Keywords

Summary



Keywords

1. Közösségi védjegy – Fellebbezési eljárás – A közösségi bírósághoz benyújtott kereset – Keresetlevél – Alaki követelmények

(A Bíróság alapokmánya, 21. cikk; a Törvényszék eljárási szabályzata, 44. cikk, 1. §, c) pont)

2. Közösségi védjegy – Harmadik személyek észrevételei és felszólalás – A felszólalás vizsgálata – A korábbi védjegy használatának bizonyítéka – Tényleges használat – Fogalom – A 40/94 rendelet 43. cikke (2) és (3) bekezdésének „ratio legise” figyelembevételével történő értelmezés

(40/94 tanácsi rendelet, 43. cikk, (2) és (3) bekezdés)

3. Közösségi védjegy – Harmadik személyek észrevételei és felszólalás – A felszólalás vizsgálata – A korábbi védjegy használatának bizonyítéka – Tényleges használat – Fogalom – Értékelési szempontok

(40/94 tanácsi rendelet, 43. cikk, (2) és (3) bekezdés)

4. Közösségi védjegy – Harmadik személyek észrevételei és felszólalás – A felszólalás vizsgálata – A korábbi védjegy használatának bizonyítéka – Tényleges használat – A szempontok adott ügyre történő alkalmazása

(40/94 tanácsi rendelet, 43. cikk, (2) és (3) bekezdés)

5. Közösségi védjegy – Harmadik személyek észrevételei és felszólalás – A felszólalás vizsgálata – A korábbi védjegy használatának bizonyítéka – Tényleges használat – Értékelési szempontok – Konkrét és objektív bizonyítékok követelménye

(40/94 tanácsi rendelet, 15. cikk, (2) bekezdés, a) pont, és 43. cikk, (2) és (3) bekezdés)

6. Közösségi védjegy – A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Azonos vagy hasonló termékek, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás – A korábbi védjeggyel való összetéveszthetőség

(40/94 tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont)

Summary

1. Az Európai Unió Bírósága alapokmányának 21. cikke és a Törvényszék eljárási szabályzata 44. cikke 1. §‑ának c) pontja értelmében a keresetlevélnek tartalmaznia kell a hivatkozott jogalapok rövid összefoglalását. Bár a keresetlevél szövegének egyes pontjai alátámaszthatók és kiegészíthetők az ahhoz mellékletként csatolt ügyiratok egyes részeire történő hivatkozással, az egyéb iratokra való általános hivatkozás nem pótolhatja a jogi érvelés azon lényegi elemeinek hiányát, amelyeknek a fent említett rendelkezések szerint magában a keresetlevélben kell szerepelniük.

Nem a Törvényszék feladata, hogy a felek helyett megpróbálja megkeresni az általuk hivatkozott dokumentumokban a vonatkozó részeket.

(vö. 18–19. pont)

2. Azon követelménynek, miszerint a közösségi védjegybejelentéssel szemben akkor tehető felszólalás, ha a korábbi védjegyet a 40/94 rendelet 43. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében ténylegesen használták, az a célja, hogy korlátozza a két védjegy közötti összeütközést, amennyiben nem áll fenn igazolt gazdasági indok, amely a védjegy által a piacon betöltött tényleges szerepből ered. Az említett rendelkezéseknek azonban nem céljuk, hogy a kereskedelmi sikert értékeljék, sem az, hogy valamely vállalkozás gazdasági stratégiáját ellenőrizzék, vagy hogy a védjegy védelmét annak jelentős mértékű kereskedelmi használata esetére korlátozzák.

(vö. 23. pont)

3. Valamely védjegy akkor képezi tényleges használat tárgyát, ha alapvető rendeltetésének megfelelően használják: hogy a védjegy biztosítsa azon áruk vagy szolgáltatások eredetének azonosíthatóságát, amelyekre vonatkozóan a védjegyet lajstromozták, abból a célból, hogy ezeknek az áruknak és szolgáltatásoknak piacot hozzon létre vagy tartson fenn, kivéve a szimbolikus jellegű használatot, amelynek egyetlen célja a védjegy által létrehozott jogok fenntartása. Ezen túlmenően a védjegy tényleges használatának követelménye megkívánja, hogy a védjegyet – úgy, ahogyan az a vonatkozó területen oltalom alatt áll – nyilvánosan és a külvilág felé használják.

A védjegyhasználat 40/94 rendelet 43. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében vett ténylegességének mérlegelése során figyelembe kell venni minden olyan tényt és körülményt, amelyek alapján megállapítható, hogy a védjegy kereskedelmi használata valóságos‑e; idesorolhatók különösen az érintett gazdasági szektorban igazoltnak tekintendő olyan használatok, amelyek feladata az, hogy a védjeggyel ellátott áruk és szolgáltatások számára megteremtsék és fenntartsák a piaci részesedést, az áruk és szolgáltatások természetét, a piac jellegzetességeit, valamint a védjegy használatának mértékét és gyakoriságát.

Ami a korábbi védjegy használatának jelentőségét illeti, figyelembe kell venni különösen egyrészt a használati cselekmények összességének kereskedelmi mértékét, másrészt a védjegy használatának időtartamát és gyakoriságát.

(vö. 24–26. pont)

4. A korábbi védjegy tényleges használatának konkrét esetben történő megvizsgálásához az eset összes releváns tényezőjét figyelembe vevő átfogó mérlegelést kell végezni. Ez a mérlegelés magában foglalja a számításba vett tényezők bizonyos kölcsönös függőségét. Így az érintett védjeggyel ellátott áruk csekély mennyiségben történő értékesítését ellensúlyozhatja a védjegy intenzív, illetve rendszeres használata, és fordítva.

Ezenkívül a megvalósult bevételt, valamint a korábbi védjeggyel ellátott termékek értékesítésének mennyiségét nem lehet abszolút mértékben értékelni, az értékelést olyan egyéb releváns tényezőkkel összefüggésben kell elvégezni, mint a kereskedelmi tevékenység volumene, a gyártási vagy a forgalmazási kapacitások vagy a védjegyet használó vállalkozás sokrétűségének mértéke, valamint az érintett piacon lévő áruk vagy szolgáltatások jellemzői. Következésképpen ahhoz, hogy a korábbi védjegy használata ténylegesnek minősüljön, nem szükséges, hogy a használat mennyiségileg mindig jelentős legyen.

(vö. 27–28. pont)

5. Valamely védjegynek a 40/94 rendelet 43. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében vett tényleges használatát nem lehet valószínűség vagy feltételezések alapján igazolni, ehhez konkrét és objektív bizonyítékokra kell támaszkodni, amelyek bizonyítják az érintett piacon történő tényleges és elegendő használatot. Továbbá a 40/94 rendelet 15. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján, összefüggésben a rendelet 43. cikkének (2) és (3) bekezdésével, egy közösségi védjegybejelentéssel szembeni felszólalásban hivatkozott korábbi nemzeti vagy közösségi védjegy tényleges használatának igazolása magában foglalja a korábbi védjegy olyan alakban történő használatának igazolását is, amely a lajstromozott alaktól csak a megkülönböztető képességet nem érintő elemekben tér el.

(vö. 29–30. pont)

6. Az Európai Unió átlagos fogyasztója szempontjából a peerstorm szómegjelölés, amelynek közösségi védjegyként történő lajstromozása iránt kérelmet nyújtottak be a Nizzai Megállapodás szerinti 25. osztályba tartozó „cipők, ruházati cikkek, kalapáruk” tekintetében, valamint a PETER STORM szómegjelölés között, amelyet ugyanezen áruk tekintetében korábban lajstromoztak közösségi védjegyként, fennáll az összetévesztés veszélye.

A szóban forgó védjegyek között fennáll bizonyos mértékű vizuális és hangzásbeli hasonlóság. Az érintett ruházati termékekkel kapcsolatban a szóban forgó védjegyek vizuális hasonlósága különös jelentőséggel bír, mivel megállapítást nyert, hogy valamely ruhadarab megvásárlása általában feltételezi a védjegyek szemrevételezését.

A jelen ügyben a felperes nem bizonyította, hogy a korábbi védjegy, amint azt összességében a ruházati ágazatban használják, csekély mértékű benne rejlő megkülönböztetőképességgel rendelkezik az Unió területén.

Még ha feltételezzük is, hogy a korábbi védjegy csupán csekély megkülönböztetőképességgel rendelkezik, tekintettel a korábbi védjegy, illetve a bejelentett védjegy által megjelölt áruk azonosságára, valamint az ütköző megjelölések között többek között vizuális szinten fennálló hasonlóságának a fellebbezési tanács által megállapított elemeire, az ütköző védjegyek közötti összetéveszthetőség nem zárható ki az érintett közönség tekintetében. Annál is inkább ez a helyzet, mert a szóban forgó védjegyek között bizonyos mértékű fogalmi hasonlóság is fennáll.

(vö. 50–51., 75., 78–80. pont)