ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10

2009 júniusában a Bürgerentlastungsgesetz Krankenversicherung (egészségbiztosításról szóló törvény az állampolgárok javára szóló adókedvezmény vonatkozásában) bevezette a KStG 8c. §‑ának (1a) bekezdését (a továbbiakban: szanálási rendelkezés vagy vitatott intézkedés), amely szerint a veszteségek átvitele továbbra is lehetséges, amennyiben a nehéz helyzetben lévő vállalkozás megszerzésére szanálás érdekében került sor. E rendelkezés alapján az alábbi feltételek teljesülése esetén jogosult a társaság a veszteségek átvitelére akkor is, ha hátrányos részesedésszerzésre kerül sor: a) A részesedésszerzés a társaság szanálásának céljából megy végbe. b) A vállalkozás a szerzés időpontjában fizetésképtelen vagy eladósodott, illetve fizetésképtelenség vagy eladósodás fenyegeti. c) A lényeges működési struktúrákat megőrzik, ami feltételezi, — hogy a társaság egy, a munkahelyekre is vonatkozó szabályozást tartalmazó működtetési megállapodás alapján működik, — vagy a munkahelyek 80%‑át (a bérköltségek éves átlagához mérten) a részesedésszerzést követő első öt évben megtartják, vagy — tizenkét hónapon belül jelentős mértékű vállalati vagyonkiegészítésre vagy továbbra is értékkel bíró kötelezettségek elengedésére kerül sor; jelentős mértékű vállalati vagyonkiegészítésről van szó akkor, ha az új vállalati vagyon megfelel a megelőző gazdasági év eszközállománya legalább 25%‑ának; a tőketársaság által az új vállalati vagyon hozzáadását követő három éven belül elért eredmény csökkenti a hozzáadott vállalati vagyon értékét. d) A részesedésszerzést követő öt éven belül nem kerül sor ágazatváltásra. e) A részesedésszerzés időpontjában a vállalkozás működött.
Ha egy magánszemélyt közvetlenül és személyében érintő rendelet helyébe az eljárás során azonos tárgyú jogi aktus lép, azt olyan új ténynek kell tekinteni, amely lehetővé teszi a felperes számára kereseti kérelmeinek és jogalapjainak megfelelő módosítását.

Az ilyen módosításra az EUMSZ 263. cikk második bekezdésében előírt két hónapos határidőn belül kell, hogy sor kerüljön. E határidő főszabály szerint ugyanúgy alkalmazandó akkor is, ha a valamely jogi aktus megsemmisítése iránti keresetet keresetlevéllel nyújtják be, mintha azt folyamatban lévő eljárás során, a szóban forgó jogi aktus által hatályon kívül helyezett és felváltott korábbi jogi aktus megsemmisítése iránti kérelmek megfelelő módosítása iránti kérelem útján nyújtják be.

Az ezen elv alóli kivételként azonban az említett határidő nem alkalmazandó folyamatban lévő eljárás során, amikor egyrészt a szóban forgó jogi aktusnak, valamint az az által hatályon kívül helyezett és felváltott jogi aktusnak az érintett vonatkozásában ugyanaz a tárgya, azok lényegében ugyanazokon az indokokon alapulnak, és a tartalmuk lényegében azonos, így csak az időbeli hatályuk különböző, másrészt pedig a kérelmek megfelelő módosítása iránti kérelmet magának az ezen korábbi jogi aktust hatályon kívül helyező és felváltó szóban forgó jogi aktusnak az elfogadásán kívül nem alapozzák semmilyen egyéb jogalapra, új tényre vagy bizonyítékra. Ilyen esetben ugyanis, tekintettel arra, hogy a jogvitának az eredeti kereset által meghatározott tárgya és kerete az időbeli hatály kivételével nem módosult, a jogbiztonságot egyáltalán nem sérti azon körülmény, hogy a kereseti kérelmek megfelelő módosítása iránti kérelmet a szóban forgó két hónapos határidő lejártát követően nyújtották be.

(vö. 25., 26., 28., 29. pont)
A Törvényszék (nyolcadik tanács) 2013. december 6‑i ítélete – Premiere Polish kontra OHIM – Donau Kanol (ECOFORCE)

(T‑361/12. sz. ügy)

„Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — Az ECOFORCE közösségi szóvédjegy bejelentése — ECO FORTE korábbi közösségi ábrás védjegy — Összetéveszthetőség — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”

1. Közösségi védjegy — Jogorvoslati eljárás — Az uniós bírósághoz benyújtott kereset — A Törvényszék hatásköre — Az OHIM‑mal szembeni meghagyás — Kizártság (207/2009 tanácsi rendelet, 65. cikk, (6) bekezdés) (vö. 17. pont)

2. Közösségi védjegy — A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése — Viszonylagos kizáró okok — Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás — A korábbi védjeggyel való összetéveszthetőség — Értékelési szempontok (207/2009 tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (vö. 19., 20., 50. pont)

3. Közösségi védjegy — A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése — Viszonylagos kizáró okok — Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás — A korábbi védjeggyel való összetéveszthetőség — ECOFORCE szóvédjegy és ECO FORTE ábrás védjegy (207/2009 tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (vö. 21., 30., 36., 41., 47., 51. pont)

4. Közösségi védjegy — A közösségi védjegy meghatározása és megszerzése — Viszonylagos kizáró okok — Azonos vagy hasonló áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott azonos vagy hasonló korábbi védjegy jogosultja általi felszólalás — Az érintett védjegyek hasonlósága — Értékelési szempontok — Összetett védjegy (207/2009 tanácsi rendelet, 8. cikk, (1) bekezdés, b) pont) (vö. 24., 25., 32. pont)

Tárgy

Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának a Donau Kanol GmbH & Co. KG és a Premiere Polish Co. Ltd közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2012. június 8‑án hozott határozata (R 851/2011–4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

1) A Törvényszék a keresetet elutasítja.
1)

A Törvényszék megsemmisíti a Kohéziós Alapból „A Comunidad Autónoma de Extramadura hulladékainak kezelése – 2001” (CCI no 2001.ES.16.C.PE.043), „Vízellátás és szanálási hálózatok a Duero vízgyűjtő medencéjében – 2001” (CCI no 2000.ES.16.C.PE.070), „A Comunidad Autónoma de Valencia szilárd hulladékainak kezelése – 2011 – II. Csoport” (CCI no 2001.ES.16.C.PE.026) és „A Bierzo Bajo szanálási és szennyvíztisztítási rendszere” (CCI no 2000.ES.16.C.PE.036) projektekhez odaítélt támogatás csökkentéséről szóló, 2011 december 22-i C (2011) 9990 bizottsági határozatot.
1)

A Törvényszék megsemmisíti a Kohéziós Alapból a „Végrehajtandó cselekvések a Comunidad Autónoma de Extremadura szilárd települési hulladékai kezelése főtervének 2. szakaszán belül” (CCI no 2000.ES.16.C.PE.020), a Szennyvízcsatornák: „Getafe középső medence és Arroyo Culebro alsó medence (Tajo medence – Víztisztítás)” (CCI no 2002.ES.16.C.PE.002), a „Tisztított víz újrafelhasználása Santa Cruz de Tenerife zöld területeinek öntözéséhez” (CCI no 2003.ES.16.C.PE.003) és a „Műszaki segítség Mancomunidad de Algodor bővítése és vízellátása projektjének előkészítéséhez és elkészítéséhez” (CCI no 2002.ES.16.C.PE.040) projektekhez odaítélt támogatás csökkentéséről szóló, 2011. december 22‑i C (2011) 9992 bizottsági határozatot.
A közösségi védjegyről szóló 207/2009 rendelet 8. cikke (5) bekezdésének szövegéből kitűnik, hogy alkalmazásának feltételei az alábbiak: először is az ütköző védjegyek hasonlósága vagy azonossága; másodszor a felszólalásban hivatkozott korábbi védjegy jóhírnevének fennállása; harmadszor pedig annak veszélye, hogy a bejelentett védjegy alapos ok nélkül történő használata sértené vagy tisztességtelenül kihasználná a korábbi védjegy megkülönböztető képességét vagy jóhírnevét. E feltételek kumulatív jellegűek, és közülük már egynek a hiánya is meghiúsítja az említett rendelkezés alkalmazását.

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a 207/2009 rendelet 8. cikkének (5) bekezdésében említett különböző sérelmek a korábbi és a lajstromozni kért védjegy bizonyos mértékű hasonlóságának következményei, amely miatt az érintett vásárlóközönség rokonítja egymással a két védjegyet, vagyis kapcsolatba hozza, azonban nem szükségszerűen téveszti össze őket egymással. A lajstromozni kért védjegy és a jóhírnévvel rendelkező korábbi védjegy közötti kapcsolat fennállása, amelyet az eset összes releváns tényezőjét figyelembe véve, átfogóan kell értékelni, e rendelkezés alkalmazásának tehát alapvető feltétele.

E tényezők közül először is említhető az ütköző védjegyek közötti hasonlóság mértéke; másodszor azon áruk vagy szolgáltatások természete, amelyek vonatkozásában az ütköző védjegyeket külön‑külön lajstromozták, beleértve ezen áruk vagy szolgáltatások, valamint az érintett vásárlóközönség közelségének vagy különbözőségének mértékét; harmadszor a korábbi védjegy jóhírnevének intenzitása; negyedszer a korábbi védjegy benne rejlő vagy a használattal megszerzett megkülönböztető képességének mértéke, ötödször pedig az összetéveszthetőségnek a vásárlóközönség képzetében való fennállása.

(vö. 25–27. pont)
A védjegy megkülönböztető képességének megszerzése következhet többek között a védjegynek egy másik, lajstromozott védjegy részeként történő használatából is. Ilyen esetekben valamely lajstromozott védjegy megkülönböztető képességének az e védjegy részét képező másik lajstromozott védjegyre történő átviteléhez annak a feltételnek kell teljesülnie, hogy az érintett vásárlóközönség a szóban forgó árukat továbbra is valamely meghatározott vállalkozástól származóként érzékelje. Következésképpen a lajstromozott védjegy jogosultja e védjegy sajátos megkülönböztető képességének és jóhírnevének bizonyítása céljából hivatkozhat e lajstromozott védjegy valamely eltérő formában – egy másik, lajstromozott védjegy részeként – történő használatának bizonyítékaira is, feltéve hogy az érintett vásárlóközönség a szóban forgó árukat továbbra is ugyanazon vállalkozástól származóként érzékeli.

(vö. 32., 33. pont)
2)

A National Iranian Oil Company PTE Ltd (NIOC), a National Iranian Oil Company International Affairs Ltd (NIOC International Affairs), az Iran Fuel Conservation Organization (IFCO), a Karoon Oil & Gas Production Co., Petroleum Engineering & Development Co. (PEDEC), a Khazar Exploration and Production Co. (KEPCO), a National Iranian Drilling Co. (NIDC), a South Zagros Oil & Gas Production Co., a Maroun Oil & Gas Co., a Masjed‑Soleyman Oil & Gas Co. (MOGC), a Gachsaran Oil & Gas Co., az Aghajari Oil & Gas Production Co. (AOGPC), az Arvandan Oil & Gas Co. (AOGC), a West Oil & Gas Production Co., az East Oil & Gas Production Co. (EOGPC), az Iranian Oil Terminals Co. (IOTC) és a Pars Special Economic Energy Zone (PSEEZ) a saját költségeiken felül viselik az Európai Unió Tanácsának részéről felmerült költségeket.
Keywords

Subject of the case

Rendelkező rész



Keywords

Közösségi védjegy – Jogorvoslati eljárás – Az uniós bírósághoz benyújtott kereset – A Törvényszék hatásköre – A fellebbezési tanácsok határozatai jogszerűségének felülvizsgálata – Hatályon kívül helyezés vagy megváltoztatás a határozat meghozatalát követően bekövetkezett indokok miatt – Kizártság (207/2009 tanácsi rendelet, 65. cikk, (2) bekezdés) (vö. 24. pont)

2. Közösségi védjegy – Harmadik személyek észrevételei és felszólalás – A felszólalás vizsgálata – A korábbi védjegy használatának igazolása – Tényleges használat – Fogalom – A 207/2009 rendelet 42. cikke (2) és (3) bekezdésének „ratio legise” figyelembevételével történő értelmezés (207/2009 tanácsi rendelet, 42. cikk, (2) és (3) bekezdés) (vö. 56. pont)

3. Közösségi védjegy – Harmadik személyek észrevételei és felszólalás – A felszólalás vizsgálata – A korábbi védjegy használatának igazolása – Tényleges használat – Fogalom – Értékelési szempontok (207/2009 tanácsi rendelet, 42. cikk, (2) és (3) bekezdés) (vö. 58–60., 95–98. pont)

4. Közösségi védjegy – Harmadik személyek észrevételei és felszólalás – A felszólalás vizsgálata – A korábbi védjegy használatának igazolása – A védjegy olyan alakban történő használata, amely a megkülönböztető képességet nem érintő elemekben tér el (207/2009 tanácsi rendelet, 15. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, és 42. cikk, (2) és (3) bekezdés) (vö. 73., 74. pont)

Subject of the case

Tárgy

Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának a Nestlé Schöller GmbH & Co. KG és Lotte Co. Ltd közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2012. szeptember 3‑án hozott határozata (R 2103/2010‑4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Rendelkező rész

Rendelkező rész

1) A Törvényszék hatályon kívül helyezi a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) negyedik fellebbezési tanácsának a Nestlé Schöller GmbH & Co. KG és a Lotte Co. Ltd közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2012. szeptember 3‑án hozott határozatát (R 2103/2010‑4. sz. ügy).

2) Az OHIM maga viseli saját költségeit, valamint a Nestlé Unternehmungen Deutschland GmbH részéről felmerült költségeket.

3) A Lotte Co. Ltd maga viseli saját költségeit.
A kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló 2006. évi közlemény 6. pontjából kitűnik, hogy valamely vállalkozás nem kerülhet hátrányos helyzetbe a vele szemben esetlegesen megindított polgári eljárások keretében önmagában azért, mert írásban önként engedékenységi nyilatkozatot nyújtott be a Bizottságnak, amely az iratok átadását elrendelő határozat tárgyát képezheti. Egészen konkrétan az engedékenységi nyilatkozatok védelmére irányuló ezen szándék keretében írt elő a Bizottság saját maga számára a 2006. évi engedékenységi közlemény 31–35. pontjában az említett nyilatkozatok megfogalmazásának módjára, az azokhoz való hozzáférésre és azok felhasználására vonatkozó különös szabályokat. Márpedig e szabályok kizárólag a 2002. évi vagy a 2006. évi engedékenységi közleménynek megfelelően megszerzett dokumentumokra és írásbeli vagy felvett nyilatkozatokra vonatkoznak, amelyek nyilvánosságra hozatalát a Bizottság általában úgy tekinti, hogy az sérti a helyszíni vizsgálatok és vizsgálati tevékenységek céljainak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001 rendelet 4. cikke szerinti védelmét, amint az az említett közlemények 32., illetve 40. pontjában is szerepel. E szabályoknak tehát nem célja annak megakadályozása, hogy a Bizottság a közigazgatási eljárást lezáró határozatában közzétegye a jogsértés leírásával kapcsolatos azon információkat, amelyeket az engedékenységi politika keretében nyújtottak be a számára, illetve e szabályok ilyen hatással sem járnak, és e tekintetben nem alapoznak meg jogos bizalmat.

Az 1/2003 rendelet 30. cikke szerinti ilyen közzététel tehát nem ingatja meg a bírság összegének kiszámítását és a különös szabályok alá tartozó dokumentumok és nyilatkozatok kezelését érintő azon jogos bizalmat, amelyre a felperesek a 2002. évi és a 2006. évi engedékenységi közlemény alapján hivatkozhatnak.

Ehhez szorosan kapcsolódva, az 1049/2001 rendelet 4. cikke a vizsgálati akta részét képező dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozik, ide nem értve a Bizottság által a közigazgatási eljárás végén hozott határozatot, amelynek tartalmát az 1/2003 rendelet 30. cikke alapján kell meghatározni. Az 1049/2001 rendelet 4. cikke tehát nem alapozhat meg a felperesek szempontjából jogos bizalmat e határozat nyilvános változatának tartalma tekintetében.

(vö. 70–72. pont)
1)

A Törvényszék a Kínai Népköztársaságból származó egyes kompresszorok behozatalára vonatkozóan megfizetett dömpingellenes vámok visszatérítésére irányuló kérelmekről szóló, 2011. december 6‑i C (2011) 8826 végleges, C (2011) 8803 végleges és C (2011) 8801 végleges bizottsági határozatok 1. cikkét abban a részében megsemmisíti, amelyben az nem biztosítja a Nu Air Polska sp. z o.o. számára az e határozatokban említett összegeken felül, jogalap nélkül beszedett dömpingellenes vámok visszatérítését.
26

Ami azon határidőt illeti, amelyen belül a kereseti kérelmek ilyen módosítása megtehető, a Törvényszék úgy véli, hogy az EUMSZ 263. cikk második bekezdésében előírt két hónapos határidő főszabály szerint ugyanúgy alkalmazandó akkor is, ha a valamely jogi aktus megsemmisítése iránti keresetet keresetlevéllel nyújtják be, mintha azt folyamatban lévő eljárás során, a szóban forgó jogi aktus által hatályon kívül helyezett és felváltott korábbi jogi aktus megsemmisítése iránti kérelmek megfelelő módosítása iránti kérelem útján nyújtják be.
8

A fellebbezési tanács először a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja szempontjából vizsgálta meg a keresetet. E tekintetben arra mutatott rá, hogy a jelen ügyben az árukat és a szolgáltatásokat egyaránt szánják a nagyközönségnek és a szakembereknek is. A fellebbezési tanács szerint az áruk és a szolgáltatások jellegéből adódóan a fogyasztó fokozott figyelmet tanúsít. Azt is megállapította, hogy a szakemberekből álló fogyasztói kör – meghatározásánál fogva – nagyobb fokú figyelmet tanúsít.
18

Először is úgy ítélte meg, hogy a fellebbezés – amennyiben a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének h) pontján alapul – elfogadhatatlan, mivel a Bizottság által e rendelkezések alapján hivatkozott jelképet nem hozták fel korábban. Majd úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó védjegy olyan elemet tartalmaz, amelyet a fogyasztói kör az eurójel azonos módon történő ábrázolásával azonosíthat, valamint más olyan elemeket, mint például a csillagokból álló félkörívet, amelyek „az Európai Unió gondolatát sugallják”. Ezenkívül rámutatott arra, hogy tekintettel „azon szolgáltatások és áruk sokféleségére, amelyek az Európai Unió intézményeinek és más szerveinek tevékenységi körébe és hatáskörébe tartoznak”, lehetséges, hogy azok olyan áruknak, illetve szolgáltatásoknak is megfelelnek, amelyeket a szóban forgó védjegy jelöl. E feltételek mellett úgy vélte, nem zárható ki, hogy az érintett fogyasztói kör azt hiszi, hogy a felperes, valamint az Európai Unió intézményei és szervei között kapcsolat áll fenn. Ezt a benyomást erősíti a „member of euro experts” szóelem is, amely szerinte olyan körre utal, amelynek tagjai hivatalos jóváhagyást élveznek. A fellebbezési tanács következésképpen azt állapította meg, hogy a szóban forgó védjegyet a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének i) pontja alapján törölni kell, anélkül hogy „értékelni kellene a törlés iránti kérelem alapjául szolgáló többi indokot”.
34

A jelen esetben, a megtámadott határozat 19. pontjában a fellebbezési tanács úgy ítélte meg, hogy ugyan vannak bizonyos alkotóelemek, amelyeket egy dugóhúzónak tartalmaznia kell ahhoz, hogy betölthesse funkcióját, az e termék kialakításánál rendelkezésre álló alkotói szabadság foka mégis elég nagy. Ugyanis az a tény, hogy a dugóhúzóknak szükségképpen tartalmazniuk kell olyan alkotórészeket, mint például a spirál alakú szár, amelynek be kell tudnia hatolnia a dugóba, továbbá a nyél, amely szimpla vagy dupla is lehet, amelyekkel az eszköz az üveg nyakára szorítható, valamint egy kis késpenge a dugót borító fedőkapszula levágásához, nem képezi akadályát annak, hogy ezen alkotórészeket különféleképpen alakítsák ki, megőrizve eközben azok funkcionalitását. A fellebbezési tanács példaként hozzátette, hogy a kis késpenge az eszköz két végének bármelyikén elhelyezhető, a nyél is sokféle formájú lehet, továbbá annak hosszúsága és szélessége is változó lehet, anélkül hogy mindez megváltoztatná az eszköz funkcionalitását vagy kézhez állóságát.
104

Másrészt a felperes új bizonyítékokat (lásd a fenti 20. pontot) nyújtott be többek között arról a tényről, hogy a gyermekei már az Egyesült Arab Emírségekben járnak iskolába. Márpedig e körülmény – feltételezve, hogy abból arra lehet következtetni, hogy maga a felperes elhagyta Szíriát – nem elegendő önmagában annak a megállapításához, hogy a felperes elhatárolódott a szíriai rezsimtől, és ezért el kellett menekülnie az országból. Ahogy ugyanis azt a Tanács is megjegyzi, a felperes lakóhelyének esetleges megváltozását számos más ok is magyarázhatja, mint például a szíriai biztonsági feltételek romlása.
20

Egyetlen jogalapja keretében a felperes arra hivatkozik, hogy a bejelentett védjegy és a korábbi VOGUE svéd szóvédjegy közötti összetéveszthetőség nem terjed ki más árukra, csak a harisnya‑ és kötöttárukra. A felperes úgy véli, hogy a fellebbezési tanács hibát vétett a bejelentett védjegy és a korábbi VOGUE svéd szóvédjegy által keltett összbenyomás összehasonlításánál, azáltal hogy nem szentelt kellő figyelmet a „teen” elemnek, miközben az olyan elem, amely a bejelentett védjegyben első helyen szerepel, és a védjegyek első része különös jelentőséggel bír az általuk keltett összbenyomás szempontjából. A felperes szerint ezen elem jelentős vizuális eltérést eredményez a korábbi VOGUE svéd szóvédjegytől, hangzásbeli szempontból pedig egy újabb szótagban tér el az előbbitől. Nem állítható, hogy a bejelentett védjegyen belül egyedül a „vogue” elem lenne a domináns, annál is inkább, mivel az ütköző védjegyek egyikének sincs jelentése a svéd nyelvben, és ezért ezeket nem lehet fogalmi téren hasonlóknak tekinteni. A korábbi VOGUE svéd szóvédjegy még a fellebbezési tanács megállapításai szerint is csak átlagos megkülönböztető képességgel rendelkezik, ezért a „vogue” elem átlagost meghaladó megkülönböztető képessége nem eredményezhet semmiféle további összetéveszthetőséget. Ami a szóban forgó áruk összehasonlítását illeti, a fellebbezési tanács a felperes szerint nem vette figyelembe az azok közötti kölcsönös összefüggéseket jellemző valamennyi releváns tényezőt. Azt állítja, hogy a harisnya‑ és kötöttáruk eltérő funkciójuk miatt eltérnek a kalapáruktól, valamint azoktól a különféle textiláruktól és anyagoktól, amelyeket összetételük miatt alkalmaznak. Azok az értékesítési pontok, illetve a nagyáruházak azon részlegei, ahol e cikkeket értékesítik, szintén eltérők. E termékek nem egymást kiegészítő jellegűek, hiszen egyikük sem fontos vagy szükséges a másik használatához, és ami a konkurenciát illeti, e téren sem helyettesíthetik egymást. Ami a harisnya‑ és kötöttáruk, illetve a cipők összehasonlítását illeti, a felperes belátja, hogy ezen árucikkek részben azonosak, már amennyiben az előbbiek magukban foglalják a zoknikat és harisnyákat is, amelyeket szintén a lábon hordanak; azonban megjegyzi, hogy ez nem mondható el a félcipőkről, a csizmákról és a szandálokról. Ráadásul, az alkalmazott anyagok, nevezetesen a hurkolt/kötött anyagok az előbbiek esetében, illetve az utóbbiak esetében a bőr‑ illetve a műbőr, eltérők, és az említett áruk itt sem jelentenek egymásnak konkurenciát. Még akkor sem, ha azokat ugyanabban az üzletben árusítják, azonban eltérő részlegeken. Ezen áruk nem jelentenek egymásnak konkurenciát, mint ahogy a kötöttáruk sem jelentenek különösebb konkurenciát a 25. osztályba tartozó többi árutípus tekintetében.