HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 32/16

A Törvényszék (második tanács) T-247/16. sz., Fursin és társai kontra Európai Központi Bank ügyben 2017. szeptember 12-én hozott végzése ellen az Európai Központi Bank által 2017. november 24-én benyújtott fellebbezés

(C-663/17. P. sz. ügy)

(2018/C 032/23)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Európai Központi Bank (képviselők: E. Koupepidou és C. Hernández Saseta meghatalmazottak, valamint B. Schneider Rechtsanwalt)

A többi fél az eljárásban: Trasta Komercbanka AS, Ivan Fursin, Igors Buimisters, C & R Invest SIA, Figon Co. Ltd, GCK Holding Netherlands BV, Rikam Holding SA

A fellebbező kérelmei

— A Bíróság helyezze hatályon kívül a megtámadott végzést annyiban, amennyiben abban megállapításra kerül, hogy a részvényes felperesek a Törvényszék előtt rendelkeztek a vitatott határozat megsemmisítésére irányuló eljáráshoz fűződő érdekkel és kereshetőségi joggal (a megtámadott végzés rendelkező részének 2. pontja);

— a Bíróság hozzon érdemben jogerős határozatot, és mint elfogadhatatlant utasítsa el a részvényes felperesek által indított keresetet;

— a Bíróság az elsőfokú eljárás felpereseit kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezésének alátámasztására a fellebbező három jogalapra hivatkozik:

1. Az első, az arra alapított jogalap, hogy a részvényes felpereseknek (vagyis a Trasta Komercbanka részvényeseinek magával a Trasta Komercbakával ellentétben) nem fűződött érdekük a megsemmisítés iránti eljárás megindításához, amely érdek elkülönül a Trasta Komercbanka jogi érdekétől. Az első jogalap a következő érveken alapul: — a fellebbező azt állítja, hogy a Törvényszék tévesen értelmezte azt az ítélkezési gyakorlatot, amely megköveteli, hogy a részvényesek bizonyítsák, hogy rendelkeznek az általuk részben irányított vállalkozásnak címzett határozattal szembeni eljárás megindításához fűződő elkülönülő érdekkel. A Törvényszék különösen tévesen alkalmazta a jogot annak a 2017. szeptember 12-i végzésében történő megállapításával, hogy ezen ítélkezési gyakorlat nem alkalmazandó a T-247/16. sz. ügyben, — a részvényes felperesek nem bizonyították, hogy a Trasta Komercbankáétól elkülönülő érdekkel rendelkeznek: jogállásukat nem érintette a vitatott határozat (ellentétben a felszámolási eljárás megindításával, amely egy külön aktus). Nem állítható, hogy a részvényes felpereseknek jogi érdekük áll abban, hogy a Trasta Komercbanka banki engedéllyel rendelkezzen, amely eltér a Trasta Komercbanka banki engedély birtoklásában fennálló saját jogi érdekétől, — különösen nem tekintendő elkülönülő jogi érdeknek a kártérítés követelésében fennálló érdek vagy a részvényesek abban fennálló gazdasági érdeke, hogy osztalékban részesüljenek.

2. A második, az arra alapított jogalap, hogy a részvényes felperesek nem rendelkeztek kereshetőségi joggal, mivel a vitatott határozat nem érintette őket személyükben. A második jogalap a következő érveken alapul: — a részvényes felpereseket nem érinti személyükben a vitatott határozat, mivel az bizonyos sajátos tulajdonságaik miatt nem vonatkozik rájuk, — a vitatott határozat nem helyezte a részvényes felpereseket a többi részvényes vagy maga a Trasta Komercbanka jogi helyzetétől eltérő jogi helyzetbe.