35

E körülmények között a Juzgado de Primera Instancia n.°17 de Palma de Mallorca (Palma de Mallorca‑i 17. sz. elsőfokú bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és az alábbi tizenhárom kérdést terjeszti a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra: „1) A 93/13 irányelv 6. cikkének (1) bekezdésére tekintettel mérsékelhetők‑e az olyan szerződési feltétel tisztességtelen jelleg miatti semmisségének megállapításához fűződő restitutív joghatások, amely a jelzálogkölcsön alapításának, módosításának vagy megszüntetésének teljes költségét a hitelfelvevőre hárítja? 2) A 93/13 irányelv 6. cikkének (1) bekezdésére tekintettel az olyan nemzeti ítélkezési gyakorlat, amely értelmében azon szerződési feltétel semmisségének megállapítását követően, amely a jelzálogkölcsön alapításának, módosításának vagy megszüntetésének teljes költségét a hitelfelvevőre hárítja, a közjegyzői és az adminisztratív szolgáltatások költségeit egyenlő arányban kell megosztani a hitelező és a hitelfelvevő között, a tisztességtelen feltétel semmisségének megállapításával összefüggő bírósági mérséklésnek tekinthető‑e, és ennélfogva ellentétes a 93/13 irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében foglalt azon elvvel, amely szerint a tisztességtelen feltételek nem jelentenek kötelezettséget a fogyasztóra nézve? 3) A 93/13 irányelv 6. cikkének (1) bekezdésére tekintettel az olyan nemzeti ítélkezési gyakorlat, amely értelmében azon szerződési feltétel semmisségének megállapítását követően, amely a jelzálogkölcsön alapításának, módosításának vagy megszüntetésének teljes költségét a hitelfelvevőre hárítja, az ingatlan‑értékbecslés költségeinek és a kölcsönszerződés megkötésével összefüggő jelzálogjog alapítását terhelő illeték megfizetése is a hitelfelvevőre terhelik, sérti‑e azon elvet, amely szerint a semmisnek nyilvánított tisztességtelen feltétel nem jelent kötelezettséget a fogyasztóra nézve, és ellentétes‑e a 93/13 irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével az, hogy a hitelfelvevőre hárul az arra vonatkozó bizonyítási teher, hogy nem tették lehetővé számára saját ingatlan‑értékbecslés benyújtását? 4) A 93/13 irányelv 6. cikkének (1) bekezdésére tekintettel ellentétes‑e [ezen irányelvvel] az olyan nemzeti ítélkezési gyakorlat, amely értelmében azon szerződési feltétel semmisségének megállapítását követően, amely a jelzálogkölcsön alapításának, módosításának vagy megszüntetésének teljes költségét a hitelfelvevőre hárítja, e szerződési feltétel továbbra is joghatással bírhat a hitelfelvevőre nézve, ha módosításokat végez vagy a jelzálogjogot törölteti, abban az értelemben, hogy továbbra is fizetnie kell az ilyen módosításból vagy a jelzálogjog törléséből származó költségeket, és e költségeknek a hitelfelvevőre hárítása sérti‑e azon elvet, amely szerint a semmisnek nyilvánított tisztességtelen feltétel nem jelent kötelezettséget a fogyasztóra nézve? 5) A 93/13 irányelv 7. cikkének (1) bekezdésével együttesen értelmezett 6. cikkének (1) bekezdésére tekintettel az olyan nemzeti ítélkezési gyakorlat, amely részben kizárja az azon szerződési feltétel tisztességtelen jelleg miatti semmisségének megállapításához fűződő restitutív joghatást, amely a jelzálogkölcsön alapításának, módosításának vagy megszüntetésének teljes költségét a hitelfelvevőre hárítja, ellentétes‑e a vállalkozóval szembeni visszatartó hatással, amelyet a 93/13 irányelv 7. cikkének (1) bekezdése rögzít? 6) Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában meghatározott, a semmisnek nyilvánított szerződési feltételek mérséklése tilalmának elvére, és az irányelv 6. cikke szerinti azon elvre tekintettel, amely szerint a tisztességtelen feltételek nem jelentenek kötelezettséget a fogyasztóra nézve, ellentétes‑e [ezen irányelvvel] az olyan nemzeti ítélkezési gyakorlat, amely a hitelfelvevő érdekében mérsékli az azon szerződési feltétel semmisségének megállapításához fűződő restitutív joghatásokat, amely a jelzálogkölcsön alapításának, módosításának vagy megszüntetésének teljes költségét a hitelfelvevőre hárítja? 7) A 93/13 irányelv 3. cikkének (1) és (2) bekezdésére tekintettel az olyan nemzeti ítélkezési gyakorlat, amely értelmében a szerződéskötési díjnak nevezett szerződési feltétel automatikusan megfelel az átláthatósági vizsgálatnak, az irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt, a bizonyítási teher megfordulásának elve megsértésének minősül‑e, mivel az eladónak vagy szolgáltatónak nem kell bizonyítania, hogy e feltételről előzetesen tájékoztatást nyújtott, és azt egyedileg megtárgyalták? 8) Ellentétes‑e a 93/13 irányelv 3. cikkével és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával, ha a nemzeti ítélkezési gyakorlat úgy tekintheti, hogy a fogyasztónak magától tudnia kell, hogy a pénzintézetek szokásos gyakorlatát képezi a szerződéskötési díj szedése, és ennélfogva a hitelezőnek nem kell bizonyítékokat nyújtania annak igazolására, hogy a szerződési feltételt egyedileg megtárgyalták, vagy ellenkezőleg, a hitelezőnek mindenképpen igazolnia kell, hogy a szerződési feltételt egyedileg megtárgyalták? 9) A 93/13 irányelv 3. és 4. cikkére, valamint az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatára tekintettel ellentétes lehet‑e az említett irányelvvel az olyan nemzeti ítélkezési gyakorlat, amely szerint a szerződéskötési díjnak nevezett szerződési feltétel – tisztességtelen jellegét illetően – a 4. cikk (2) bekezdése alapján nem vizsgálható, mivel az a szerződés elsődleges tárgyának meghatározására vonatkozik, vagy ezzel szemben úgy kell tekinteni, hogy az ilyen szerződéskötési díj nem a szerződési ár részének, hanem járulékos díjnak minősül, és ennélfogva lehetővé kell tenni a nemzeti bíróság számára az átláthatósági és/vagy tartalmi vizsgálatot annak eldöntése érdekében, hogy a szerződési feltétel a nemzeti jog szerint tisztességtelen jellegű‑e? 10) A 93/13 irányelv 4. cikkének (2) bekezdésére tekintettel – amelyet az LCGC nem ültetett át a spanyol jogrendszerbe – ellentétes‑e a 93/13 irányelv 8. cikkével az, hogy a spanyol bíróság ugyanezen irányelv 4. cikkének (2) bekezdésére hivatkozzon, és azt alkalmazza, ha e rendelkezést a jogalkotó akaratának megfelelően nem ültették át a spanyol jogrendszerbe, mivel a jogalkotó célja az volt, hogy teljes védelmet biztosítson az összes olyan szerződési feltétel tekintetében, amelyet az eladó vagy szolgáltató a fogyasztóval kötött szerződésbe foglalhat, ideértve a szerződés elsődleges tárgyát érintő feltételeket is, akkor is, ha világosan és érthetően vannak megfogalmazva, amennyiben megállapítható, hogy a szerződéskötési díjnak nevezett szerződési feltétel a kölcsönszerződés elsődleges tárgyát képezi? 11) A 93/13 irányelv 3. cikkének (1) bekezdésére tekintettel a szerződéskötési díjnak nevezett szerződési feltétel – ha azt egyedileg nem tárgyalták meg, és a pénzintézet nem igazolja, hogy az ténylegesen nyújtott szolgáltatásoknak és felmerülő költségeknek felel meg – a szerződő felek jogaiban és kötelezettségeiben jelentős egyenlőtlenséget idéz‑e elő, és a nemzeti bíróságnak meg kell állapítania e szerződési feltétel semmisségét? 12) A 93/13 irányelv 7. cikkének (1) bekezdésével együttesen értelmezett 6. cikkének (1) bekezdésére tekintettel az eladó vagy szolgáltató költségek viselésére való kötelezésének – amely egy fogyasztó által indított, a vele kötött szerződésben foglalt tisztességtelen feltételek semmisségének megállapítása iránti kereseten alapuló eljárásból ered, amelynek során a bíróságok tisztességtelen jelleg miatt megállapítják e semmisséget – következnie kell‑e azon elvből, miszerint a tisztességtelen feltételek nem jelentenek kötelezettséget a fogyasztóra nézve, valamint az eladót vagy szolgáltatót érintő visszatartó hatás elvéből, ha a semmisség megállapítása iránti ilyen kereseteket a nemzeti bíróság bírálja el, függetlenül az ítéletben visszatéríteni rendelt konkrét összegektől, figyelemmel továbbá arra, hogy az elsődleges kérelem a szerződési feltétel semmisségének megállapítására irányul, és az összegek visszafizetésére vonatkozó kérelem csak az előzőhöz szorosan kötődő kiegészítő kérelem? 13) Azon elvre tekintettel, miszerint a tisztességtelen feltételek nem jelentenek kötelezettséget a fogyasztóra nézve, és a 93/13 irányelvben foglalt visszatartó hatás elvére figyelemmel (a 6. cikk (1) bekezdése és a 7. cikk (1) bekezdése) az eladó vagy szolgáltató által a fogyasztóval kötött szerződésbe foglalt feltétel tisztességtelen jelleg miatti semmisségének megállapításához fűződő restitutív joghatások időbeli hatálya korlátozható‑e az összeg visszatérítése iránti keresetre irányadó elévülési időre vonatkozó kifogás alkalmazásával, annak ellenére, hogy a nemzeti jogszabályok alapján a semmisség megállapítása iránti keresetre – amely útján a szerződési feltétel tisztességtelen jellegét állapítják meg – nem vonatkozik elévülési idő?”