Keywords

Summary



Keywords

1. Környezet – Települési szennyvizek kezelése – 91/271 irányelv – Az eutrofizációra érzékeny területek kijelölése – Eutrofizáció – Fogalom

(91/271 tanácsi irányelv, 2. cikk, 11. pont és 5. cikk, (1) bekezdés)

2. Környezet – Települési szennyvizek kezelése – 91/271 irányelv – A nagy agglomerációk településiszennyvíz-kibocsátásának szigorúbb kezelése – Kihatások

(91/271 tanácsi irányelv, 5. cikk, (2) és (3) bekezdés valamint I. melléklet, B. szakasz, 3. pont és II. melléklet, A. szakasz, a) pont, második bekezdés)

Summary

1. A települési szennyvíz kezeléséről szóló 91/271 irányelv 5. cikke (1) bekezdésének értelmében a tagállamok kötelesek kijelölni azokat a területeket, ahol a szennyvíz kibocsátása jelentősen hozzájárul az eurtofizációhoz vagy annak veszélyéhez.

Az ezen irányelv 2. cikkének 11. pontjában szereplő eutrofizáció fogalmát az irányelv célkitűzésének fényében kell értelmezni, amely túlmutat a vízi ökoszisztémák védelmén és arra irányul, hogy védje az embereket, az állat- és növényvilágot, a földet, a vizet, a levegőt és a tájat minden olyan jelentős káros hatástól, amely az algáknak és a magasabb rendű növények a települési szennyvíz kibocsátása miatti felgyorsult növekedéséből adódik.

Az említett irányelv értelmében vett eutrofizáció megvalósulásához ok-okozati összefüggésnek kell fennállnia egyrészt a tápanyagok feldúsulása és az algák és magasabb rendű növények növekedésének felgyorsulása, másrészt a növekedés felgyorsulása és a vízben jelenlévő élőlények biológiai egyensúlyának nemkívánatos megbomlása és a vízminőség romlása között. A vízben előforduló élőlények biológiai egyensúlyának nemkívánatos megbomlását jelentik különösen: az ökoszisztéma biológiai sokféleségének csökkenésével járó, fajokat érintő változások, az alkalmazkodóképes makroalgák tömeges elszaporodása okozta ártalmak, valamint a mérgező vagy ártalmas növényi planktonok túlburjánzása. A vízminőség romlását illetően, ez a kritérium nemcsak az olyan vízminőség-romlásra vonatkozik, amely nagyon káros hatással van az ökoszisztémákra, hanem a víz színének, kinézetének, ízének vagy szagának olyan romlására vagy bármely más megváltozására is, amely megakadályozza vagy korlátozza a víz használatát.

(vö. 16., 19., 23-25. pont)

2. A települési szennyvíz kezeléséről szóló 91/271 irányelv 5. cikkének (3) bekezdése, együtt olvasva az I. melléklet B. szakaszának 3. pontjával, úgy rendelkezik, hogy az ezen irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében előírt kezelés szigorúbb az ugyanezen irányelv 4. cikkében leírtnál, és azokra a települési szennyvizekre vonatkozik, amelyek „gyűjtőrendszerekbe” kerülnek, és 10 000 „lakosegyenértéknél” (LE) nagyobb agglomerációkból származnak. Az említett kezelés többek között azt jelenti, hogy az eutrofizációra érzékeny területekre kibocsátott szennyvizeknek – az említett irányelv II. melléklete, A. szakasza a) pontja második bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel – be kell tartani az I. melléklet 2. számú táblázatában található előírásokat, amelyek szerint a nagy agglomerációk esetében gondoskodni kell a foszfor és/vagy nitrogén eltávolításáról is, hacsak nem bizonyítható, hogy ennek nem lenne hatása az eutrofizáció mértékére.

(vö. 104-105. pont)