2008. 12. 16-I ÍTÉLET – C-73/07. SZ. ÜGY 
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (nagytanács) 
2008. december 16. * 
A C-73/07. sz. ügyben, 
az EK 234. cikk alapján benyújtott el őzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában,
amelyet a Korkein hallinto-oikeus (Finnország) a Bírósághoz 2007. február 12-én 
érkezett, 2007. február 8-i határozatával terjesztett el ő az el őtte 
a Tietosuojavaltuutettu 
és 
a Satakunnan Markkinapörssi Oy, 
a Satamedia Oy 
között folyamatban lév ő eljárásban, 
A BÍRÓSÁG (nagytanács), 
tagjai: V. Skouris elnök, P. Jann, C. W. A. Timmermans, A. Rosas, K. Lenaerts 
és A. Ó Caoimh tanácselnökök, P. K ūris, Juhász E., G. Arestis, A. Borg Barthet, 
J. Klučka, U. Lõhmus és E. Levits (el őadó) bírák, 
* Az eljárás nyelve: finn. 
I - 9868 
SATAKUNNAN MARKKINAPÖRSSI ÉS SATAMEDIA 
főtanácsnok: J. Kokott,  
hivatalvezet ő: C. Strömholm tanácsos,  
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2008. február 12-i tárgyalásra, 
figyelembe véve a következ ők által el őterjesztett észrevételeket: 
–  a Satakunnan Markkinapörssi Oy és a Satamedia Oy képviseletében P. Vainio 
lakimies, 
–  a finn kormány képviseletében J. Heliskoski, meghatalmazotti min őségben, 
–  az észt kormány képviseletében L. Uibo, meghatalmazotti min őségben, 
–  a portugál kormány képviseletében L. I. Fernandes és C. Vieira Guerra, 
meghatalmazotti min őségben, 
I - 9869 
2008. 12. 16-I ÍTÉLET – C-73/07. SZ. ÜGY 
– a svéd kormány képviseletében A. Falk és K. Petkovska, meghatalmazotti 
minőségben, 
–  az Európai Közösségek Bizottsága képviseletében C. Docksey és P. Aalto, 
meghatalmazotti min őségben, 
a főtanácsnok indítványának a 2008. május 8-i tárgyaláson történt meghallgatását 
követ ően, 
meghozta a következ ő 
Ítéletet 
Az el őzetes döntéshozatal iránti kérelem a személyes adatok feldolgozása vonatkozá -
sában az egyének védelmér ől és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995.
október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 281., 31. o.; magyar
nyelv ű különkiadás 13. fejezet, 15. kötet, 355. o., a továbbiakban: irányelv) 
értelmezésére vonatkozik. 
I - 9870 1 
2 SATAKUNNAN MARKKINAPÖRSSI ÉS SATAMEDIA 
E kérelmet a tietosuojavaltuutettu (adatvédelmi biztos, a továbbiakban: adatvédelmi
biztos) és a tietosuojalautakunta (adatvédelmi bizottság) közötti, a Satakunnan 
Markkinapörssi Oy (a továbbiakban: Markkinapörssi) és a Satamedia Oy (a
továbbiakban: Satamedia) társaságok által folytatott személyesadat-feldolgozási tevé -
kenységek tárgyában indult peres eljárás keretében terjesztették el ő. 
Jogi háttér 
A közösségi szabályozás 
3  Ahogyan 1. cikkének (1) bekezdéséb ől kit űnik, az irányelv célja, hogy védje 
a természetes személyek alapvet ő jogait és szabadságait, különösen a magánélet
tiszteletben tartásához való jogukat a személyes adatok feldolgozása tekintetében. 
4  Az irányelv 1. cikkének (2) bekezdése a következ őképpen rendelkezik: 
„A tagállamok nem korlátozhatják és nem tilthatják a személyes adatok tagállamok
közötti szabad áramlását az (1) bekezdés értelmében biztosított védelemmel 
kapcsolatos indokok miatt. ” 
I - 9871 
5 2008. 12. 16-I ÍTÉLET – C-73/07. SZ. ÜGY 
Az irányelv „Fogalommeghatározások” című 2. cikke a következ őképpen rendelkezik: 
„Ezen irányelv alkalmazásában: 
a)  »személyes adat« az azonosított vagy azonosítható természetes személyre 
(»érintettre«) vonatkozó bármely információ; az azonosítható személy olyan 
személy, aki közvetlen vagy közvetett módon azonosítható, különösen egy
azonosító számra vagy a személy fizikai, fiziológiai, szellemi [helyesen: mentális],
gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására vonatkozó egy vagy több 
tényez őre történ ő utalás révén; 
b)  »személyes adatok feldolgozása« (»feldolgozás«) a személyes adatokon automa -
tikus vagy nem automatikus módon végzett bármely m űvelet vagy m űveletek 
összessége, azaz gy űjtés, rögzítés, rendszerezés, tárolás, átalakítás vagy megváltoz -
tatás, visszakeresés, betekintés [helyesen: lekérdezés], felhasználás, közlés továb -
bítás, terjesztés vagy egyéb módon történ ő hozzáférhet ővé tétel révén, össze -
hangolás vagy összekapcsolás, zárolás, törlés, illetve megsemmisítés; 
c)  »személyesadat-nyilvántartó rendszer« (»nyilvántartó rendszer«) a személyes
adatok bármely strukturált, funkcionálisan vagy földrajzilag centralizált, decentra -
lizált vagy szétszórt állománya, amely meghatározott ismérvek alapján hozzáfér -
hető; 
[…]” 
I - 9872 
6 SATAKUNNAN MARKKINAPÖRSSI ÉS SATAMEDIA 
Az irányelv 3. cikke a következ őképpen határozza meg az irányelv hatályát: 
„(1) Ezen irányelvet kell alkalmazni a személyes adatok részben vagy egészben
automatizált módon való feldolgozására, valamint azoknak a személyes adatoknak 
a nem automatizált módon való feldolgozására, amelyek valamely nyilvántartási
rendszer részét képezik, vagy amelyeket egy nyilvántartási rendszer részévé kívánnak
tenni. 
(2) Az irányelv nem alkalmazandó [helyesen: nem alkalmazható] az alábbi szemé -
lyesadat-feldolgozásokra: 
–  a közösségi jog hatályán kívül es ő tevékenységek, mint például az Európai Unióról 
szóló szerz ődés V. és VI. címeiben megállapítottak, valamint a közbiztonsággal,
a védelemmel, a nemzetbiztonsággal (beleértve az ország gazdasági jólétét is, ha
a feldolgozási m űvelet nemzetbiztonsági ügyre vonatkozik [helyesen: nemzetbiz -
tonsági üggyel kapcsolatos]), továbbá a büntet őjog területén az állami tevé -
kenységekkel kapcsolatos feldolgozási m űveletek, 
– a természetes személy által kizárólag személyes célra vagy háztartási tevékenysége
keretében végzett adatfeldolgozás. ” 
I - 9873 
2008. 12. 16-I ÍTÉLET – C-73/07. SZ. ÜGY 
7  A személyes adatok védelme és a szólásszabadság közötti viszonyt az irányelvnek „A 
személyes adatok feldolgozása és a szólásszabadság ” című 9. cikke a következ őképpen 
szabályozza: 
„A tagállamok e fejezet, a IV. és a VI. fejezet rendelkezései alóli felmentésr ől, illetve 
eltérésr ől [helyesen: A tagállamok az e fejezet, valamint a IV. és a VI. fejezet 
rendelkezései alóli kivételekr ől, illetve rendelkezéseit ől való eltérésekr ől] kizárólag 
a személyes adatoknak újságírás vagy irodalmi, illetve m űvészi kifejezés céljából történ ő 
feldolgozása esetén rendelkezhetnek, amennyiben azok a magánélet tiszteletben 
tartásához való jognak a szólásszabadságra vonatkozó szabályokkal való össze -
egyeztetéséhez szükségesek. ” 
8  E tekintetben az irányelv (37) preambulumbekezdése a következ őképpen hangzik: 
„(37) mivel az újságírás, irodalmi vagy m űvészi kifejezés céljából, különösen 
audiovizuális téren történ ő személyesadat-feldolgozásnak mentesülnie kell ezen 
irányelv egyes el őírásai alól, amennyiben ez az egyének alapvet ő jogainak
a tájékozódáshoz való joggal, nevezetesen az információszerzéshez és -közléshez
való jognak az emberi jogok és alapvet ő szabadságok védelmér ől szóló európai
egyezmény 10. cikkében biztosított jogával való összeegyeztetéséhez szükséges;
mivel ezért az adatfeldolgozás jogszer űségére vonatkozó általános intézkedések 
tekintetében az alapvet ő jogok, a harmadik országokba történ ő adattovábbítás 
és a felügyel ő hatóság hatásköre közötti egyensúly céljából a tagállamok 
állapíthatják meg a szükséges mentességeket és eltéréseket [helyesen: mivel
ezért a tagállamok feladata, hogy az alapvet ő jogok közötti egyensúly céljából 
az adatfeldolgozás jogszer űségére vonatkozó általános intézkedések, a harmadik 
országokba történ ő adattovábbításra vonatkozó intézkedések és a felügyel ő 
hatóság hatásköre tekintetében megállapítsák a szükséges kivételeket és korláto -
zásokat]; mivel ez mindazonáltal nem vezethet arra, hogy a tagállamok 
az adatfeldolgozás biztonságát szavatoló intézkedések alóli mentességeket
[helyesen: kivételeket] állapítsanak meg; mivel legalább az ezért az ágazatért
felelős felügyel ő hatóságot szintén fel kell ruházni bizonyos hivatali hatalommal
[helyesen: bizonyos utólagos hatáskörökkel] például rendszeres jelentés kiadá -
sára, vagy az ügyek igazságszolgáltatási hatóságok [helyesen: igazságügyi 
hatóságok] elé terjesztésére ”. 
I - 9874 
SATAKUNNAN MARKKINAPÖRSSI ÉS SATAMEDIA 
9  Az irányelv „Mentességek [helyesen: kivételek] és korlátozások” című 13. cikke 
a következ őképpen rendelkezik: 
„(1) A tagállamok jogszabályokat fogadhatnak el a 6. cikk (1) bekezdésében, 
a 10. cikkben, a 11. cikk (1) bekezdésében, valamint a 12. és a 21. cikkben foglalt
jogok és kötelezettségek körének korlátozására, amennyiben a korlátozás az 
alábbiak biztosításához szükséges: 
a) nemzetbiztonság; 
[…]” 
10  Az irányelvnek „Az adatfeldolgozás biztonsága ” című 17. cikke kimondja: 
„(1) A tagállamoknak rendelkezniük kell arról, hogy az adatkezel ő végrehajtsa 
a megfelel ő technikai és szervezési intézkedéseket a személyes adatok véletlen vagy
jogellenes megsemmisülése, véletlen elvesztése, megváltoztatása, jogosulatlan nyilvá -
nosságra hozatala vagy hozzáférése elleni védelme érdekében, különösen, ha 
a feldolgozás közben az adatokat hálózaton keresztül továbbítják, továbbá a feldolgozás
minden más jogellenes formája ellen. 
Tekintettel a technika vívmányaira és alkalmazásuk költségeire, ezen intézkedéseknek
olyan szint ű biztonságot kell nyújtaniuk, amely megfelel az adatfeldolgozás által 
jelentett kockázatoknak és a védend ő adatok jellegének. 
I - 9875 
2008. 12. 16-I ÍTÉLET – C-73/07. SZ. ÜGY 
(2) A tagállamoknak rendelkezniük kell arról, hogy az adatkezel ő – amennyiben 
az adatfeldolgozás az ő nevében történik – köteles olyan adatfeldolgozót választani, aki
a technikai biztonsági intézkedések és az elvégzend ő adatfeldolgozásra vonatkozó 
szervezési intézkedések tekintetében megfelel ő garanciákat nyújt, továbbá köteles 
biztosítani az említett intézkedések teljesítését. 
[…]” 
A nemzeti szabályozás 
11  Az 1999. június 11-i perustuslaki (731/1999) (alkotmány) 10. cikkének (1) bekezdése
a következ őképpen rendelkezik: 
„Mindenkinek joga van a magánélethez, a becsülethez és a magánlakás sérthetetlensé -
géhez. A személyes adatok védelmére vonatkozó részletes szabályokat törvény 
határozza meg. ” 
12  Az alkotmány 12. cikke szerint: 
„Mindenkinek joga van a szólásszabadsághoz. A szólásszabadság magában foglalja
az információk, vélemények és más közlések el őzetes korlátozások nélküli kinyilvání -
tásához, közzétételéhez és megismeréséhez való jogot. A szólásszabadság gyakorlá -
sának részletes szabályait törvény határozza meg. [ …] 
I - 9876 
SATAKUNNAN MARKKINAPÖRSSI ÉS SATAMEDIA 
A hatóságok birtokában lév ő dokumentumok és egyéb rögzített adatok nyilvánosak,
feltéve hogy nyilvánosságuk nem esik elengedhetetlenül szükséges különös törvényi
korlátozás alá. Mindenkinek joga van ahhoz, hogy a nyilvános dokumentumokat
és rögzített adatokat megismerje. ” 
13  Az irányelvet a nemzeti jogba átültet ő 1999. április 22-i henkilötietolaki (523/1999) (a
személyes adatokról szóló törvény) alkalmazandó az ilyen adatok feldolgozására (a
2. cikk (1) bekezdése), kivéve azokat a személyesadat-nyilvántartó rendszereket, 
amelyek csak a médiában nyilvánosságra hozott információkat mint olyanokat 
tartalmaznak (a 2. cikk (4) bekezdése). A törvény csak részben alkalmazandó 
a személyes adatok szerkeszt ői, irodalmi célú vagy m űvészi kifejezés céljára történ ő 
feldolgozására (a 2. cikk (5) bekezdése). 
14  A személyes adatokról szóló törvény 32. cikke kimondja, hogy a nyilvántartó 
rendszerért felel ő személy köteles megtenni a szükséges technikai és szervezési 
intézkedéseket annak érdekében, hogy a személyes adatokat jogosulatlan hozzáférés,
véletlen elvesztés vagy jogellenes megsemmisítés, megváltoztatás, továbbítás, átadás
vagy más jogosulatlan feldolgozás ellen védelemben részesítse. 
15  Az információkhoz való hozzáférést az 1999. május 21-i laki viranomaisten toiminnan
julkisuudesta (621/1999) (a hatóságok tevékenységeinek nyilvánosságáról szóló 
törvény) is szabályozza. 
16  A hatóságok tevékenységeinek nyilvánosságáról szóló törvény 1. cikkének (1) bekezdése
szerint az e törvényben említett dokumentumok f őszabály szerint nyilvánosak. 
I - 9877 
2008. 12. 16-I ÍTÉLET – C-73/07. SZ. ÜGY 
17  Az említett törvény 9. cikke kimondja, hogy mindenkinek joga van az említett 
hatóságok nyilvános dokumentumaiba való betekintéshez. 
18  Ugyanezen törvény 16. cikkének (1) bekezdése meghatározza az ilyen dokumentu -
mokhoz való hozzáférés részletes szabályait. E rendelkezés kimondja, hogy a hatóságok
a dokumentum tartalmát szóban ismertetik, vagy a dokumentumot a helyiségeikben
betekintés, másolatkészítés vagy meghallgatás céljából rendelkezésre bocsátják, vagy
másolatot, illetve nyomtatott példányt adnak ki róla. 
19  E cikk (3) bekezdése megállapítja azokat a feltételeket, amelyek mellett a hatóságok
személyesadat-nyilvántartó rendszereiben foglalt adatok közölhet ők: 
„A hatóságok valamely személyesadat-nyilvántartó rendszerében foglalt személyes
adatok, ha a törvény eltér ően nem rendelkezik, másolat vagy nyomtatott példány
formájában, illetve elektronikus formában akkor közölhet ők, ha a címzett a személyes 
adatok védelmér ől szóló rendelkezések értelmében ilyen adatok tárolására és felhasz -
nálására jogosult. Közvetlen értékesítés, közvélemény-kutatás vagy piackutatás céljára
ilyen adatok azonban csak akkor továbbíthatók, ha ezt a törvény kifejezetten lehet ővé 
teszi, vagy az érintett ehhez hozzájárulását adta. ” 
20  A kérdést el őterjeszt ő bíróság kiemeli, hogy az 1999. december 30-i laki verotustietojen
julkisuudesta ja salassapidosta (1346/1999) (az adóadatok nyilvánosságáról és titkossá -
gáról szóló törvény) els őbbséget élvez a személyes adatokról szóló törvénnyel
és a hatóságok tevékenységeinek nyilvánosságáról szóló törvénnyel szemben. 
I - 9878 
SATAKUNNAN MARKKINAPÖRSSI ÉS SATAMEDIA 
21  E törvény 2. cikke szerint eltér ő törvényi rendelkezés hiányában az adózással 
kapcsolatos dokumentumokra és adóadatokra a hatóságok tevékenységeinek nyilvá -
nosságáról szóló törvény és a személyes adatokról szóló törvény rendelkezései 
alkalmazandók. 
22  Ugyanezen törvény 3. cikke kimondja: 
„Az adóadatok e törvény rendelkezéseinek megfelel ően nyilvánosak. 
Mindenkinek joga van ahhoz, hogy az adóhatóságok birtokában lév ő, adózással 
kapcsolatos nyilvános dokumentumokat a hatóságok tevékenységének nyilvánossá -
gáról szóló törvény rendelkezéseinek megfelel ően megismerje, kivéve ha e törvény 
eltér ően rendelkezik. ” 
23  Az említett törvény 5. cikkének (1) bekezdése szerint az évenkénti adókivetéssel 
kapcsolatos nyilvános információnak min ősül az adóalany neve, születési éve 
és a lakóhelye szerinti település. Nyilvánosak továbbá a következ ő információk: 
„1. a keres őtevékenységb ől származó, állami adózás keretei között adóköteles 
jövedelem; 
I - 9879 
2008. 12. 16-I ÍTÉLET – C-73/07. SZ. ÜGY 
2.  az állami adózás keretei között adóköteles t őkejövedelem és vagyon; 
3.  a helyi adózás keretei között adóköteles jövedelem; 
4.  a jövedelem- és vagyonadó, a helyi adó, valamint a megállapított adók és díjak teljes
összege. 
[…]” 
24  Végül a rikoslaki (büntet ő törvénykönyv) 531/2000. sz. törvény szerinti változata 
24. fejezetének 8. cikke büntetni rendeli a magánéletet sért ő információk terjesztését. 
Így büntetend ő az, aki tömegtájékoztatási eszközökön keresztül vagy egyéb módon más
személy magánéletére vonatkozó információt, utalást vagy képet nagyszámú ember
számára hozzáférhet ővé tesz, ha ez a cselekmény alkalmas arra, hogy a sértettnek kárt
okozzon, rá nézve sért ő legyen, vagy az általános megbecsülését csorbítsa. 
Az alapeljárás és az el őzetes döntéshozatalra el őterjesztett kérdések 
25  A Markkinapörssi a finn adóhatóságoktól régóta gy űjt nyilvános adatokat, hogy ezen 
adatok kivonatait a Veropörssi c. folyóirat regionális kiadványaiban évente megjelen -
tesse. 
I - 9880 
26 SATAKUNNAN MARKKINAPÖRSSI ÉS SATAMEDIA 
Az e kiadványokban foglalt információk azon, körülbelül 1,2 millió természetes személy
család- és utónevét tartalmazzák, akiknek a jövedelme bizonyos küszöbértékeket
meghalad, valamint 100 eurónyi pontossággal a t őkéb ől és a keres őtevékenységb ől 
származó jövedelmük összegét, továbbá a vagyonuk adóztatására vonatkozó adatokat.
Ezen információkat ábécé szerinti sorrendben közlik, valamint településenként 
és jövedelemi kategóriák szerint osztályozzák. 
27  Az el őzetes döntéshozatalra utaló határozat szerint a Markkinapörssi megjegyzi, hogy 
a megjelentetett személyes adatokat kérelemre, költségvonzat nélkül törölhetik 
a Veropörssi c. folyóiratból. 
28  Noha e folyóirat cikkeket, összefoglalókat, valamint hirdetéseket is tartalmaz, f ő célja 
a személyes adóinformációk közzététele. 
29  A Markkinapörssi a Veropörssiben nyilvánosságra hozott személyes adatokat – SMS -
rendszeren keresztül történ ő terjesztésük érdekében – CD-ROM formájában 
továbbította az ugyanazon részvényesek tulajdonában lév ő Satamedia részére. E 
célból a két társaság megállapodást írt alá egy mobiltelefon-társasággal, amely 
a Satamedia nevében olyan SMS-szolgáltatást vezetett be, amely lehet ővé teszi 
a mobiltelefon-használók számára, hogy körülbelül 2 euró fizetése ellenében 
megkapják telefonjukra a Veropörssiben nyilvánosságra hozott információkat. A 
személyes adatokat kérelemre törlik e szolgáltatásból. 
30  A tietosuojavaltuutettu és a tietosuojalautakunta – finn adatvédelmi hatóságok – 
ellen őrzik a személyes adatok feldolgozását, és a személyes adatokról szóló törvényben 
előírt feltételek mellett döntési jogkörrel rendelkeznek. 
I - 9881 
31 2008. 12. 16-I ÍTÉLET – C-73/07. SZ. ÜGY 
A magánéletük megsértésére hivatkozó magánszemélyek által benyújtott panaszokat
követ ően a Markkinapörssi és a Satamedia tevékenységeinek vizsgálatával megbízott
tietosuojavaltuutettu 2004. március 10-én azt kérte, hogy a tietosuojalautakunta tiltsa el
előbbieket a szóban forgó személyes adatok feldolgozását érint ő tevékenységek 
folytatásától. 
32  Mivel a tietosuojalautakunta e kérelmet elutasította, a tietosuojavaltuutettu keresetet
nyújtott be a Helsingin hallinto-oikeushoz (helsinki közigazgatási bíróság), amely
szintén elutasította a keresetet. A tietosuojavaltuutettu így fellebbezést nyújtott be
a Korkein hallinto-oikeushoz. 
33  A kérdést el őterjeszt ő bíróság kiemeli, hogy a tietosuojavaltuutettu által benyújtott
fellebbezés nem a finn hatóságok általi információtovábbításra vonatkozik. Ugyanígy
kifejti, hogy nem kérd őjelezik meg a szóban forgó adóadatok nyilvános jellegét. Kételyei
vannak azonban ezen adatok kés őbbi feldolgozását illet ően. 
34  E körülmények között úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és el őzetes 
döntéshozatal céljából a következ ő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé: 
„1) A[z] [ …] irányelv 3. cikkének (1) bekezdése szerinti »személyes adatok 
feldolgozásának« tekintend ő tevékenység valósul-e meg, ha: 
I - 9882 
SATAKUNNAN MARKKINAPÖRSSI ÉS SATAMEDIA 
a)  a természetes személyek keres őtevékenységb ől származó jövedelmét és t őkejö -
vedelmét, továbbá vagyonát érint ő adatokat az adóhatóságok nyilvános iratai 
alapján kigy űjtik és nyilvánosságra hozatal céljából feldolgozzák, 
b)  ábécé szerinti sorrendben és jövedelemszint szerint rendezve részletes, 
településenként felállított listák formájában nyilvánosságra hozzák, 
c)  CD-ROM-on kereskedelmi célú felhasználásra továbbadják, 
d)  SMS-szolgáltatás keretében feldolgozzák, amelynek során a mobiltelefon 
használója valamely személy nevét és lakóhelyét elküldve megkaphatja e 
személynek a keres őtevékenységéb ől származó jövedelmére és a t őkejövedel -
mére, valamint a vagyonára vonatkozó adatokat? 
2)  Úgy kell-e értelmezni a[z] [ …] irányelvet, hogy a fenti els ő kérdésben az a) – 
d) pontban felsorolt különböz ő tevékenységek az irányelv 9. cikke értelmében 
»kizárólag a személyes adatok újságírás céljából történ ő feldolgozásának« 
tekinthet őek, ha figyelembe vesszük, hogy több mint egymillió adóalany adatait 
gyűjtötték össze olyan dokumentumok alapján, amelyek az információkhoz való
hozzáférésr ől szóló nemzeti jogszabályok értelmében nyilvánosak? Van-e jelent ő-
sége az ügy megítélése szempontjából annak, hogy e tevékenység f ő célja az említett 
adatok nyilvánosságra hozatala? 
I - 9883 
2008. 12. 16-I ÍTÉLET – C-73/07. SZ. ÜGY 
3)  A[z] [ …] irányelv elveinek és céljának megfelel ően úgy kell-e értelmezni az irányelv
17. cikkét, hogy azzal ellentétes az újságírás céljából gy űjtött adatok nyilvánosságra 
hozatala és ezek kereskedelmi célokra történ ő továbbítása? 
4)  A[z] [ …] irányelvet úgy kell-e értelmezni, hogy egyáltalán nem tartoznak a hatálya
alá azok a személyesadat-nyilvántartó rendszerek, amelyek csak a médiában már
nyilvánosságra hozott információkat mint olyanokat tartalmaznak? ” 
Az el őzetes döntéshozatalra el őterjesztett kérdésekr ől 
Az els ő kérdésr ől 
35  Meg kell állapítani, hogy az e kérdés által érintett adatok, amelyek bizonyos olyan
természetes személyek vezetéknevét és utónevét érintik, akiknek a jövedelme bizonyos
küszöbértékeket meghalad, valamint különösen – 100 eurónyi pontossággal – 
a keres őtevékenységb ől és a t őkéb ől származó jövedelmük összegét, az irányelv 
2. cikkének a) pontja értelmében személyes adatoknak min ősülnek, mivel „azonosított 
vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó információkról ” van szó (lásd még
a C-465/00., C-138/01. és C-139/01. sz., Österreichischer Rundfunk és társai egyesített
ügyekben 2003. május 20-án hozott ítélet [EBHT 2003., I-4989. o.] 64. pontját). 
36  Ezután elegend ő megállapítani, hogy magának az irányelv 2. cikke b) pontjának 
az olvasatából egyértelm űen kit űnik, hogy az e kérdéssel érintett tevékenység az e 
rendelkezés értelmében vett „személyes adatok feldolgozásának” fogalommeghatáro -
zása alá tartozik. 
I - 9884 
37 SATAKUNNAN MARKKINAPÖRSSI ÉS SATAMEDIA 
Következésképpen az els ő kérdésre azt a választ kell adni, hogy az irányelv 3. cikkének
(1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az olyan tevékenységet, amelynek keretében: 
–  a természetes személyek keres őtevékenységb ől származó jövedelmét és t őkejöve -
delmét, továbbá vagyonát érint ő adatokat az adóhatóságok nyilvános iratai alapján 
kigyűjtik és nyilvánosságra hozatal céljából feldolgozzák, 
–  ábécé szerinti sorrendben és jövedelemszint szerint rendezve részletes, települé -
senként felállított listák formájában nyilvánosságra hozzák, 
–  CD-ROM-on kereskedelmi célú felhasználásra továbbadják, 
–  SMS-szolgáltatás keretében feldolgozzák, amelynek során a mobiltelefon haszná -
lója valamely személy nevét és lakóhelyét elküldve megkaphatja e személynek
a keres őtevékenységéb ől származó jövedelmére és a t őkejövedelmére, valamint 
a vagyonára vonatkozó adatokat, 
e rendelkezés értelmében „személyes adatok feldolgozásának” kell tekinteni. 
I - 9885 
2008. 12. 16-I ÍTÉLET – C-73/07. SZ. ÜGY 
A negyedik kérdésr ől 
38  A másodikként vizsgálandó negyedik kérdésével a kérdést el őterjeszt ő bíróság 
lényegében arra kér választ, hogy az els ő kérdés c) és d) pontjában említettek szerinti
személyesadat-feldolgozási tevékenységek, amelyek csak a médiában már nyilvános -
ságra hozott információkat mint olyanokat tartalmazó személyesadat-nyilvántartó
rendszerekre vonatkoznak, az irányelv hatálya alá tartoznak-e. 
39  E tekintetben az irányelv 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az irányelv két esetben
nem alkalmazható a személyes adatok feldolgozására. 
40  Az els ő eset azon személyesadat-feldolgozásokra vonatkozik, amelyeket a közösségi jog
hatályán kívül es ő – mint például az Európai Unióról szóló szerz ődés V. és VI. címében 
megállapított – tevékenységek folytatása érdekében végeznek, valamint a közbizton -
sággal, a védelemmel, a nemzetbiztonsággal (beleértve az állam gazdasági jólétét is, ha e
feldolgozások nemzetbiztonsági ügyekkel kapcsolatosak), továbbá a büntet őjog
területeire vonatkozó állami tevékenységekkel kapcsolatos feldolgozásokra vonatkozik. 
41  Ezen, e rendelkezés els ő francia bekezdésében példaként említett tevékenységek
minden esetben az állam vagy az állami hatóságok sajátos tevékenységei, és nem
tartoznak a magánszemélyek tevékenységei közé. E tevékenységek az említett 
rendelkezésben el őírt kivétel hatályát hivatottak meghatározni úgy, hogy e kivétel
csak az ott így kifejezetten említett, vagy ugyanezen kategóriába tartozónak tekinthet ő 
tevékenységekre alkalmazható (ejusdem generis) (lásd a C-101/01. sz. Lindqvist -
ügyben 2003. november 6-án hozott ítélet [EBHT 2003., I-12971. o.] 43. és 44. pontját). 
I - 9886 
SATAKUNNAN MARKKINAPÖRSSI ÉS SATAMEDIA 
42  Márpedig az els ő kérdés c) és d) pontjában említettek szerinti személyesadat -
feldolgozási tevékenységek magánjogi társaságok tevékenységeire vonatkoznak. E 
tevékenységek háttere egyáltalán nem közhatalmi jelleg ű és közbiztonsági célú. 
Következésképpen az ilyen tevékenységek nem sorolhatók az irányelv 3. cikkének 
(2) bekezdésében említettekközé(lásdebbenazértelembenaC-317/04.és C-318/04.sz.,
Parlament kontra Bizottság egyesített ügyekben 2006. május 30-án hozott ítélet 
[EBHT 2006., I-4721. o.] 58. pontját). 
43  Ami az e rendelkezés második francia bekezdésében foglalt második esetet illeti,
az irányelv e kivételre vonatkozó (12) preambulumbekezdése – a természetes személy 
által kizárólag személyes célra, vagy háztartási tevékenysége keretében végzett 
adatfeldolgozásra vonatkozó példaként – megemlíti a levelezést és a címjegyzékek 
vezetését. 
44  Ebből következik, hogy e második kivételt úgy kell értelmezni, hogy az kizárólag 
a magánszemélyek magán- vagy családi élete keretébe tartozó tevékenységekre 
vonatkozik (lásd a fent hivatkozott Lindqvist-ügyben hozott ítélet 47. pontját). 
Nyilvánvalóan nem err ől van szó a Markkinapörssi és a Satamedia tevékenységeit 
illetően, amelyek célja a gy űjtött adatok meghatározatlan számú személlyel való 
megismertetése. 
Következésképpen meg kell állapítani, hogy az els ő kérdés c) és d) pontjában említettek 
szerinti személyesadat-feldolgozási tevékenységek nem tartoznak az irányelv 
3. cikkének (2) bekezdésében említett esetek egyikébe sem. 
I - 9887 45 
46 2008. 12. 16-I ÍTÉLET – C-73/07. SZ. ÜGY 
Továbbá meg kell említeni, hogy az irányelv a hatályát illet ően semmilyen további 
korlátozásról nem rendelkezik. 
47  E tekintetben a f őtanácsnok az indítványának 125. pontjában kiemeli, hogy az irányelv 
13. cikke csak az irányelv bizonyos rendelkezéseit ől enged eltérést, amelyek közé 
a 3. cikk nem tartozik. 
48  Végül ki kell emelni, hogy az irányelv alkalmazásától a nyilvánosságra hozott 
információk javára való általános eltérés messzemen ően megfosztaná az irányelvet 
az értelmét ől. A tagállamoknak ugyanis elegend ő lenne nyilvánosságra hozatniuk
adatokat annak érdekében, hogy kivonják azokat az irányelv által el őírt védelem alól. 
49  Következésképpen a negyedik kérdésre azt a választ kell adni, hogy az els ő kérdés c)
és d) pontjában említettek szerinti személyesadat-feldolgozási tevékenységek, amelyek
a hatóságok személyes adatokat tartalmazó olyan nyilvántartó rendszereire vonat -
koznak, amelyek csak a médiában már nyilvánosságra hozott információkat mint
olyanokat tartalmaznak, az irányelv hatálya alá tartoznak. 
A második kérdésr ől 
50  Második kérdésével a kérdést el őterjeszt ő bíróság lényegében arra vár választ, hogy
az irányelv 9. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy az els ő kérdés a) –d) pontjában említett,
a nemzeti jogszabályok szerint nyilvános dokumentumokból származó adatokat érint ő 
tevékenységeket kizárólag újságírás céljából folytatott személyesadat-feldolgozási 
I - 9888 
SATAKUNNAN MARKKINAPÖRSSI ÉS SATAMEDIA 
tevékenységeknek kell tekinteni. E bíróság pontosítja, hogy azon kérdés tisztázását
szeretné, hogy vajon azon tény, hogy e tevékenységek f ő célja a szóban forgó adatok
nyilvánosságra hozatala, ezen értékelés szempontjából jelent őséggel bír-e. 
51  Előzetesen ki kell emelni, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint valamely irányelv
rendelkezéseit az irányelv céljára és rendszerére figyelemmel kell értelmezni (lásd
ebben az értelemben a C-265/07. sz. Caffaro-ügyben 2008. szeptember 11-én hozott
ítélet [EBHT 2008., I-7085. o.] 14. pontját). 
52  E tekintetben nem vitás – ahogyan az irányelv 1. cikkéb ől kit űnik –, hogy az irányelv 
célja, hogy a tagállamok – miközben a személyes adatok szabad áramlását lehet ővé 
teszik – biztosítsák a természetes személyek alapvet ő jogainak és szabadságainak,
különösen a magánélet tiszteletben tartásához való joguknak a védelmét az említett
adatok feldolgozása tekintetében. 
53  E cél azonban csak azon tény figyelembevételével követhet ő, hogy az említett alapvet ő 
jogokat bizonyos mértékben össze kell egyeztetni a szólásszabadság alapvet ő jogával. 
Ezen összeegyeztetést célozza az irányelv 9. cikke. Ahogyan különösen az irányelv
(37) preambulumbekezdéséb ől kitűnik, az irányelv 9. cikkének célja két alapvet ő jog, 
azaz egyrészr ől a magánélet védelme, másrészr ől a szólásszabadság összeegyeztetése. E 
feladat a tagállamokra tartozik. 
I - 9889 54 
2008. 12. 16-I ÍTÉLET – C-73/07. SZ. ÜGY 
55  E két „alapvet ő jognak” az irányelv értelmében való összeegyeztetése érdekében 
a tagállamok kötelesek el őírni ezen irányelv II., IV. és VI. fejezetében foglalt, az adatok 
védelmét ől és így a magánélet tiszteletben tartásához való alapvet ő jog védelmét ől való 
bizonyos kivételeket vagy korlátozásokat. Ezen kivételekr ől a szólásszabadság alapvet ő 
jogába tartozó újságírás vagy m űvészi, illetve irodalmi kifejezés céljából lehet 
rendelkezni, amennyiben azok szükségesnek bizonyulnak a magánélet tiszteletben
tartásához való jognak a szólásszabadságra vonatkozó szabályokkal való össze -
egyeztetéséhez. 
56  Annak figyelembevétele érdekében, hogy a szólásszabadság milyen nagy jelent őséggel 
bír valamennyi demokratikus társadalomban, egyrészr ől az erre vonatkozó fogalmakat, 
köztük az újságírást tágan kell értelmezni. Másrészr ől, és a két alapvet ő jog közötti
egyensúly megteremtése érdekében, a magánélet tiszteletben tartásához való alapvet ő 
jog védelme megköveteli, hogy az irányelv fent említett fejezeteiben el őírt, az adatok 
védelme alóli kivételek és a védelem korlátozásai a feltétlenül szükséges határokon belül
maradjanak. 
57  Ezen összefüggésben a következ ő elemeket kell figyelembe venni. 
58  Először is – ahogyan a f őtanácsnok az indítványának 65. pontjában megjegyezte, 
és az irányelv el őkészít ő munkálataiból is kit űnik – az irányelv 9. cikkében el őírt 
kivételek és eltérések nemcsak a médiavállalkozásokra, hanem valamennyi, újságírói
tevékenységet végz ő személyre alkalmazandók. 
59  Másodszor azon tény, hogy a nyilvános jelleg ű adatok nyilvánosságra hozatala 
nyereségszerzési célhoz kötött, nem zárja ki a priori, hogy azt „kizárólag újságírás 
céljából ” folytatott tevékenységnek lehessen tekinteni. Ahogyan ugyanis a Markkina-
I - 9890 
SATAKUNNAN MARKKINAPÖRSSI ÉS SATAMEDIA 
pörssi és a Satamedia észrevételeikben, valamint a f őtanácsnok az indítványának
82. pontjában kiemeli, tevékenységével valamennyi vállalkozás nyereségre törekszik.
Bizonyos kereskedelmi siker a szakmai újságírás fennmaradásának elengedhetetlen
feltételét is jelentheti. 
60  Harmadszor figyelembe kell venni a távközlési és információterjesztési eszközök 
fejlődését és elterjedését. Ahogyan különösen a svéd kormány kiemelte, azon 
információhordozó, amelynek segítségével a feldolgozott adatokat továbbítják 
– hagyományos, mint a papír vagy a hertzhullámok, vagy elektronikus, mint 
az internet –, nem meghatározó annak értékelésekor, hogy „kizárólag újságírás 
céljából ” folytatott tevékenységr ől van-e szó. 
61  A fentiek összességéb ől következik, hogy a nemzeti jogszabályok szerint nyilvános
dokumentumokból származó adatokat érint ő olyan tevékenységek, mint az alap -
ügybeliek, „újságírói tevékenységeknek” minősíthet ők, amennyiben céljuk, hogy 
információkat, véleményeket vagy eszméket tegyenek hozzáférhet ővé a nyilvánosság
számára, bármilyen is legyen a továbbítás módja. E tevékenységek nincsenek fenntartva
a médiavállalkozások számára, és köt ődhetnek nyereségszerzési célhoz. 
62  Következésképpen a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy az irányelv 9. cikkét
úgy kell értelmezni, hogy az els ő kérdés a) –d) pontjában említett, a nemzeti 
jogszabályok szerint nyilvános dokumentumokból származó adatokat érint ő tevé-
kenységeket e rendelkezés értelmében „kizárólag újságírás céljából ” folytatott
személyesadat-feldolgozási tevékenységeknek kell tekinteni, amennyiben az említett
tevékenységek kizárólagos célja információk, vélemények vagy eszmék nyilvánosság
számára történ ő hozzáférhet ővé tétele, amit a nemzeti bíróságnak kell megítélnie. 
I - 9891 
2008. 12. 16-I ÍTÉLET – C-73/07. SZ. ÜGY 
A harmadik kérdésr ől 
63  Harmadik kérdésével a kérdést el őterjeszt ő bíróság lényegében arra vár választ, hogy
az irányelv 17. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy azzal ellentétes az újságírás céljából 
gyűjtött adatok nyilvánosságra hozatala és ezek kereskedelmi célokra történ ő 
továbbítása. 
64  A második kérdésre adott válaszra figyelemmel e kérdést nem kell megválaszolni. 
A költségekr ől 
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vev ő felek számára a kérdést el őterjeszt ő 
bíróság el őtt folyamatban lév ő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt 
a költségekr ől. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült
költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthet ők meg. 
I - 9892 65 
SATAKUNNAN MARKKINAPÖRSSI ÉS SATAMEDIA 
A fenti indokok alapján a Bíróság (nagytanács) a következ őképpen határozott: 
1)  A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelmér ől 
és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (1) bekezdését úgy kell
értelmezni, hogy az olyan tevékenységet, amelynek keretében: 
–  a természetes személyek keres őtevékenységb ől származó jövedelmét 
és tőkejövedelmét, továbbá vagyonát érint ő adatokat az adóhatóságok 
nyilvános iratai alapján kigy űjtik és nyilvánosságra hozatal céljából 
feldolgozzák, 
–  ábécé szerinti sorrendben és jövedelemszint szerint rendezve részletes,
településenként felállított listák formájában nyilvánosságra hozzák, 
–  CD-ROM-on kereskedelmi célú felhasználásra továbbadják, 
–  SMS-szolgáltatás keretében feldolgozzák, amelynek során a mobiltelefon
használója valamely személy nevét és lakóhelyét elküldve megkaphatja e
személynek a keres őtevékenységéb ől származó jövedelmére és a t őkejöve -
delmére, valamint a vagyonára vonatkozó adatokat, 
I - 9893 
2008. 12. 16-I ÍTÉLET – C-73/07. SZ. ÜGY 
e rendelkezés értelmében „személyes adatok feldolgozásának ” kell tekinteni. 
2)  A 95/46 irányelv 9. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az els ő kérdés a) – 
d) pontjában említett, a nemzeti jogszabályok szerint nyilvános dokumentu -
mokból származó adatokat érint ő tevékenységeket e rendelkezés értelmében 
„kizárólag újságírás céljából ” folytatott személyesadat-feldolgozási tevékeny -
ségeknek kell tekinteni, amennyiben az említett tevékenységek kizárólagos
célja információk, vélemények vagy eszmék nyilvánosság számára történ ő 
hozzáférhet ővé tétele, amit a nemzeti bíróságnak kell megítélnie. 
3)  Az els ő kérdés c) és d) pontjában említettek szerinti személyesadat -
feldolgozási tevékenységek, amelyek a hatóságok személyes adatokat tartal -
mazó olyan nyilvántartó rendszereire vonatkoznak, amelyek csak a médiában
már nyilvánosságra hozott információkat mint olyanokat tartalmaznak, 
a 95/46 irányelv hatálya alá tartoznak. 
Aláírások 
I - 9894