Ezt követően meg kell állapítani, hogy a felperes továbbá annak elkerülése érdekében is megőrzi a megtámadott határozat megsemmisítéséhez fűződő érdekét, hogy azon jogsértés, amely e jogi aktust állítólag érinti, a jövőben ne ismétlődhessék meg. Ennek érdekében hangsúlyozni kell, hogy a feltételezett jogellenesség a jelen kereset alapjául szolgáló tényállástól elvonatkoztatva a jövőben is megismétlődhet, mivel e tényállástól függetlenül kétségessé teszi a bizalomvédelem alkalmazására vonatkozó általános feltételek értelmezését és az ezen elv címén nyújtható védelem időbeli hatályát.

Még ha a megtámadott határozat, és ily módon a megtámadott rendelkezés nem is jelentett kifejezett választ a felperesek panaszára, mindazonáltal – ellentétben a felperes által a panaszában hivatkozottakkal – a Bizottság abban megállapította, hogy a vitatott szabályozás a határozatban pontosított bizonyos feltételek között továbbra is alkalmazható. Márpedig a felperesnek a jelen ügyben fennálló eljáráshoz fűződő érdekét elegendő úgy minősíteni, hogy ezen elutasításnak a felperes által hivatkozott egyetlen jogalap alapján való megsemmisítése alkalmas arra, hogy abból a felperesnek előnye származzon, vagyis hogy a vitatott szabályozást – ideértve a megtámadott rendelkezés szerinti eseteket – jogellenesnek és tiltottnak minősítsék.

Ami az EUMSZ 108. cikk eljárási szabályainak megsértésével nyújtott támogatás kedvezményezettjei tekintetében elismert, a Bizottság által nyújtott egyedi, feltétel nélküli és egybevágó garanciák alapján keletkezett jogos bizalom időbeli hatályát illeti, meg kell különböztetni a jogos bizalom keletkezésének időpontját, amely a határozott ígéretekről való tudomásszerzés időpontjának felel meg, és a megszerzett jogos bizalom tárgyát, amely az adott határozott ígéretek megfogalmazása szerint kiterjedhet az ezen időpontot megelőzően megvalósult ügyletekre.

Márpedig a jogos bizalom leggyakrabban, és különösen a jelen ügyben, a fennálló helyzet fennmaradására irányul, amely helyzet fogalmilag a fennmaradásba vetett bizalmat keletkeztető aktust megelőzően jött létre. Ez esetben a jogos bizalmat keletkeztető aktus nem bír visszaható hatállyal abban az értelemben, hogy a szóban forgó korábbi események megvalósulásától kezdődően jogos bizalmat keletkeztetne, hanem arra korlátozódik, hogy keletkezésének időpontjától fogva az ezen időpontot megelőzően bekövetkezett események és azok jövőbeli hatásai tekintetében fejtse ki hatását.

Ha ugyanis ez másképpen lenne, nem lehetne érvényesen hivatkozni a bizalomvédelem elvére azon jogellenes támogatások visszatéríttetésének a megtagadása érdekében, amelyeket természetüknél fogva azt megelőzően nyújtják, hogy a Bizottság, amely a leginkább képes a határozott, feltétel nélküli, egybehangzó és megbízható ígéretek nyújtására, bármilyen módon nyilatkozhatna azok állami támogatásnak való minősítéséről és a belső piaccal való összeegyeztethetőségéről. Így megfosztanánk a 659/1999 rendelet 14. cikkét a hatékony érvényesüléstől.

Ezen értékelést nem teszi kétségessé az a körülmény, hogy a vitatott szabályozást a jelen ügyben nem jelentették be a Bizottságnál, és hogy e rendszer kedvezményezettjei kizárólag rendkívüli körülmények között táplálhattak jogos bizalmat e támogatások nyújtásának a szabályszerűsége tekintetében. Ugyanis jóllehet a rendkívüli körülmények hiányából következően valamely be nem jelentett támogatás kedvezményezettje nem rendelkezhet jogos bizalommal e támogatás jogszerűsége és fenntartása tekintetében, az ilyen körülmények fennállásából az következik, hogy azon határozott ígéretek nyújtásától kezdve, amelyek alkalmasak arra, hogy a támogatás kedvezményezettjében a támogatás jogszerűségét illetően olyan megalapozott reményeket keltsenek, amelyek e rendkívüli körülményeket jellemzik, és feltéve, hogy az adott ígéretek vonatkozásában nem kerül előírásra időbeli korlátozás, e kedvezményezett már nem tekinthető úgy, mint aki bizonyos ideig tudomással lehetett a szóban forgó támogatás jogellenességéről. Máskülönben figyelmen kívül hagynánk az adott ígéreteknek a többek között az említett ígéretek időbeli korlátozására vonatkozó pontosságát és megbízhatóságát, és ily módon megszüntetnénk a jogos bizalom egyik elismerési feltételét, amely pedig hozzájárul ahhoz, hogy be nem jelentett támogatások esetén az ezen támogatások jogszerűsége tekintetében fennálló jogos bizalmat csak rendkívüli körülmények fennállása esetén ismerjék el. Ugyanis ha a jogos bizalmat kizárólag a bizalmat keletkeztető aktust követően megvalósuló ügyletekre kell alkalmazni, még ha e kiváltó aktus pontosította is, hogy a korábbi ügyletekre is vonatkozik, ebből ezen ígéretek hatályának korlátozása következik, megsértve ezáltal a bizalomvédelem elvét.

(lásd: 97–106. pont)