A Törvényszék (kibővített ötödik tanács) T-185/19. sz., Public.Resource.Org, Inc. és Right to Know CLG kontra Európai Bizottság ügyben 2021. július 14-én hozott ítélete ellen a Public.Resource.Org, Inc. és a Right to Know CLG által 2021. szeptember 23-án benyújtott fellebbezés

(C-588/21. P. sz. ügy)

(2022/C 11/21)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbezők: Public.Resource.Org, Inc. és Right to Know CLG (képviselők: F. Logue solicitor, J. Hackl Rechtsanwalt, C. Nüßing Rechtsanwalt)

A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), Asociación Española de Normalización (UNE), Asociaţia de Standardizare din România (ASRO), Association française de normalisation (AFNOR), Austrian Standards International (ASI), British Standards Institution (BSI), Bureau de normalisation/Bureau voor Normalisatie (NBN), Dansk Standard (DS), Deutsches Institut für Normung eV (DIN), Koninklijk Nederlands Normalisatie Instituut (NEN), Schweizerische Normen- Vereinigung SNV, Standard Norge, Suomen Standardisoimisliitto ry (SFS), Svenska institutet för standarder (SIS), Institut za standardizaciju Srbije (ISS)

A fellebbezők kérelmei

A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:

— helyezze hatályon kívül a fellebbezéssel megtámadott ítéletet, és tegye lehetővé a kért dokumentumokhoz (EN 71–4:2013, EN 71–5:2015, EN 71–12:2013, és EN 12472:2005+A1:2009) való hozzáférést;

— másodlagosan utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, és

— kötelezze a Bizottságot az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

1. Az 1049/2001 rendelet (1) 4. cikke (2) bekezdésének második franciabekezdése szerinti kivétel alkalmazásával kapcsolatos értékelési hiba. a. Egyrészt a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a szerzői jogi védelem téves értékelésével, amikor: — nem ismerte el, hogy a kért harmonizált szabványok nem részesülhetnek szerzői jogi védelemben, mivel az uniós jog részét képezik, és a jogállamiság elve megköveteli a jogszabályokhoz való szabad hozzáférést; — nem ismerte el, hogy még ha a kért harmonizált szabványok szerzői jogi védelemben részesülhetnek is, a jogszabályokhoz való szabad hozzáférés elsőbbséget kell, hogy élvezzen a szerzői jogi védelemhez képest; — tévesen állapította meg, hogy a Bizottság nem jogosult megvizsgálni azt, hogy a kért harmonizált szabványok szerzői jogi védelemben részesülnek-e, és — tévesen állapította meg, hogy a kért harmonizált szabványok szellemi alkotásnak minősülnek, ezért szerzői jogi védelemben részesíthető „műnek” tekintendők. b. Másrészt a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a kereskedelmi érdek érintettségének értékelése során, amikor: — tévesen alkalmazta azt a vélelmet, hogy a kért harmonizált szabványok sértenék az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második franciabekezdése által védett érdekeket, és — nem értékelte a kereskedelmi érdekek konkrét érintettségét.

2. A nyomós közérdek el nem ismerésével megvalósított téves jogalkalmazás. A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a nyomós közérdek el nem ismerésével, amikor: — tévesen állapította meg, hogy a felperesek nem hoztak fel konkrét indokokat a kérelmük alátámasztására; — irreleváns tényezőt vett figyelembe, mégpedig az európai szabványosítási rendszer működését; — azt állapította meg, hogy a James Elliott ítélet (C-613/14) (2) nem keletkeztet a harmonizált szabványok proaktív közzétételére vonatkozó kötelezettséget, és — azt állapította meg, hogy a harmonizált szabványok kizárólag az érintett személyekkel szemben váltanak ki joghatásokat.

(1) Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.).

(2) A Bíróság 2016. október 27-i James Elliott Construction ítélete (C-613/14, EU:C:2016:821).