Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 24. számú előírása (UN/ECE) – Egységes rendelkezések:

1. HATÁLY

2. KÖZÖS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK AZ I., II. ÉS III. RÉSZHEZ

I. RÉSZ: A KOMPRESSZIÓS GYÚJTÁSÚ MOTOROK LÁTHATÓ SZENNYEZŐANYAG-KIBOCSÁTÁSA

3. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás I. részének alkalmazásában:

4. JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

4.1. Látható szennyező anyagok kibocsátása

4.2. A motor teljesítménye

5. JÓVÁHAGYÁS

6. ELŐÍRÁSOK ÉS VIZSGÁLATOK

6.1. Általános elvek

Azokat az alkatrészeket, amelyek várhatóan befolyásolják a látható szennyező anyagok kibocsátását, úgy kell megtervezni, legyártani és összeszerelni, hogy normál használat mellett a motor a rá ható esetleges rezgések ellenére is megfelelhessen az előírás rendelkezéseinek.

6.2. Előírások a hidegindító készülékekre

6.3. Előírások a látható szennyező anyagok kibocsátására

7. A MOTORTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

8. A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

Egy, még be nem járatott motort alá kell vetni az előírás 5. mellékletében előírt, szabad gyorsítással végzett vizsgálatnak. A motort a jóváhagyott típusnak megfelelőnek kell tekinteni, ha a megállapított elnyelési együttható nem haladja meg 0,5 m–1-nél nagyobb mértékben a motor jóváhagyási jelén vagy dokumentumában feltüntetett értéket (lásd a fenti 8.1. bekezdést). A gyártó kérésére a referencia-tüzelőanyag helyett kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyag is használható.

9. SZANKCIÓK A GYÁRTÁS NEM MEGFELELŐSÉGE ESETÉN

10. A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

A jóváhagyás jogosultja köteles értesíteni a jóváhagyást megadó hatóságot arról, ha véglegesen leállítja az előírás értelmében jóváhagyott motor gyártását. A hatóság ezt az információt a kézhezvételt követően az alsó részén aláírással és keltezéssel hitelesített formában „GYÁRTÁS LEÁLLÍTÁSA” felirattal ellátott jóváhagyási közlemény-formanyomtatvány egy példánya útján továbbítja az előírást alkalmazó többi Szerződő Félnek.

11. A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS AZ ADMINISZTRATÍV SZOLGÁLATOK NEVE ÉS CÍME

A megállapodás ezen előírást alkalmazó Szerződő Felei közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálatok végzéséért felelős műszaki szolgálatok, valamint a jóváhagyást megadó hatóságok – amelyekhez a jóváhagyás megadására vagy kiterjesztésére vagy elutasítására vagy visszavonására, valamint a gyártás végleges leállítására vonatkozó, más országokban kiadott formanyomtatványokat kell küldeni – nevét és címét.

II. RÉSZ: JÓVÁHAGYOTT TÍPUSÚ KOMPRESSZIÓS GYÚJTÁSÚ MOTOROK BESZERELÉSE KÖZÚTI JÁRMŰVEKBE

12. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Az előírás II. részének alkalmazásában:

13. JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

13.1. Látható szennyező anyagok kibocsátása

14. JÓVÁHAGYÁS

15. ELŐÍRÁSOK ÉS VIZSGÁLATOK

15.1. Általános elvek

A járműbe szerelt dízelmotornak az előírás I. része alapján jóváhagyott motortípushoz kell tartoznia. Azokat az alkatrészeket, amelyek várhatóan befolyásolják a látható szennyező anyagok kibocsátását, úgy kell megtervezni, legyártani és összeszerelni, hogy normál használat mellett a jármű a rá ható esetleges rezgések ellenére is megfelelhessen az előírás rendelkezéseinek.

Gondoskodni kell arról, hogy a jármű közúti forgalomban való részvételre való alkalmassága ellenőrizhető legyen az előírás 2. mellékletének 11.1.2.2. bekezdése szerint a típusjóváhagyás céljára jelentett adatokra vonatkozó viselkedés megállapításával. Ha ez a vizsgálat különleges eljárást igényel, azt részletesen ismertetni kell a szervizelési kézikönyvben (vagy az ennek megfelelő dokumentumban). Ez az eljárás nem igényelheti olyan különleges eszközök használatát, amelyek nem tartozékai a járműnek.

15.2. Előírások a hidegindító készülékekre

15.3. Beszerelés

16. A JÁRMŰTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

17. A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

Egy, még be nem járatott motorral felszerelt járművet alá kell vetni az előírás 5. mellékletében előírt, szabad gyorsítással végzett vizsgálatnak. A járművet a jóváhagyott típusnak megfelelőnek kell tekinteni, ha a megállapított elnyelési együttható nem haladja meg 0,5 m–1-nél nagyobb mértékben a motor jóváhagyási jelén vagy dokumentumában feltüntetett értéket (lásd a fenti 17.1. bekezdést). A gyártó kérésére a referencia-tüzelőanyag helyett kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyag is használható. Vita esetén a referencia-tüzelőanyagot kell használni.

18. SZANKCIÓK A GYÁRTÁS NEM MEGFELELŐSÉGE ESETÉN

19. A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

A jóváhagyás jogosultja köteles értesíteni a jóváhagyást megadó hatóságot arról, ha véglegesen leállítja az előírás értelmében jóváhagyott jármű gyártását. A hatóság ezt az információt a kézhezvételt követően az alsó részén aláírással és keltezéssel hitelesített formában „GYÁRTÁS LEÁLLÍTÁSA” felirattal ellátott jóváhagyási közlemény-formanyomtatvány egy példánya útján továbbítja az előírást alkalmazó többi Szerződő Félnek.

20. A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS AZ ADMINISZTRATÍV SZOLGÁLATOK NEVE ÉS CÍME

A megállapodás ezen előírást alkalmazó Szerződő Felei közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálatok végzéséért felelős műszaki szolgálatok, valamint a jóváhagyást megadó hatóságok – amelyekhez a jóváhagyás megadására vagy kiterjesztésére vagy elutasítására vagy visszavonására, valamint a gyártás végleges leállítására vonatkozó, más országokban kiadott formanyomtatványokat kell küldeni – nevét és címét.

III. RÉSZ: KÜLÖN TÍPUSJÓVÁHAGYÁSSAL NEM RENDELKEZŐ MOTORRAL FELSZERELT GÉPJÁRMŰVEK LÁTHATÓ SZENNYEZŐANYAG-KIBOCSÁTÁSA

21. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Az előírás III. részének alkalmazásában:

22. JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

23. JÓVÁHAGYÁS

24. ELŐÍRÁSOK ÉS VIZSGÁLATOK

24.1. Általános elvek

Azokat az alkatrészeket, amelyek várhatóan befolyásolják a látható szennyező anyagok kibocsátását, úgy kell megtervezni, legyártani és összeszerelni, hogy normál használat mellett a jármű a rá ható esetleges rezgések ellenére is megfelelhessen az előírás rendelkezéseinek.

Gondoskodni kell arról, hogy a jármű közúti forgalomban való részvételre való alkalmassága ellenőrizhető legyen az előírás 2. mellékletének 11.1.2.2. bekezdése szerint a típusjóváhagyás céljára jelentett adatokra vonatkozó viselkedés megállapításával. Ha ez a vizsgálat különleges eljárást igényel, azt részletesen ismertetni kell a szervizelési kézikönyvben (vagy az ennek megfelelő dokumentumban). Ez az eljárás nem igényelheti olyan különleges eszközök használatát, amelyek nem tartozékai a járműnek.

24.2. Előírások a hidegindító készülékekre

24.3. Előírások a látható szennyező anyagok kibocsátására

25. A JÁRMŰTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

26. A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

Egy, még be nem járatott járművet alá kell vetni az előírás 5. mellékletében előírt, szabad gyorsítással végzett vizsgálatnak. A járművet a jóváhagyott típusnak megfelelőnek kell tekinteni, ha a megállapított elnyelési együttható nem haladja meg 0,5 m–1-nél nagyobb mértékben a motor jóváhagyási jelén vagy dokumentumában feltüntetett értéket (lásd a fenti 26.1. bekezdést). A gyártó kérésére a referencia-tüzelőanyag helyett kereskedelmi forgalomban kapható tüzelőanyag is használható. Vita esetén a referencia-tüzelőanyagot kell használni.

27. SZANKCIÓK A GYÁRTÁS NEM MEGFELELŐSÉGE ESETÉN

28. A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

A jóváhagyás jogosultja köteles értesíteni a jóváhagyást megadó hatóságot arról, ha véglegesen leállítja az előírás értelmében jóváhagyott jármű gyártását. A hatóság ezt az információt a kézhezvételt követően az alsó részén aláírással és keltezéssel hitelesített formában „GYÁRTÁS LEÁLLÍTÁSA” felirattal ellátott jóváhagyási közlemény-formanyomtatvány egy példánya útján továbbítja az előírást alkalmazó többi Szerződő Félnek.

29. A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS AZ ADMINISZTRATÍV SZOLGÁLATOK NEVE ÉS CÍME

A megállapodás ezen előírást alkalmazó Szerződő Felei közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálatok végzéséért felelős műszaki szolgálatok, valamint a jóváhagyást megadó hatóságok – amelyekhez a jóváhagyás megadására vagy kiterjesztésére vagy elutasítására vagy visszavonására, valamint a gyártás végleges leállítására vonatkozó, más országokban kiadott formanyomtatványokat kell küldeni – nevét és címét.

(1) 1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Jugoszlávia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (üres), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (üres), 31 – Bosznia-Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (üres), 34 – Bulgária, 35–36 (szabad), 37 – Törökország, 38–39 (szabad), 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (üres), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást tagállamai adják saját EGB-jelüket használva), 43 – Japán, 44 (üres), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna és 47 – Dél-Afrika. A következő számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodást mikor ratifikálják vagy e megállapodáshoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli a megállapodás Szerződő Feleivel.

(2) Lásd az 1. lábjegyzetet.

(3) Lásd az 1. lábjegyzetet.

A gyártó kérésére a méréseket legfeljebb öt, a motor csökkentett fordulatszámához és/vagy teljesítményéhez tartozó teljesítmény–fordulatszám kombinációra is el kell végezni annak érdekében, hogy előállíthatók legyenek az előírás I. részének a motortípus módosítására vonatkozó 6.3.4. bekezdésében megengedett fordulatszám- és teljesítménytartományra érvényes értékek. Ebben az esetben ezekben a további pontokban az állandó fordulatszám mellett keletkező látható szennyező anyagok kibocsátását is meg kell mérni az előírás 4. mellékletében előírt módszerrel annak érdekében, hogy a jelen melléklet 3. bekezdésével összhangban korrigálni lehessen a szabad gyorsításhoz tartozó fényelnyelési együtthatót. Ezeket az értékeket az előírás 2. mellékletének 2. táblázatában kell feljegyezni.

(1) American Society for Testing and Materials (Amerikai Anyagvizsgálati Társaság), 1916 Race St., Philadelphia, Pennsylvania 19103, Amerikai Egyesült Államok.

10. MELLÉKLET

EGB-MÓDSZER A KOMPRESSZIÓS GYÚJTÁSÚ MOTOROK EFFEKTÍV TELJESÍTMÉNYÉNEK MÉRÉSÉRE

1. CÉL

A következő rendelkezések előírják, hogyan kell meghatározni a belső égésű motorok teljes terheléshez tartozó, a fordulatszám függvényében megadott teljesítménygörbéjét.

2. HATÁLY

A módszer az ezen előírás és a 15. előírás (E/ECE/324-E/ECE/505/Rev.l/Add.14/Rev.3) hatálya alá tartozó járművek hajtására alkalmazott belső égésű motorokra alkalmazandó.

A motorok az alábbi kategóriák egyikébe tartozhatnak:

lengődugattyús (külső gyújtású vagy kompressziós gyújtású) motorok, a szabaddugattyús motorok kivételével;

forgódugattyús motorok.

A motorok lehetnek atmoszferikus levegőbeszívásúak vagy turbófeltöltősek.

3. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

E rendelkezések alkalmazásában:

„effektív teljesítmény”: a próbapadon a főtengely vagy az azzal egyenértékű alkatrész (1) végén a megfelelő fordulatszámon, az 1. táblázatban felsorolt segédberendezések alkalmazása esetén mért teljesítmény

„normál gyári berendezés”: a gyártó által a motor adott alkalmazásához biztosított bármely berendezés.

4. A MÉRÉSEK PONTOSSÁGA

4.1. Nyomaték

A mért nyomaték ± 1 százaléka (2).

4.2. Motorfordulatszám

A mért fordulatszám ±0,5 százaléka.

4.3. Tüzelőanyag-fogyasztás

A mért fogyasztás ± 1 százaléka.

4.4. A tüzelőanyag hőmérséklete

± 2 K

4.5. A levegő hőmérséklete

± 2 K

4.6. Barométeres nyomás

± 100 Pa

4.7. Nyomás a beszívó vezetékben (lásd a táblázathoz fűzött 1a. megjegyzést)

± 50 Pa

4.8. Nyomás a kipufogóvezetékben (lásd a táblázathoz fűzött 1b. megjegyzést)

± 200 Pa

5. VIZSGÁLAT A MOTOR EFFEKTÍV TELJESÍTMÉNYÉNEK MÉRÉSÉRE

5.1. Segédberendezések

5.1.1. Felszerelendő segédberendezések

A vizsgálat során a próbapadon, lehetőség szerint a rendeltetésszerű használatnak megfelelő pozícióban fel kell szerelni a motor adott alkalmazásának rendeltetésszerű használatához szükséges segédberendezéseket (az 1. táblázat felsorolása szerint).

5.1.2. Eltávolítandó segédberendezések

Egyes, a motorra szerelhető, csak a jármű működését szolgáló részegységeket el kell távolítani a vizsgálathoz. Ilyen például:

— a fékek légkompresszora

— a szervokormány kompresszora

— a felfüggesztés kompresszora

— a légkondicionáló rendszer.

Ha a kérdéses részegységek nem távolíthatók el, akkor az általuk terheletlen állapotban felvett teljesítmény meghatározható, és hozzáadható a motorteljesítmény mért értékéhez.

1. táblázat

A motor effektív teljesítményének megállapítását célzó vizsgálat során felszerelendő segédberendezések

Sz. Segédberendezés Az effektív teljesítmény vizsgálatához felszerelve 1. Szívórendszer – Szívócsonk – A főtengely kibocsátás-szabályozó rendszere Igen, normál gyári berendezés. – Levegőszűrő – Beszívási hangtompító – Fordulatszám-korlátozó Igen, normál gyári berendezés (3). 2. A szívócsonk indukciós hevítőberendezése Igen, normál gyári berendezés. Ha van rá mód, a legkedvezőbb beállítással. 3. Kipufogórendszer – Kipufogógáz-tisztító Igen, normál gyári berendezés. – Kipufogócsonk – Turbófeltöltő – Csatlakozó csövek (4) – Hangtompító (4) – Kipufogócső (4) – Kipufogófék (5) 4. Tüzelőanyag-szivattyú (6) Igen, normál gyári berendezés. 5. Karburátor – Elektronikus vezérlőrendszer, légáramlásmérő stb. (ha van) Igen, normál gyári berendezés. – Nyomáscsökkentő – Elpárologtató – Keverő Gázüzemű motorok berendezése. 6. Tüzelőanyag-befecskendezés (benzines és dízel) – Előszűrő Igen, normál gyári berendezés. – Szűrő – Szivattyú – Nagynyomású cső – Befecskendező – Levegőbeszívó szelep (7), ha van – Elektronikus vezérlőrendszer, légáramlásmérő stb. (ha van) – Szabályozó/vezérlő rendszer – Automatikus teljes terhelési leállító a kapcsolótáblához, a légköri viszonyoktól függően 7. Folyadékhűtő berendezés – Motorháztető – A motorháztető szellőzőnyílása Nem. – Hűtőrács – Ventilátor (8) (9) – A ventilátor burkolata – Vízszivattyú – Termosztát (10) Igen (8), normál gyári berendezés. 8. Léghűtés – Burkolat – Befúvó (8) (9) Igen, normál gyári berendezés. Hőmérséklet-szabályozó Igen, normál gyári berendezés. 9. Elektromos berendezések Igen (11), normál gyári berendezés. 10. Turbófeltöltő (ha van) – Közvetlenül a motorral és/vagy a kipufogógázzal meghajtott kompresszor Igen, normál gyári berendezés. – Töltőlevegő-hűtő (12) – Hűtőszivattyú vagy ventilátor (motorral meghajtott) – Hűtőáram-vezérlő készülékek (ha vannak) 11. A próbapad kiegészítő ventilátora Igen, ha szükséges. 12. Szennyezésgátló eszközök (13) Igen, normál gyári berendezés.

5.1.3. A kompressziós gyújtású motorok indítási segédberendezései

A kompressziós gyújtású motorok indítására alkalmazott segédberendezések esetében a két következő esetet kell figyelembe venni:

a) elektromos indítás: a generátor fel van szerelve, és szükség szerint biztosítja a motor működéséhez elengedhetetlen segédberendezések áramellátását;

b) nem elektromos indítás: ha vannak a motor működéséhez elengedhetetlenül szükséges elektromos segédberendezések, a generátort ezek áramellátása érdekében fel kell szerelni. Ellenkező esetben a generátort el kell távolítani.

Mindkét esetben fel kell szerelni és terheletlen állapotban működtetni kell az indításhoz szükséges energia előállítását és tárolását végző rendszert.

5.2. Beállítások

A effektív teljesítmény meghatározását célzó vizsgálat beállításait a 2. táblázat sorolja fel.

2. táblázat

Beállítások

1. A karburátor(ok) beállítása A gyártó által megadott, a konkrét alkalmazás esetén további változtatások nélkül alkalmazott gyártási előírásokkal összhangban. 2. A befecskendező szivattyú adagolórendszere 3. A gyújtás vagy befecskendezés időzítése (időzítési görbe) 4. A szabályozó beállítása 5. Szennyezésgátló eszközök

5.3. Vizsgálati körülmények

5.3.1. A effektív teljesítmény vizsgálata során a külső gyújtású motorokat teljes gázadással, a kompressziós gyújtású motorokat a tüzelőanyag-befecskendezési szivattyú rögzített beállításával kell üzemeltetni. A motort az 1. táblázatban megadott módon kell felszerelni.

5.3.2. A teljesítményadatokat stabilizálódott üzemi körülmények között, a motor friss levegővel való megfelelő ellátása mellett kell mérni. A motorokat a gyártó javaslatai szerint előzetesen be kell járatni. Az égésterek tartalmazhatnak lerakódásokat, de csak korlátozott mennyiségben. A korrekciós tényezők minimumra csökkentése érdekében a vizsgálati körülményeket, mint például a beszívott levegő hőmérsékletét lehetőség szerint a referenciakörülményekhez legközelebb kell megválasztani (lásd a 6.2. bekezdést).

5.3.3. A motorba bejutó levegő (a környezeti levegő) hőmérsékletét a légszűrőbe való belépési ponttól az áramlás irányában visszafelé 0,15 m-re, illetve ha nincs légszűrő, a levegőbeszívó csonktól 0,15 m-re kell mérni. A hőmérőt vagy hőelempárt árnyékolni kell a sugárzó hő ellen, közvetlenül a légáramban kell elhelyezni, és védeni kell a tüzelőanyag visszapermeteződésével szemben. A jellemző átlagos bejutási hőmérséklet előállítása érdekében kellő számú helyen kell mérést végezni.

5.3.4. Nem szabad mindaddig adatokat rögzíteni, amíg a nyomaték, a fordulatszám és a hőmérséklet legalább 1 percig nem marad lényegében állandó.

5.3.5. Egy menet vagy leolvasás közben a motor fordulatszáma nem térhet el a kiválasztott fordulatszámtól a ± 1 százalék és a ± 10 min–1 érték nagyobbikánál nagyobb mértékben.

5.3.6. A fékterhelés, a tüzelőanyag-fogyasztás és a bemeneti levegő hőmérsékletének nagyságát egyidejűleg kell rögzíteni két, egymást követő stabilizálódott érték átlagaként, ahol az egymást követő két érték a fékterhelés és a tüzelőanyag-fogyasztás esetében nem térhet el egymástól 2 százaléknál nagyobb mértékben.

5.3.7. A motorból kilépő hűtőfolyadék hőmérsékletét a termosztáttal szabályozott hőmérsékletre a gyártó által előírt felső értékhez képest legfeljebb ± 5 K eltéréssel kell tartani. Ha a gyártó nem ír elő hőmérsékletet, a hőmérsékletnek 353 K ± 5 K-nek kell lennie. Léghűtéses motorok esetén a hőmérsékletet a gyártó által jelzett pontban legfeljebb – 20 K eltéréssel a gyártó által a referencia-körülményekre előírt maximális értéken kell tartani.

5.3.8. A tüzelőanyag hőmérsékletét a karburátor bemeneténél vagy a tüzelőanyag-befecskendező rendszernél kell mérni, és a motor gyártója által előírt határokon belül kell tartani.

5.3.9. A kenőolajnak az olajteknőben vagy (ha van) az olajhűtő kimeneténél mért hőmérsékletét a motor gyártója által előírt határokon belül kell tartani.

5.3.10. Ha a hőmérsékletnek az 5.3.7., 5.3.8. és 5.3.9. bekezdésben meghatározott határokon belül tartásához szükséges, kiegészítő szabályozórendszer alkalmazható.

5.3.11. Tüzelőanyagként piaci forgalomban beszerezhető, füstgátló adalék nélküli tüzelőanyagot kell használni. Vita esetén a referencia-tüzelőanyag: a) dízelmotor esetén a CEC (14) által a CEC-RF-03-A-80 előírásban meghatározott tüzelőanyag, b) szikragyújtású motor esetén a CEC-RF-01-A-80 előírásban meghatározott tüzelőanyag.

5.4. Vizsgálati eljárás

Kellő számú motorfordulatszámon kell mérést végezni annak érdekében, hogy a gyártó által ajánlott legkisebb és legnagyobb motorfordulatszám közötti tartományban megfelelően megállapítható legyen a teljesítménygörbe. A fordulatszám-tartománynak tartalmaznia kell azt a fordulatszámot, amely mellett a motor legnagyobb teljesítményét adja le. Meg kell határozni legalább két stabilizálódott mérési eredmény átlagát.

5.5. Rögzítendő adatok

A vizsgálat során a jelen melléklet függelékében felsorolt adatokat kell rögzíteni.

6. TELJESÍTMÉNYKORREKCIÓS TÉNYEZŐK

6.1. Fogalommeghatározás

A teljesítménykorrekciós tényező az az α együttható, amellyel a 6.2. bekezdésben előírt légköri referenciaviszonyokhoz tartozó motorteljesítmény meghatározása érdekében a mért teljesítményt meg kell szorozni:

Po = α P

ahol:

Po a korrigált teljesítmény (azaz a légköri referenciaviszonyokhoz tartozó teljesítmény);

α a korrekciós tényező (αa vagy αd);

P a mért (vizsgálati) teljesítmény.

6.2. Légköri referenciaviszonyok

6.2.1. Hőmérséklet (To): 298 K (25 °C).

6.2.2. Száraz nyomás (Pso): 99 kPa. Megjegyzés: A száraz nyomás 100 kPa teljes nyomás és 1 kPa páranyomás feltételezésével adódik.

6.3. Vizsgálati légköri viszonyok

A vizsgálat során a légköri viszonyok a következők legyenek.

6.3.1. Hőmérséklet (T)

külső gyújtású motorok esetén: 288 K ≤ T ≤ 308 K;

dízelüzemű motorok esetén: 283 K ≤ T ≤ 313 K.

6.3.2. Nyomás (Ps)

80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa.

6.4. Az αa és az αd korrekciós tényező meghatározása (15)

6.4.1. Atmoszferikus levegőbeszívással és turbófeltöltéssel rendelkező külső gyújtású motorok αa tényezője

Az αa tényező a következő összefüggésből számítható:

16

ahol:

PS a teljes száraz légköri nyomás, azaz a teljes légköri nyomás és a vízpára nyomásának különbsége kilopascalban (kPa);

T a motor által beszívott levegő abszolút kőmérséklete kelvinben (K).

A laboratóriumban teljesítendő feltételek

A vizsgálat érvényességéhez az αa korrekciós tényezőnek legalább 0,93-nak és legfeljebb 1,07-nak kell lennie.

E határértékek túllépése esetén meg kell adni a kiadódó korrigált értéket, és a vizsgálati körülményeket (a hőmérsékletet és a nyomást) a vizsgálati jelentésben gondosan rögzíteni kell.

6.4.2. Dízelmotorok αd tényezője

A dízelmotorok állandó tüzelőanyag-áramláshoz tartozó teljesítménykorrekciós tényezője (αd) a következő összefüggésből számítható:

α d = (ƒa ) ƒm

ahol:

ƒa a légköri tényező;

ƒm az egyes motortípusokra és módosításokra jellemző paraméter.

6.4.2.1. Az ƒa légköri tényező

Ez a tényező azt a hatást fejezi ki, amelyet a környezeti viszonyok (nyomás, hőmérséklet és páratartalom) gyakorolnak a motor által beszívott levegőre.

A légköri tényező számítása a motor típusától függően eltérő:

6.4.2.1.1. atmoszferikus levegőbeszívással rendelkező és mechanikus feltöltésű motorra:

6.4.2.1.2. turbófeltöltésű, a beszívott levegő hűtésével vagy anélkül üzemelő motorra:

6.4.2.2. Az ƒm motortényező Az ƒm a qc (korrigált tüzelőanyag-áramlás) függvénye az alábbiak szerint: ƒm = 0,036 qc – 1,14 ahol: qc = q/r, és: „q” a ciklusonkénti tüzelőanyag-áramlás milligrammban, a teljes lökettérfogat literére vonatkoztatva (mg/(l×ciklus)); „r” a kompresszor kimeneténél és bemeneténél érvényes nyomás hányadosa (atmoszferikus levegőbeszívással rendelkező motorokra r = 1). Ez az összefüggés a 40 mg/(l×ciklus) ≤ qc ≤ 65 mg/(l×ciklus) tartományban érvényes. 40 mg/(l×ciklus)-nál kisebb qc érték esetén ƒm = 0,3 állandó értéket kell feltételezni. 65 mg/(l×ciklus)-nál nagyobb qc érték esetén ƒm = 1,2 állandó értéket kell feltételezni (lásd az alábbi ábrát).

6.4.2.3. A laboratóriumban teljesítendő feltételek

A vizsgálat érvényességéhez az αa korrekciós tényezőnek legalább 0,9-nek és legfeljebb 1,1-nek kell lennie.

E határértékek túllépése esetén meg kell adni a kiadódó korrigált értéket, és a vizsgálati körülményeket (a hőmérsékletet és a nyomást) a vizsgálati jelentésben gondosan rögzíteni kell.

7. VIZSGÁLATI JELENTÉS

A vizsgálati jelentésnek a jelen melléklet függelékében felsoroltak szerint tartalmaznia kell az effektív teljesítmény meghatározása során felhasznált valamennyi számítást és az eredményeket, továbbá az előírás 1. mellékletében felsoroltak szerint a motor jellemzőit.

8. A MOTORTÍPUS MÓDOSÍTÁSA

A motoron végrehajtott, az 1. mellékletben felsorolt jellemzőket érintő minden módosításról értesíteni kell az illetékes közigazgatási szervet. A szerv:

8.1. úgy ítélheti meg, hogy a változások valószínűleg nem befolyásolják jelentős mértékben a motor teljesítményét, vagy

8.2. kérheti a motorteljesítmény újbóli meghatározását és az ehhez szükségesnek ítélt vizsgálatok elvégzését.

9. TŰRÉSEK AZ EFFEKTÍV TELJESÍTMÉNY MÉRÉSÉHEZ

9.1. A műszaki szolgálat által mért effektív motorteljesítmény legfeljebb ± 2 százalékkal térhet el a gyártó által megadott effektív motorteljesítménytől, miközben a motor fordulatszámára 1,5 százalékos tűrés vonatkozik.

9.2. A gyártás megfelelőségének vizsgálata során a motor effektív teljesítménye legfeljebb 5 százalékkal térhet el a típus-jóváhagyási vizsgálat során meghatározott effektív teljesítménytől.

(1) Ha a teljesítmény mérése csak sebességváltóval felszerelt motoron végezhető el, akkor figyelembe kell venni a sebességváltó hatékonyságát is.

(2) A nyomatékmérő rendszert a súrlódási veszteség figyelembevétele érdekében kalibrálni kell. A fékpad mérési tartományának alsó felében a pontosság a mért nyomaték ± 2 százaléka lehet.

(3) A teljes beszívási rendszert a rendeltetésszerű használatnak megfelelően kell felszerelni:

ha fennáll a kockázata, hogy a motor teljesítményére érzékelhető hatást gyakorol;

kétütemű és külső gyújtású motorok esetében;

ha a gyártó kéri.

Más esetekben egyenértékű rendszer használható, és célszerű ellenőrizni, hogy a szívási nyomás nem tér-e el 100 Pa-nál nagyobb mértékben a gyártó által a tiszta légszűrőre előírt határértéktől.

(4) A teljes kipufogórendszert a rendeltetésszerű használatnak megfelelően kell felszerelni:

ha fennáll a kockázata, hogy a motor teljesítményére érzékelhető hatást gyakorol;

kétütemű és külső gyújtású motorok esetében;

ha a gyártó kéri.

Más esetekben egyenértékű rendszer szerelhető fel, feltéve, hogy a motor kipufogórendszerének kivezető végénél mért nyomás nem tér el 1 000 Pa-nál nagyobb mértékben a gyártó által előírt nyomástól. A motor kipufogórendszerének kivezető vége azt a pontot jelenti, amely a kipufogórendszer motorra szerelt részének végpontjától az áramlás irányában előrefelé 150 mm-re helyezkedik el

(5) Ha a motorhoz kipufogófék tartozik, a fojtószelepet teljesen nyitott pozícióban kell rögzíteni.

(6) A tüzelőanyag áramlási nyomása szükség esetén beállítható oly módon, hogy reprodukálja a motor adott alkalmazása esetén fennálló nyomást (különösen „tüzelőanyag-visszatérítési” rendszer használata esetén).

(7) A levegőbeszívó szelep a befecskendező szivattyú pneumatikus vezérlésének szabályozó szelepe. A tüzelőanyag-befecskendezés vezérlése tartalmazhat más olyan eszközöket is, amelyek befolyásolhatják a befecskendezett tüzelőanyag mennyiségét.

(8) A hűtőrácsot, a ventilátort, a ventilátor burkolatát, a vízszivattyút és a termosztátot a próbapadon egymáshoz viszonyítva ugyanolyan helyzetben kell felszerelni, ahogyan a járműben vannak. A hűtőfolyadékot csak a motor vízpumpája keringtetheti.

A folyadék hűtését vagy a motor hűtője, vagy külső hűtőkör biztosíthatja, feltéve, hogy a kérdéses külső hűtőkör nyomásvesztesége és a szivattyú bemeneténél mért nyomás alapvetően megegyezik a motor hűtőrendszerében érvényes nyomással. A hűtő elzárójának, ha van, nyitott helyzetben kell lennie.

Ha a ventilátorból, a hűtőrácsból és a burkolatból álló rendszer nem szerelhető be alkalmas módon a motorba, a műszaki jellemzők alapján számítással vagy külön vizsgálattal meg kell határozni a hűtőrácshoz és a burkolathoz képest helyesen elhelyezett, külön felszerelt ventilátor által akkor felvett teljesítményt, amikor a motor fordulatszáma megegyezik a motor teljesítményének mérése során alkalmazott fordulatszámmal. Ezt a teljesítményt, amelyet a 6.2. bekezdés értelmében a normál légköri viszonyoknak megfelelően korrigálni kell, le kell vonni a korrigált teljesítményből.

(9) Ha a rendszer leszerelhető vagy állítható ventilátort vagy befúvót tartalmaz, a vizsgálathoz a leszerelhető ventilátort (vagy befúvót) le kell szerelni, az állítható ventilátort vagy befúvót maximális csúszással kell működtetni.

(10) A termosztát teljesen nyitott pozícióban rögzíthető.

(11) A generátorok legkisebb teljesítménye: a generátor teljesítménye legfeljebb a motor működéséhez elengedhetetlen segédberendezések üzeméhez szükséges teljesítménynek felelhet meg. Ha akkumulátor csatlakoztatására van szükség, teljesen feltöltött, jó karban tartott akkumulátort kell alkalmazni.

(12) A töltőlevegő-hűtéses motorokat töltőlevegő-hűtéssel kell vizsgálni, amely lehet folyadék- vagy léghűtés, de ha a motor gyártója úgy kívánja, a töltőlevegő-hűtő próbapaddal is helyettesíthető. A próbapadon lévő rendszeren az egyes fordulatszámokon a teljesítményt minden esetben a motor levegőjének töltőlevegő-hűtőn keresztüli azon nyomás- és hőmérséklet-esésével kell mérni, amely megegyezik a rendszer gyártója által a teljes járműre vonatkozóan megállapított nyomás- és hőmérséklet-eséssel.

(13) Ilyen lehet például az EGR (kipufogógáz-visszakeringetés) rendszer, a katalizátor, a termikus reaktor, a másodlagos levegőellátási rendszer és a tüzelőanyag elpárolgását megakadályozó rendszer.

(14) European Co-ordinating Council for the Development of Performance Tests for Lubricants and Engine Fuels (Európai Koordinációs Tanács Kenőanyagok és Motor-tüzelőanyagok Viselkedési Vizsgálatainak Kidolgozására)

(15) A vizsgálatok a légköri állapot ellenőrzésére módot adó, légkondicionált vizsgálati helyiségben is elvégezhetők.

(16) Ha a motor olyan automatikus léghőmérséklet-szabályozással rendelkezik, amely 25 °C-on és teljes terhelésen nem adagol hevített levegőt, a vizsgálat során a szabályozást teljesen ki kell iktatni. Ha a szabályozás 25 °C-on is működik, a vizsgálat során a szokásos módon üzemeltetni kell, és a korrekciós tényezőben a hőmérsékletek kitevőjét nullára kell felvenni (nincs hőmérséklet-korrekció).