapítására szorítkozott, hogy a 207/2009/EK rendelet (1) 56. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összefüggésben értelmezett 52. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti eljárás közérdekű keresetnek minősül, és ezért nem mérlegelte a jelen ügyben előadott konkrét körülményeket. A Törvényszék ezzel kapcsolatban figyelmen kívül hagyta, hogy a jogalkotó a 207/2009 rendelet 56. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti védjegytörlési eljárást ugyan közérdekű keresetként alakította ki, ez azonban nem ellentétes a közösségi jogban is tekintetbe veendő jogellenességi kifogás mint általánosan érvényes jogintézmény figyelembe vételével. A jogellenes kérelmek kizárása ugyanis nem jelenti azt, hogy a kérelmező szubjektív jogvédelmi igényének pozitív igazolására vonatkozó követelményeket vezetnének be, és ebből következően nem eredményezi azt sem, hogy a kérelem benyújtására vonatkozó jogosultságot bizonyos további feltételekkel korlátoznák. A jogellenességi kifogásnak a 207/2009 rendelet 56. cikke (1) bekezdésének a) pontja keretében történő figyelembe vétele mellett szól az is, hogy a jogalkotó a törlési eljárást kérelmezési eljárásként alkotta meg, éppen ezért nem lehetséges a lajstromozott védjegyek hivatalból történő törlése.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 325/12

A Landgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2013. július 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Vietnam Airlines Co. Ltd kontra Brigitta Voss, Klaus-Jürgen Voss

(C-431/13. sz. ügy)

2013/C 325/20

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Frankfurt am Main

Az alapeljárás felei

Felperes: Vietnam Airlines Co. Ltd

Alperesek: Brigitta Voss, Klaus-Jürgen Voss

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. A légi utast hosszú késés esetén akkor is megilleti-e a légi utasok jogairól szóló rendelet (1) 7. cikke szerinti teljes kártalanítás, ha korábban a légi utastól eltérő harmadik személy a késés okán már fizetett kártalanítást a légi utasnak, vagy az ilyen kártalanítást be kell számítani?

2. Amennyiben a beszámításra igenlő választ kell adni: E beszámítás csak a nemzeti német jogrend szerinti kártalanítás iránti igényre vonatkozik vagy az utazás árának csökkentésére irányuló igényekre is?

(1) A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.)
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 344/43

A Bundesgerichtshof (Németország) által 2013. augusztus 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Andreas Grund mint felszámolóbiztos az SR-Tronic GmbH és társai ellen indított felszámolási eljárásban kontra Nintendo Co. Ltd és Nintendo of America Inc.

(C-458/13. sz. ügy)

2013/C 344/74

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő felek: Andreas Grund mint felszámolóbiztos az SR-Tronic GmbH ellen indított felszámolási eljárásban, Jürgen Reiser, Dirk Seidler

Ellenérdekű felek a felülvizsgálati eljárásban: Nintendo Co. Ltd, Nintendo of America Inc.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Kizárja-e a 2001/29/EK irányelv (1) 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja a 2001/29/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdését a nemzeti jogba átültető rendelkezés (itt az UrhG 95a. §-ának (3) bekezdése) alkalmazását, ha a szóban forgó műszaki intézkedés egyúttal nem csak műveket vagy védelem alatt álló egyéb teljesítményeket, hanem számítógépi programokat is véd?

(1) Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 167., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 230. o.)
1.

Kiterjed-e a menekültek jogállásáról szóló egyezmény (a továbbiakban: genfi egyezmény) 31. cikke szerinti büntethetőséget megszüntető, az elkövető személyéhez kapcsolódó ok a szövegén túl az olyan okirathamisításra is, amelyet a Németországi Szövetségi Köztársaságba légi úton való beutazás során hamisított útlevél rendőr előtti bemutatása útján követtek el, ha a hamisított útlevél e felhasználása ebben az államban a menedékjog érvényesítéséhez egyáltalán nem is szükséges?
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 344/42

A High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court) (Egyesült Királyság) által 2013. augusztus 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — A Newby Foods Ltd kérelme alapján The Queen kontra Food Standards Agency

(C-453/13. sz. ügy)

2013/C 344/72

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court)

Az alapeljárás felei

Felperes: Newby Foods Ltd

Alperes: Food Standards Agency

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. A 853/2004/EK rendelet (1) I. mellékletének 1.14. pontjában szereplő, „az izomrostszerkezet sérül vagy módosul” kifejezés a mikroszkópia általános módszereinek alkalmazásával látható „izomrostszerkezet bármely sérülését vagy módosulását” jelenti? (Ugyanez a kifejezés szerepel a 999/2001/EK rendelet (2) — 1923/2006/EK rendelettel (3) módosított — 3. cikke n) pontjában.)

2. Besorolható-e valamely húsipari termék az I. melléklet 1.15. pontja értelmében vett előkészített húsként, amennyiben izomrostszerkezetének bizonyos mértékű, a mikroszkópia általános módszereinek alkalmazásával látható sérülésére vagy módosulására került sor?

3. Ha az 1. kérdésre nemleges, a 2. kérdésre pedig igenlő válasz adandó, az izomrostszerkezet sérülésének vagy módosulásának azon mértéke, amely elegendő ahhoz, hogy szükségessé tegye a húsipari terméknek az I. melléklet 1.14. pontja értelmében MSM-ként történő besorolását, azonos-e azzal a mértékkel, amely ahhoz szükséges, hogy az 1.15. pont értelmében megszüntesse a friss hús jellemzőit?

4. Milyen mértékben kell a friss hús jellemzőinek csökkenniük, mielőtt azok az 1.15. pont értelmében megszüntetettnek tekinthetők?

5. Ha az 1. kérdésre nemleges, azonban a 3. kérdésre szintén nemleges válasz adandó: a) Az izomrostszerkezet milyen mértékű módosulása szükséges ahhoz, hogy a szóban forgó termék MSM-ként kerüljön besorolásra? b) Milyen kritériumokat kell alkalmazniuk a nemzeti bíróságoknak annak megállapítása során, hogy a hús izomrostszerkezete az adott mértékben módosult-e?

(1) Az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 139., 55. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 45. kötet, 14. o.)

(2) Az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 147., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 32. kötet, 289. o.)

(3) Az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 18-i 1923/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 404., 1. o.)
2.

a) Az irányelv 10. cikkének c) pontja értelmében vett építészmérnök fogalma feltételezi-e, hogy a migráns a saját tagállamában az építészeti tervezés, felügyelet és kivitelezés műszaki tevékenységein kívül művészi-alkotói, várostervezési, gazdasági és adott esetben műemlékvédelmi tevékenységet is végzett vagy képzését követően végezhetett volna, és adott esetben milyen mértékben? b) Az irányelv 10. cikkének c) pontja értelmében vett építészmérnök fogalma feltételezi-e, hogy a migráns egyetemi szintű képzést végzett el, amelyben a fő összetevőnek az építészetnek kell lennie abban az értelemben, hogy az az építészeti tervezés, felügyelet és kivitelezés műszaki kérdésein kívül művészi-alkotói, várostervezési, gazdasági és adott esetben műemlékvédelmi kérdésekre is kiterjed, és adott esetben milyen mértékben? c) i. Az a) és a b) kérdés szempontjából jelentőséggel bír-e, hogy más tagállamokban rendszeresen hogyan használják az „építészmérnök” szakmai címet (az irányelv 48. cikkének (1) bekezdése); ii. vagy elegendő annak megállapítása, hogy a saját tagállamban és a fogadó tagállamban rendszeresen hogyan használják az „építészmérnök” szakmai címet; iii. vagy az irányelv 46. cikke (1) bekezdésének második albekezdéséből megállapítható az Európai Unió területén rendszeresen az „építészmérnök” címhez kapcsolódó tevékenységek köre?
6)

Ellentétes-e a hatékony érvényesülés elvével, az 1999/44 irányelv által célul tűzött magas uniós fogyasztóvédelmi szinttel vagy az uniós jog más rendelkezéseivel vagy előírásaival a holland jog a fogyasztó/vevő azzal kapcsolatos bemutatási és bizonyítási terhe vonatkozásában, hogy a fogyasztási cikk nem felel meg a szerződésben meghatározott tulajdonságoknak, és a szerződésnek való megfelelés e hiánya az átadást követő hat hónapon belül vált nyilvánvalóvá? Mit jelentenek a „megnyilvánult hiba” szavak az 1999/44 irányelv 5. cikkének (3) bekezdésében, különösen: milyen mértékben kell a fogyasztónak/vevőnek olyan tényeket és körülményeket bemutatnia, amelyek a szerződésnek való megfelelés hiányára (illetve annak okaira) vonatkoznak? Elegendő-e ehhez, hogy a fogyasztó/vevő bemutatja és alátámasztott vitatás esetén bizonyítja, hogy a vásárolt termék nem működik (kifogástalanul), vagy azt is be kell mutatnia és alátámasztott vitatás esetén azt is bizonyítania kell, hogy a vásárolt termék milyen hibája okozza (okozta) e működésképtelenséget (illetve a nem kifogástalan működést)?
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 367/24

A Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) (Egyesült Királyság) által 2013. szeptember 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Az Eventech Limited kérelmére: The Queen kontra The Parking Adjudicator

(C-518/13. sz. ügy)

2013/C 367/43

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division)

Az alapeljárás felei

Felperes: Az Eventech Limited kérelmére: The Queen

Alperes: The Parking Adjudicator

Érdekelt felek: London Borough of Camden, Transport for London

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

1. A jelen ügyben fennálló körülmények között magában foglalja-e az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése szerinti „állami források” felhasználását az, ha valamely közúton a buszjárat üzemelésének időszakában a fekete színű taxiknak elérhetővé teszik a buszsávot, a minitaxiknak azonban nem?

2. a) Annak meghatározása során, hogy az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése tekintetében szelektívnek miősül-e az, ha valamely közúton a buszjárat üzemelésének időszakában a fekete színű taxiknak elérhetővé teszik a buszsávot, a minitaxiknak azonban nem, milyen releváns célkitűzésre hivatkozva kell értékelni azt a kérdést, hogy a fekete színű taxik és a minitaxik összehasonlítható jogi és tényállásbeli helyzetben vannak-e vagy sem? b) Amennyiben kimutatható, hogy a 2. a) kérdés tekintetében a releváns célkitűzés legalább részben a biztonságos és hatékony közlekedési rendszer kialakítása, valamint hogy biztonsági és/vagy hatékonysági megfontolások igazolják a fekete színű taxik buszsávhasználatát és ezek nem alkalmazandóak ugyanúgy a minitaxikra, akkor megállapítható-e az, hogy az intézkedés az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése értelmében nem szelektív? c) A 2. b) kérdés megválaszolása során figyelembe kell-e venni azt, hogy az ezen igazolásra hivatkozó tagállam bemutatta-e továbbá azt, hogy a fekete színű taxik minitaxikhoz képest kedvezőbb kezelése arányos és nem haladja meg a szükséges mértéket?