T-387/09. sz. ügy

Applied Microengineering Ltd

kontra

Európai Bizottság

„A kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó ötödik keretprogram — A »Formation of a New Design House for MST« és az »Assessment of a New Anodic Bonder« projektekre vonatkozó szerződések — A kifizetett pénzügyi hozzájárulás egy részének visszafizetése — Végrehajtható határozat — A megtámadott határozatot az eljárás során módosító határozat — Kereset jogi alapja — A felhozott jogalapok jellege — Jogos bizalom — Indokolási kötelezettség — A megfelelő ügyintézés elve”

Az ítélet összefoglalása – A Törvényszék ítélete (hatodik tanács), 2012. szeptember 27.

Megsemmisítés iránti kereset – Végrehajtható határozat ellen irányuló kereset – Az EK 230. cikk alapján megtámadható határozat – Elfogadhatóság – A szerződéses kikötésekre, illetve az irányadó nemzeti jogra vonatkozó jogalapok – Elfogadhatatlanság (EK 230. cikk, EK 238. cikk, EK 249. cikk és EK 256. cikk) Az Európai Unió joga – Elvek – Bizalomvédelem – Feltételek – Az adminisztráció által adott pontos ígéretek – A Bizottsággal a szerződés aláírását megelőzően folytatott, biztosítékot vagy pontos ígéretet nem képező információcsere – A bizalomvédelem elvének megsértése – Hiány Intézmények jogi aktusai – Indokolás – Kötelezettség – Terjedelem – A valamely kutatási program keretében kifizetett pénzügyi hozzájárulás egy részének visszafizetésére vonatkozó bizottsági határozat – Az átvilágításról szóló jelentés csatolásának szükségessége – Hiány (EK 253. cikk) Az Európai Unió joga – Elvek – A megfelelő ügyintézés elve – A Bizottsággal szerződő fél, amely nem jelentette be címének megváltozását – A régi címre küldött küldemény – A megfelelő ügyintézés elvének megsértése – Hiány – Egy könyvvizsgálónak címzett és a Bizottságnak továbbított elektronikus levelekben feltüntetett új cím – A szerződés időtartamának lejárta – Hatás hiánya (Alapjogi Charta, 41. cikk)

Az intézmények által tisztán szerződéses jogviszony keretében hozott, annak elválaszthatatlan részét képező aktusok jellegükből adódóan nem tartoznak az EK 249. cikkben felsorolt aktusok közé. Ezzel szemben az EK 256. cikk tárgyát képező végrehajtható határozatok az EK-Szerződés ezzel ellentétes rendelkezésének hiányában az EK 249. cikkben említettek közé tartoznak, amelyek megalapozottsága kizárólag a megsemmisítés elbírálására hatáskörrel rendelkező bíróság előtt, az EK 230. cikk alapján vitatható. Különösen így van ez, amennyiben a valamely intézmény által kötött szerződésből eredő követelés beszedése érdekében elfogadott végrehajtható határozatról van szó. Az EK 230. cikk rendelkezései alapján indított megsemmisítés iránti keresetet elbíráló uniós bíróságnak az EK-Szerződésre, illetve az annak alkalmazására vonatkozó bármely jogszabályra, és következésképpen az uniós jogra figyelemmel kell értékelnie a megtámadott jogi aktus jogszerűségét. Ezzel szemben az EK 238. cikk alapján indított kereset esetében a felperes a szerződéses fél intézménnyel szemben csak a szerződéses kikötések megsértésére, illetve a szerződésre irányadó jog megsértésére hivatkozhat. Ennélfogva a valamely végrehajtható határozat megsemmisítése iránti keresetnek a szerződéses kikötések és az alkalmazandó nemzeti jog megsértésére vonatkozó jogalapjait elfogadhatatlanként el kell utasítani. (vö. 36., 38–41. pont) Lásd a határozat szövegét. (vö. 57–62. pont) Az indokolási kötelezettség terjedelme a szóban forgó jogi aktus természetétől és az aktus elfogadásának hátterében álló összefüggésektől függ. Az indokolásnak világosan és egyértelműen kell tartalmaznia a jogi aktust kibocsátó intézmény érvelését, oly módon, hogy lehetővé tegye egyrészt az uniós bíróság számára a jogszerűség vizsgálatára vonatkozó hatásköre gyakorlását, másrészt az érdekeltek számára jogaik védelme és a döntés megalapozottságának megítélhetősége érdekében a meghozott intézkedés indokainak megismerését. Nem követelmény az indokolással szemben, hogy a releváns tény- és jogkérdések minden részletére kitérjen, amennyiben azt a kérdést, hogy az indokolás megfelel-e az EK 253. cikk követelményeinek, nem csupán szövege, hanem egyben kontextusa, valamint az adott tárgyra vonatkozó jogszabályok összessége alapján kell értékelni. Így különösen, a Bizottságnak nem kell állást foglalnia az érdekeltek által elé terjesztett minden érvet illetően. Elegendő azokat a tényeket és jogi megfontolásokat ismertetnie, amelyek a határozat főbb tartalmi elemei vonatkozásában különös jelentőséggel bírnak. Végül, amennyiben valamely érdekelt tevékenyen közreműködött a megtámadott határozat előkészítésében, és így jól ismeri azokat az okokat, amelyek miatt az adott intézmény meghozta e határozatot, az indokolási kötelezettség terjedelme az eljárásban való részvétel révén ily módon létrejött körülményekhez igazodik. Ilyen esetben a vonatkozó ítélkezési gyakorlat által felállított követelmények jelentősen enyhülnek. Amikor tehát a Bizottság határozatában egy átvilágításról szóló jelentésre való hivatkozással megfelelő egyértelműséggel feltünteti azon indokokat, amelyek miatt egy kutatási program keretében kifizetett pénzügyi hozzájárulás bizonyos részének beszedéséről határozott, ezáltal lehetővé teszi, hogy az érdekelt az uniós bíróság előtt jogaival élhessen, illetve az utóbbi számára azt, hogy a szóban forgó határozat jogszerűségének vizsgálatára vonatkozó hatáskörét gyakorolhassa, anélkül hogy az átvilágításról szóló jelentés csatolása szükséges volna. (vö. 64–67., 72. pont) A közigazgatási eljárások uniós jogi garanciái közé tartozik különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke által rögzített megfelelő ügyintézés elve, amelyhez a hatáskörrel rendelkező intézmény azon kötelezettsége kapcsolódik, hogy az adott ügy minden lényeges elemét gondosan és részrehajlás nélkül megvizsgálja. A valamely kutatási program keretében kifizetett pénzügyi hozzájárulás bizonyos része beszedésének keretében a Bizottság által az érdekelt fél által feltüntetett címre ajánlott küldeményben megküldött, a felperest az átvilágítási eljárás megindításáról tájékoztató levél kapcsán nem kifogásolható a Bizottsággal szemben, hogy így járt el, mivel az érdekelt nem értesítette címének megváltozásáról. Egyrészt ugyanis önmagában az a körülmény, miszerint a szerződés időtartama lejárt, nem mentette fel az érdekeltet azon kötelezettsége alól, hogy a Bizottságot értesítse címének változásáról, mivel az átvilágítási eljárás még folyamatban volt. Másrészt az a puszta tény, hogy az új címe a könyvvizsgálónak küldött elektronikus levelek aláírásában fel volt tüntetve, nem elegendő annak megállapításához, hogy a Bizottságot megfelelően tájékoztatták a címváltozásról, még akkor sem, ha a könyvvizsgáló cég ezt az elektronikuslevél-váltást átküldte a Bizottságnak. (vö. 76., 80. pont)

T-387/09. sz. ügy

Applied Microengineering Ltd

kontra

Európai Bizottság

„A kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó ötödik keretprogram — A »Formation of a New Design House for MST« és az »Assessment of a New Anodic Bonder« projektekre vonatkozó szerződések — A kifizetett pénzügyi hozzájárulás egy részének visszafizetése — Végrehajtható határozat — A megtámadott határozatot az eljárás során módosító határozat — Kereset jogi alapja — A felhozott jogalapok jellege — Jogos bizalom — Indokolási kötelezettség — A megfelelő ügyintézés elve”

Az ítélet összefoglalása – A Törvényszék ítélete (hatodik tanács), 2012. szeptember 27.

Megsemmisítés iránti kereset – Végrehajtható határozat ellen irányuló kereset – Az EK 230. cikk alapján megtámadható határozat – Elfogadhatóság – A szerződéses kikötésekre, illetve az irányadó nemzeti jogra vonatkozó jogalapok – Elfogadhatatlanság (EK 230. cikk, EK 238. cikk, EK 249. cikk és EK 256. cikk) Az Európai Unió joga – Elvek – Bizalomvédelem – Feltételek – Az adminisztráció által adott pontos ígéretek – A Bizottsággal a szerződés aláírását megelőzően folytatott, biztosítékot vagy pontos ígéretet nem képező információcsere – A bizalomvédelem elvének megsértése – Hiány Intézmények jogi aktusai – Indokolás – Kötelezettség – Terjedelem – A valamely kutatási program keretében kifizetett pénzügyi hozzájárulás egy részének visszafizetésére vonatkozó bizottsági határozat – Az átvilágításról szóló jelentés csatolásának szükségessége – Hiány (EK 253. cikk) Az Európai Unió joga – Elvek – A megfelelő ügyintézés elve – A Bizottsággal szerződő fél, amely nem jelentette be címének megváltozását – A régi címre küldött küldemény – A megfelelő ügyintézés elvének megsértése – Hiány – Egy könyvvizsgálónak címzett és a Bizottságnak továbbított elektronikus levelekben feltüntetett új cím – A szerződés időtartamának lejárta – Hatás hiánya (Alapjogi Charta, 41. cikk)