A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ-EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ-EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Szövetsége Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 46. előírása — Egységes rendelkezések a közvetett látást biztosító eszközök és a gépjárművek ilyen eszközök beépítése tekintetében történő jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

A 02. módosítássorozat 4. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2009. július 22.

A 4. kiegészítés 1. helyesbítése – hatálybalépés dátuma: 2009. november 11.

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

I. KÖZVETETT LÁTÁST BIZTOSÍTÓ ESZKÖZÖK

II. A KÖZVETETT LÁTÁST BIZTOSÍTÓ ESZKÖZÖK BEÉPÍTÉSE

MELLÉKLETEK

1. ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás a következőkre vonatkozik:

I. A KÖZVETETT LÁTÁST BIZTOSÍTÓ ESZKÖZÖK

2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

„közvetett látást biztosító eszközök”: a jármű körüli, közvetlenül nem látható forgalmi terület megfigyeléséhez szükséges eszközök. Ezek lehetnek hagyományos tükrök, kamera-/monitorrendszerek vagy más olyan eszközök, amelyek képesek a járművezetőnek a közvetett látótérről információt közvetíteni;

„tükör”: minden olyan eszköz, kivéve a periszkópokat és hasonló készülékeket, amelynek célja, hogy a 15.2.4. szakaszban meghatározott látótéren belül a jármű mögötti, melletti vagy előtti területre tiszta rálátást biztosítson;

2.1.1.1. „belső tükör”: a 2.1. szakaszban meghatározott olyan eszköz, amely a jármű utasterében szerelhető fel;

2.1.1.2. „külső tükör”: a 2.1. szakaszban meghatározott olyan eszköz, amely a jármű külső felületére szerelhető fel;

2.1.1.3. „ellenőrző tükör”: a 2.1.1. szakaszban meghatározottól különböző tükör, amely a jármű belsejében vagy külső felületére szerelhető fel, hogy rálátást biztosítson a 15.2.4. szakaszban meghatározott látótéren kívüli látótérre;

2.1.1.4. „látástámogató rendszer”: olyan rendszer, amely lehetővé teszi a vezető számára a jármű melletti területeken található tárgyak észlelését és/vagy szemlélését;

2.1.1.5. „r”: a fényvisszaverő felületen a 7. mellékletben leírt módszerrel mért görbületi sugarak átlaga;

2.1.1.6. „fő görbületi sugarak a fényvisszaverő felület egy pontjában (ri)”: a 7. mellékletben meghatározott berendezés segítségével kapott érték, amelyet a 6.1.2.1.2.1. szakasz szerint meghatározott „b” szakasszal párhuzamos felület közepén átmenő fényvisszaverő felület ívén, valamint az e szakaszra merőleges íven mérnek;

2.1.1.7. „görbületi sugár a fényvisszaverő felület egy pontján (rp)”: az r'i és ri fő görbületi sugár számtani átlaga, azaz

2.1.1.8. „szférikus felület”: olyan felület, amelynek görbületi sugara minden irányban azonos és állandó;

2.1.1.9. „aszférikus felület”: olyan felület, amelynek görbületi sugara csak egy síkban állandó;

2.1.1.10. „aszférikus tükör”: szférikus és aszférikus részből álló tükör, amelyen a fényvisszaverő felület átmenetét a szférikusról az aszférikus részre jelölni kell. A tükör fő tengelyének görbülete az elsődleges gömbsüveg sugara által meghatározott x–y koordinátarendszerben az alábbi képlettel állapítható meg:

2.1.1.11. „a fényvisszaverő felület középpontja”: a fényvisszaverő felület látható területének középpontja;

2.1.1.12. „a tükör alkotórészeinek görbületi sugara”: annak a körívnek a „c” sugara, amely a leginkább közelíti az adott rész görbületét;

2.1.1.13. „tükörosztály”: azon eszközök összessége, amelyeknek egy vagy több közös jellemzője vagy funkciója van. A következőképpen osztályozzák őket:

„közvetett látást biztosító kamera-/monitorrendszer”: a 2.1. szakasz szerinti olyan eszköz, amely a rálátást a 2.1.2.1. és 2.1.2.2. szakasz szerinti kamera, illetve monitor kombinációja segítségével biztosítja;

2.1.2.1. „kamera”: olyan eszköz, amely a külvilág képeit leképezi, majd jellé (például videojellé) alakítja át;

2.1.2.2. „monitor”: olyan eszköz, amely a jelet a látható spektrumban képpé alakítja át;

2.1.2.3. „észlelés”: valamely meghatározott távolságban lévő tárgynak a háttértől vagy a környezettől történő megkülönböztetésének képessége;

2.1.2.4. „fénysűrűség-különbség”: a fényerőarány valamely tárgy és annak közvetlen háttere/környezete között, amely lehetővé teszi, hogy a tárgyat hátterétől/környezetétől megkülönböztessék;

2.1.2.5. „felbontás”: az a legkisebb részlet, amely az észlelőrendszerrel felismerhető, azaz a nagyobb egésztől különálló részként észlelhető. Az emberi szem felbontását látásélességnek nevezik;

2.1.2.6. „kritikus tárgy”: Do = 0,8 m átmérőjű kör alakú tárgy (2);

2.1.2.7. „kritikus észlelés”: az észlelésnek az a szintje, amelyre az emberi szem különféle feltételek mellett általában képes. A közúti közlekedésben a kritikus észlelés határértéke a látószög nyolc ívperce;

2.1.2.8. „látótér”: a háromdimenziós térnek a közvetett látást biztosító eszköz segítségével figyelhető része. Eltérő rendelkezés hiányában ezt a látóteret a tükörnek nem minősülő eszköz/eszközök által a földfelszínen belátható tér határozza meg. A kritikus tárgy releváns észlelési távolsága behatárolhatja a látóteret;

2.1.2.9. „észlelési távolság”: a földfelszínen mért távolság a látási vonatkoztatási pont és a legtávolabbi pont között, ahol a kritikus tárgy még éppen észlelhető (éppen eléri a kritikus észlelés határát);

2.1.2.10. „kritikus látótér”: az a terület, amelyben a kritikus tárgyat a közvetett látást biztosító eszközzel észlelni kell, és amelyet egy szög és egy vagy több észlelési távolság határoz meg;

2.1.2.11. „látási vonatkoztatási pont”: a járműhöz viszonyított pont, amelyre az előírt látótér vonatkozik. Ez a pont a járművezető látópontjain áthaladó függőleges síknak a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos, a járművön kívül 20 cm-re elhelyezkedő síkkal való metszésvonalának a talajra történő vetítése;

2.1.2.12. „látható spektrum”: az emberi szem észlelési tartományán belüli hullámhosszúságú fény: 380–780 nm;

2.1.2.13. „ellenőrző kamera/monitor/felvevő rendszer”: egy kamera és a 2.1.2. szakaszban meghatározott kamera-/monitorrendszertől különböző monitor vagy rögzítőberendezés, amely a jármű belsejében vagy külső felületére szerelhető fel azért, hogy rálátást biztosítson a 15.2.4. szakaszban meghatározott látótéren kívüli látótérre, vagy hogy biztonsági rendszert biztosítson a jármű belsejében vagy akörül;

2.1.3. „közvetett látást biztosító egyéb eszközök”: a 2.1. szakaszban meghatározott eszközök, amelyeknél a látóteret nem tükör vagy a közvetett látást biztosító kamera-/monitorrendszer segítségével hozzák létre;

2.1.4. „közvetett látást biztosító eszköztípus”: olyan eszközök, amelyek az alábbi lényeges jellemzőik tekintetében nem különböznek egymástól:

3. JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1. A közvetett látást biztosító eszköz típusának jóváhagyására vonatkozó kérelmet a márkanév vagy védjegy tulajdonosa vagy annak jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

3.2. Az adatközlő lap mintája az 1. mellékletben található.

Minden közvetett látást biztosító eszköztípus esetében a kérelemhez csatolni kell az alábbiakat:

3.3.1. tükrök esetében négy mintát: hármat a vizsgálatokhoz, és egyet, amelyet a laboratórium tart vissza a későbbiekben esetlegesen szükségesnek bizonyuló vizsgálatokhoz. A laboratórium kérésére további darabokat is rendelkezésre kell bocsátani;

3.3.2. közvetett látást biztosító egyéb eszközök esetében: minden alkatrészből egy mintát.

4. JELÖLÉSEK

4.1. A jóváhagyásra benyújtott, közvetett látást biztosító eszköz mintadarabjain világosan és el nem távolítható módon fel kell tüntetni a gyártó kereskedelmi nevét vagy védjegyét; ennek a jelölésnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

4.2. Minden eszközön biztosítani kell a jóváhagyási jel elhelyezésére elegendő felületet úgy, hogy a jel az eszköz járműre történő felszerelését követően is olvasható legyen; a felületet az 1. mellékletben meghatározott rajzokon fel kell tüntetni.

5. JÓVÁHAGYÁS

5.1. Amennyiben a jóváhagyásra benyújtott minták megfelelnek ezen előírás 6. szakaszában meghatározott követelményeknek, az adott közvetett látást biztosító eszköztípusra vonatkozó jóváhagyást meg kell adni.

5.2. Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelen esetben ez 02). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot egy másik, közvetett látást biztosító eszköztípushoz.

5.3. Egy ezen előírás értelmében jóváhagyott típusú, közvetett látást biztosító eszközre vonatkozó jóváhagyás megadásáról, elutasításáról, kiterjesztéséről vagy visszavonásáról, illetve gyártásának végleges megszüntetéséről értesíteni kell az egyezmény ezen előírást alkalmazó részes feleit az előírás 3. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon.

Az előírás szerint jóváhagyott típusnak megfelelő valamennyi közvetett látást biztosító eszközön, a 4.1. szakaszban előírt jelölések mellett, jól látható módon és a 4.2. szakaszban meghatározott helyen fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

5.4.1. egy kör, benne az „E” betűjel és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (3);

5.4.2. a jóváhagyási szám;

5.4.3. az I., II., III., IV., V., VI. vagy VII. kiegészítő jel, amely meghatározza azt az osztályt, amelyhez a tükörtípus tartozik, illetve az S betűjel a közvetett látást biztosító, a tükrön kívüli bármilyen más eszköz esetében. A kiegészítő jeleket az „E” betűjelet tartalmazó kör közelében, ahhoz viszonyítva bármilyen helyzetben el lehet helyezni.

5.5. A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

5.6. Az előírás 5. melléklete példát mutat be a fent említett jóváhagyási jelölés és kiegészítő jel elrendezésére vonatkozóan.

6. KÖVETELMÉNYEK

6.1. TÜKRÖK

6.1.1. ÁLTALÁNOS SPECIFIKÁCIÓ

6.1.1.1. Minden tükörnek állíthatónak kell lennie.

6.1.1.2. A fényvisszaverő felületet egy házba (foglalat stb.) kell befoglalni, a ház peremének minden helyen és minden irányban „c” ≥ 2,5 mm értékkel kell rendelkeznie. Ha a fényvisszaverő felület túlnyúlik a védőburkolaton, akkor a védőburkolaton túlnyúló részen a „c” lekerekítési sugárnak legalább 2,5 milliméternek kell lennie, és a fényvisszaverő felületnek vissza kell térnie a védőburkolatba, ha a védőburkolatból legjobban kiálló részen 50 N értékű vízszintes, a jármű hosszirányú középsíkjával közel párhuzamos erőhatás éri.

6.1.1.3. Amennyiben a visszapillantó tükröt sík felületen helyezik el, akkor minden részének, amely statikus feltételek mellett bármilyen beállítás esetén belső tükörnél 165 mm átmérőjű gömbbel, külső tükörnél 100 mm átmérőjű gömbbel érintkezhet, valamint azoknak a részeknek, amelyek a 6.1.3.2. szakasz szerinti vizsgálat alapján a járművön maradnak, „c” ≥ 2,5 mm görbületi sugárral kell rendelkezniük.

6.1.1.4. A 12 mm-nél kisebb átmérőjű vagy átlójú felerősítési furatok és hornyok éleire nem érvényesek a görbületi sugárra vonatkozó, 6.1.1.3. szakasz szerinti követelmények, feltéve, hogy le vannak tompítva.

6.1.1.5. A tükröket a járműre rögzítő eszközt úgy kell kialakítani, hogy egy 70 mm (L kategóriájú jármű esetében 50 mm) sugarú henger, amelynek tengelye azon forgástengely vagy forgástengelyek egyike, amely(ek) körül ütközés esetén a visszapillantó tükör a kívánt irányba elmozdul, az eszköz rögzítő felületét legalább részben metssze.

6.1.1.6. A külső tükrök 6.1.1.2. és 6.1.1.3. szakaszban említett részei, amelyek legfeljebb 60 Shore A keménységű anyagokból állnak, kivételt képeznek a vonatkozó előírások alól.

6.1.1.7. Belső tükrök olyan részeinél, amelyek 50-nél kisebb Shore A keménységű anyagokból készültek, és amelyek merev tartószerkezetre vannak felszerelve, a 6.1.1.2. és 6.1.1.3. szakasz követelményei csak a tartószerkezetre alkalmazandók.

6.1.2. KÜLÖNLEGES ELŐÍRÁSOK

6.1.2.1. MÉRETEK

6.1.2.1.1. Belső visszapillantó tükör (I. osztály)

A fényvisszaverő felületnek olyan méretűnek kell lennie, hogy lehetővé tegye a tükörfelületre egy egyik oldalán 40 mm, másik oldalán „a” mm hosszúságú téglalap rárajzolását, ahol

és „r” a görbületi sugár.

6.1.2.1.2. Fő külső visszapillantó tükrök (II. és III. osztály)

6.1.2.1.2.1. A fényvisszaverő felületet úgy kell méretezni, hogy abba bele lehessen helyezni:

6.1.2.1.2.2. Az „a” és „b” legkisebb értékei a következő táblázatban vannak megadva.

6.1.2.1.3. Széles látószögű külső tükrök (IV. osztály)

A fényvisszaverő felület határoló vonala egyszerű geometriai kialakítású, méretei, amennyiben szükséges, a II. osztályú külső tükrökkel együttesen, lehetővé teszik a 15.2.4.4. szakaszban meghatározott látótér érzékelését.

6.1.2.1.4. „Külső közeltéri” tükrök (V. osztály)

A fényvisszaverő felület határoló vonala egyszerű geometriai kialakítású, méretei lehetővé teszik a 15.2.4.5. szakaszban meghatározott látótér érzékelését.

6.1.2.1.5. Első tükrök (VI. osztály)

A fényvisszaverő felület határoló vonala egyszerű geometriai kialakítású, méretei lehetővé teszik a 15.2.4.6. szakaszban meghatározott látótér érzékelését.

6.1.2.1.6. Karosszériával rendelkező, L kategóriájú járművekbe szánt tükrök (VII. osztály)

6.1.2.1.6.1. „Fő” külső tükrök (VII. osztály)

A fényvisszaverő felület legkisebb méretei a következőknek kell, hogy megfeleljenek:

c)

A fényvisszaverő felület legnagyobb méretei a következőknek kell, hogy megfeleljenek:

6.1.2.2. Fényvisszaverő felületek és visszaverődési tényezők

6.1.2.2.1. A tükör fényvisszaverő felületének sík vagy domború szférikus felületnek kell lennie. A külső tükröket el lehet látni további aszférikus résszel, feltéve, hogy a fő tükör a közvetett látótérre vonatkozó követelményeknek megfelel.

6.1.2.2.2. A tükrök görbületi sugarai közötti eltérések

6.1.2.2.2.1. Az ri, illetve r'i és rp közötti eltérés egyetlen referenciapontban sem haladhatja meg a 0,15 r-t.

6.1.2.2.2.2. Az egyes görbületi sugarak (rp1, rp2 és rp3) és r közötti különbség nem haladhatja meg 0,15 r értékét.

6.1.2.2.2.3. Ha r nem kisebb mint 3 000 mm, akkor a 6.1.2.2.2.1. és 6.1.2.2.2.2. pontban közölt 0,15 r érték helyébe 0,25 r lép.

6.1.2.2.3. A tükrök aszférikus részeire vonatkozó követelmények

6.1.2.2.3.1. Az aszférikus tükröknek megfelelő méretűnek és alakúnak kell lenniük ahhoz, hogy értékelhető információt biztosítsanak a járművezetőnek. Ez rendszerint azt jelenti, hogy a tükör valamely pontján legalább 30 mm széles legyen.

6.1.2.2.3.2. Az aszférikus rész ri görbületi sugarának legalább 150 mm-nek kell lennie.

Szférikus tükrök esetében az „r” értéke nem lehet kevesebb mint:

6.1.2.2.4.1. 1 200 mm a belső visszapillantó tükrök (I. osztály) esetében;

6.1.2.2.4.2. 1 200 mm a II. és III. osztályba tartozó fő külső visszapillantó tükrök esetében;

6.1.2.2.4.3. 300 mm a széles látószögű külső tükrök (IV. osztály) és a külső közeltéri tükrök (V. osztály) esetében;

6.1.2.2.4.4. 200 mm az első tükrök (VI. osztály) esetében;

6.1.2.2.4.5. a VII. osztályba tartozó tükrök esetében 1 000 mm vagy több mint 1 500 mm.

6.1.2.2.5. A 6. mellékletben közölt módszer szerint mért rendes visszaverődési tényező nem lehet 40 %-nál kisebb.

Kétállású fényvisszaverő felületeknél a „nappali” állásban a közúti közlekedési jelzések színének felismerhetőnek kell lennie. A rendes visszaverődési tényező értéke az „éjszakai” állásban nem lehet kisebb 4 %-nál.

6.1.2.2.6. A fényvisszaverő felületnek a 6.1.2.2.5. szakaszban megállapított jellemzőket rossz időjárás melletti hosszabb rendes használat után is meg kell tartania.

6.1.3. Vizsgálat

Az I–VI., valamint a VII. osztályba tartozó tükrökön (amelyek rögzítése megegyezik a III. osztályba tartozó tükrök rögzítésével) a 6.1.3.2.1. és 6.1.3.2.2. szakaszban előírt vizsgálatokat kell elvégezni. A tartószárral ellátott, VII. osztályba tartozó tükrökön a 6.1.3.2.3. szakaszban előírt vizsgálatokat kell elvégezni.

6.1.3.1.1. Azoknál a külső tükröknél, amelyeknél a tükör állásától függetlenül a jármű műszakilag megengedett legnagyobb tömege mellett egy alkatrész sem található a talajtól 2 méternél alacsonyabban, a 6.1.3.2. szakaszban felsorolt vizsgálatokra nincs szükség.

Ezen eltérés akkor is érvényes, ha a tükör rögzítőelemei (tartólemezek, tartók, forgócsukló stb.) nincsenek a talajtól 2 m távolságban, de a teljes járműszélességen belül vannak: ezt a visszapillantó tükör alsó rögzítőelemei vagy más, előrébb található részein átmenő, a jármű hossztengelyére merőleges keresztsíkban kell mérni, ha ezáltal nagyobb együttes szélességet lehet megállapítani.

Ebben az esetben a tükörhöz mellékelni kell egy olyan leírást, amelyből kiderül, hogy a tükröt úgy kell felszerelni, hogy rögzítőelemeinek felszerelése megfeleljen a fenti előírásoknak.

Amennyiben ezzel az eltéréssel élnek, a tartókart kitörölhetetlenül meg kell jelölni a

jelzéssel, és arra megfelelő megjegyzéssel a típusbizonyítványon is utalni kell.

6.1.3.2. Ütközéses vizsgálat

Az e szakasz szerinti vizsgálatot nem kell elvégezni a jármű felépítményébe beépített eszközöknél, amennyiben azok első felülete legfeljebb 45°-os szöget zár be a jármű hosszirányú középsíkjával, vagy olyan eszközöknél, amelyek kinyúlása a 26. számú előírás szerint mérve nem haladja meg a 100 mm-t a jármű felépítményének körvonalaihoz képest.

6.1.3.2.1. A vizsgálóberendezés leírása

A vizsgálóberendezés egy két, egymással derékszöget bezáró vízszintes tengely körül kilendülni képes ingából áll, amelyek közül az egyik tengely merőleges az inga „kioldási” pályáját tartalmazó síkra.

Az inga végét egy 165 ±1 mm átmérőjű merev gömb alakú ütközőfej alkotja, amelyet 5 mm vastag, 50 Shore A keménységű gumibevonattal láttak el.

Egy berendezés biztosítja a kar által a kioldási síkban felvett legnagyobb szög meghatározását.

Egy, az inga szerkezetéhez erősen hozzárögzített tartószerkezet szolgál a próbadaraboknak a 6.1.3.2.2.6. szakaszban meghatározott ütközésállósági követelményekkel összhangban való megtartására.

Az alábbi 1. ábrán láthatók a vizsgálóberendezés méreteire (mm) és szerkezetére vonatkozó előírások.

1. ábra

6.1.3.2.1.2. Az inga ütközési középpontja egybeesik az ütközőfej végén kialakított gömb középpontjával, ami kalapácsként működik. Az inga ütközési középpontja a kioldási síkban a forgástengelytől „l” távolságra van, amely 1 m ±5 mm. Az inga redukált tömege mo = 6,8 ±0,05 kg. Az „mo” és az inga „m” össztömege, valamint az inga súlypontja és forgástengelye közötti „d” távolság közötti összefüggést az alábbi egyenlet fejezi ki:

6.1.3.2.2. A vizsgálat leírása

6.1.3.2.2.1. A tükröt az eszköz gyártója, illetve adott esetben a jármű gyártója által javasolt módon kell a tartószerkezethez rögzíteni.

A tükör helyzetének beállítása a vizsgálathoz:

6.1.3.2.2.2.1. A tükröket úgy kell elhelyezni az ingás vizsgálóberendezésen, hogy azok a tengelyek, amelyek vízszintesek, illetve függőlegesek akkor, amikor a tükröt a járművön a kérelmező utasításainak megfelelően felszerelik, azzal megegyező helyzetbe kerüljenek.

6.1.3.2.2.2.2. Ha a tükör az alaphoz képest beállítható, akkor vizsgálati helyzetként a kérelmező által előírt beállítási tartományon belül az inga előtti kitérés számára legkevésbé valószínű állást kell választani.

6.1.3.2.2.2.3. Ha a tükör az alaphoz képest beállítható, akkor a foglalat és az alap közötti legkisebb távolságot kell beállítani.

6.1.3.2.2.2.4. Ha a fényvisszaverő felület a házon belül beállítható, akkor állását úgy kell megválasztani, hogy a járműtől legtávolabb eső felső sarka a házhoz képest a legtávolabbra álljon előre.

6.1.3.2.2.3. A belső tükörrel kapcsolatos 2. vizsgálat esetét kivéve (lásd a 6.1.3.2.2.6.1. szakaszt) az ütközőfej középpontján keresztülmenő vízszintes és hosszirányú függőleges síkoknak az inga függőleges helyzetében keresztül kell haladniuk a tükör 2.1.1.11. szakaszban meghatározott középpontján. Az inga hosszirányú lengésének párhuzamosnak kell lennie a jármű hosszirányú szimmetriasíkjával.

6.1.3.2.2.4. Ha a 6.1.3.2.2.1. és 6.1.3.2.2.2. szakaszban meghatározott, az ütközőfej újbóli felfelé mozgására vonatkozó beállítási feltételeket a tükör alkatrészei akadályozzák, akkor az ütközéspontot az illető forgástengelyhez vagy elfordulástengelyhez képest merőleges irányban el kell tolni.

Az eltolás mértéke nem lehet nagyobb, mint ami a vizsgálat végrehajtásához feltétlenül szükséges; mértékét az alábbi módon kell korlátozni:

6.1.3.2.2.5. A vizsgálat során az ütközőfejet a függőlegeshez képest 60°-os ingaszögből indítják, így az ütközőfej az inga függőleges állásában ütközik a visszapillantó tükörnek.

A tükrök ütközéses vizsgálatát az alábbi feltételek szerint végzik:

6.1.3.2.2.6.1. Belső tükrök

2. vizsgálat: az ütközési pontnak a védőburkolat szélén kell lennie úgy, hogy az ütés iránya 45°-ot zárjon be a fényvisszaverő felület síkjával, és benne legyen az e felület középpontján áthaladó vízszintes síkban. Az ütközőfej ütközésének a tükör fényvisszaverő felületén kell bekövetkeznie.

6.1.3.2.2.6.2. Külső tükrök

A II. és III. osztályba tartozó visszapillantó tükrök esetében, ha azok a IV. osztályba tartozó visszapillantó tükrökkel közös tartóra vannak szerelve, a fent leírt vizsgálatokat az alsó tükrön kell elvégezni. Ugyanakkor a vizsgálatot végző műszaki szolgálat ezt a vizsgálatot vagy ezeknek a vizsgálatoknak az egyikét megismételheti a felső tükörrel, ha ez a talajtól 2 méternél kisebb távolságra van elhelyezve.

6.1.3.2.3. A tartószárra (VII. osztály) erősített házon végzett hajlítóvizsgálat

6.1.3.2.3.1. A vizsgálat leírása

A házat vízszintesen kell elhelyezni egy készülékben úgy, hogy szilárdan lehessen rögzíteni a felerősítő támaszt. A ház legnagyobb mérete irányában a támasz állítóberendezése csatlakozási pontjához legközelebb eső végét rögzíteni kell egy 15 mm széles merev befogókészülékkel, amely a ház teljes szélességére kiterjed.

A másik végén a fent leírttal azonos befogókészüléket kell elhelyezni úgy, hogy azon keresztül ki lehessen fejteni az előírt próbaterhelést (2. ábra).

A ház erőkifejtéssel átellenes oldalát a 2. ábrán látható megtámasztás helyett be is lehet fogni.

2. ábra

Példa visszapillantó tükör hajlítóberendezésére

6.1.3.2.3.2. A próbaterhelést 25 kg-mal 1 percen keresztül kell kifejteni.

6.1.3.3. A vizsgálatok eredményei

A 6.1.3.2. szakasz szerinti vizsgálatoknál az ingának mozgását úgy kell folytatnia az ütközés után, hogy a karállásnak a kioldási síkra kivetített képe a merőlegessel legalább 20°-os szöget zárjon be. A szög mérési pontosságának a ±1° határon belül kell maradnia. Ezen előírás nem alkalmazható a szélvédőre ragasztott tükrökre.

6.1.3.3.1.1. Ez a követelmény a szélvédőre ragasztott tükrökre nem vonatkozik; ezekre a 6.1.3.3.2. szakaszban meghatározott követelményeket kell alkalmazni a vizsgálat után.

6.1.3.3.1.2. A visszalendülő inga esetében a függőlegessel bezárt szögre vonatkozó 20°-os előírást 10°-ra kell csökkenteni a II. és IV. osztályba tartozó visszapillantó tükör, illetve a III. osztályba tartozó visszapillantó tükör esetében, ha azokat ugyanarra a tartószerkezetre rögzítették, mint a IV. osztályba tartozó tükröket.

6.1.3.3.2. Amennyiben a 6.1.3.2. szakaszban leírt vizsgálatnál a szélvédőre ragasztott tükröknél a tükörtartó eltörik, a visszamaradó rész legfeljebb 10 mm-rel nyúlhat túl az alaplemezen, és a vizsgálat után visszamaradó szerelvénynek meg kell felelnie a 6.1.1.3. szakaszban előírt követelményeknek.

A 6.1.3.2. szakaszban leírt vizsgálatok során a fényvisszaverő felület nem törhet el. Mindazonáltal a fényvisszaverő felület törése megengedett az alábbi feltételek valamelyikének teljesülése esetén:

6.1.3.3.3.1. a törött üvegdarabok megmaradnak a védőburkolatban vagy egy, a burkolattal szilárdan összekötött felületen; a részleges leválás azonban megengedett, ha ez a repedés egyik oldalán sem haladja meg a 2,5 millimétert. A becsapódási pontban az üvegfelületből szilánkkiválás megengedett;

6.1.3.3.3.2. a fényvisszaverő felület biztonsági üvegből készül.

6.2. KÖZVETETT LÁTÁST BIZTOSÍTÓ, TÜKRÖKÖN KÍVÜLI ESZKÖZÖK

6.2.1. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

6.2.1.1. Amennyiben a közvetett látást biztosító eszközt a felhasználónak kell beállítania, ennek szerszámok használata nélkül végrehajthatónak kell lennie.

6.2.1.2. Amennyiben a közvetett látást biztosító eszköz a teljes előírt látóteret csak a látótér pásztázásával tudja biztosítani, a pásztázás, képvisszaadás és az eredeti helyzetbe történő visszatérés teljes folyamata 2 másodpercnél többet nem vehet igénybe.

6.2.2. KÖZVETETT LÁTÁST BIZTOSÍTÓ KAMERA-/MONITORRENDSZER

6.2.2.1. Általános követelmények

6.2.2.1.1. Amennyiben a közvetett látást biztosító kamera-/monitorrendszert sík felületre szerelik, akkor minden olyan részének, amely statikus feltételek mellett bármilyen beállításnál monitor esetében 165 mm átmérőjű gömbbel, kamera esetén 100 mm átmérőjű gömbbel érintkezhet, legalább 2,5 mm „c” görbületi sugárral kell rendelkeznie.

6.2.2.1.2. A 12 mm-nél kisebb átmérőjű vagy átlójú felerősítési furatok és hornyok éleire nem érvényesek a görbületi sugárra vonatkozó, 6.2.2.1.1. szakasz szerinti követelmények, feltéve, hogy le vannak tompítva.

6.2.2.1.3. Amennyiben a kamerák és a monitorok olyan anyagokból készülnek, amelyek keménysége nem haladja meg a 60 Shore A értéket, és amelyeket merev tartószerkezetre szereltek fel, a 6.2.2.1.1. szakaszban foglalt követelmények csak a tartószerkezetre vonatkoznak.

6.2.2.2. Funkcionális követelmények

6.2.2.2.1. A kamerának a Nap alacsony állásánál is jól kell működnie. A kamerának a Nap alacsony állásánál is legalább 1:3 fénysűrűség-kontrasztot kell biztosítania a képnek azon a részén kívül, ahol a fényforrás leképeződik (a feltételeket az EN 12368: 8.4. szabvány határozza meg). A fényforrásnak a kamerát 40 000 lux intenzitású fénnyel kell megvilágítania. Az érzékelő síkjának merőlegese és az érzékelő, valamint a fényforrás középpontját összekötő vonal által bezárt szögnek 10°-nak kell lennie.

6.2.2.2.2. A monitornak különféle fényviszonyok mellett meg kell felelnie az ISO 15008:2003 szabványban meghatározott minimális kontrasztelőírásnak.

6.2.2.2.3. A monitor átlagos fénysűrűségének kézzel vagy automatikusan a környezeti feltételekhez igazíthatónak kell lennie.

6.2.2.2.4. A fénysűrűség-kontraszt mérését az ISO 15008:2003 szabvány szerint kell elvégezni.

6.2.3. A KÖZVETETT LÁTÁST BIZTOSÍTÓ EGYÉB ESZKÖZÖK

Az eszköznek igazolhatóan meg kell felelnie az alábbi követelményeknek:

6.2.3.1. Az eszköznek érzékelnie kell a látható spektrumot, és a képet minden körülmények között a látható spektrumba történő átalakítás nélkül vissza kell adnia.

6.2.3.2. Az eszköz működőképességének minden előre látható üzemi körülmény között korlátozások nélkül biztosítottnak kell lennie. A képek leképezésére és visszaadására szolgáló technológiától függően a 6.2.2.2. szakaszt teljes egészében vagy részlegesen alkalmazni kell. Amennyiben ennek alkalmazása nem lehetséges, a 6.2.2.2. szakaszban foglaltakkal azonos módon, a rendszer érzékenységének vizsgálatával igazolni kell, hogy az eszköz képes legalább a tükrök vagy a közvetett látást biztosító kamera-/monitorrendszerek esetében előírt teljesítményre.

7. A KÖZVETETT LÁTÁST BIZTOSÍTÓ ESZKÖZ TÍPUSÁNAK MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

A közvetett látást biztosító eszköz bármilyen típusmódosításáról – beleértve a felépítményre történő rögzítéshez szükséges elemeket érintő módosításokat is – értesíteni kell a közvetett látást biztosító eszközt jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

7.1.1. úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a közvetett látást biztosító eszköz továbbra is megfelel az előírásoknak; vagy

7.1.2. új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

7.2. A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a változások részletes leírásával együtt, a fenti 5.3. szakaszban említett eljárással értesíteni kell az egyezményben részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

7.3. A jóváhagyás kiterjesztését a fenti 5.3. szakasz szerinti eljárásnak megfelelően közölni kell az 1958. évi egyezmény ezen előírást alkalmazó minden részes felével.

7.4. A jóváhagyás kiterjesztésének engedélyezésére illetékes hatóság a kiterjesztéshez készített minden egyes értesítő formanyomtatványhoz sorszámot rendel.

8. A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

8.1. A gyártási eljárásoknak meg kell felelniük az egyezmény 2. függelékében (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. változat) előírt feltételeknek.

8.2. Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden közvetett látást biztosító eszközt úgy kell gyártani, hogy a fenti 6. szakaszban megállapított követelményeket teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak.

9. SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

9.1. Az előírás értelmében a közvetett látást biztosító eszköztípusra megadott jóváhagyást visszavonhatják, ha a fenti 8.1. szakaszban rögzített követelményt nem teljesítik, vagy ha a közvetett látást biztosító eszköztípus nem felel meg a fenti 8.2. szakaszban leírt követelményeknek.

9.2. Amennyiben az egyezmény ezen előírást alkalmazó egyik részes fele visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, erről az értesítő formanyomtatványnak a „JÓVÁHAGYÁS VISSZAVONÁSA” felirattal ellátott, aláírt és keltezett másolata útján értesíti az előírást alkalmazó többi szerződő felet.

10. GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás birtokosa véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott, közvetett látást biztosító eszköztípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság ezt az információt a kézhezvételt követően az alsó részén aláírással és keltezéssel hitelesített formában „GYÁRTÁS LEÁLLÍTÁSA” felirattal ellátott jóváhagyási nyomtatvány egy példánya útján továbbítja az egyezmény ezen előírást alkalmazó többi részes felének.

11. A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A JÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az egyezmény ezen előírást alkalmazó részes felei közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálatok végzéséért felelős műszaki szolgálatok, valamint a jóváhagyást megadó hatóságok – amelyekhez a jóváhagyás megadására vagy elutasítására vagy kiterjesztésére vagy visszavonására, valamint a gyártás végleges leállítására vonatkozó, más országokban kiadott formanyomtatványokat kell küldeni – nevét és címét.

II. A KÖZVETETT LÁTÁST BIZTOSÍTÓ ESZKÖZÖK BEÉPÍTÉSE

12. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

12.1. „a vezető látópontjai”: az a két pont, amely egymástól 65 mm-re, a vezetőülés 8. mellékletben meghatározott R pontja felett pedig függőleges irányban 635 mm távolságra helyezkedik el. A két pontot összekötő egyenes derékszöget zár be a jármű függőleges hosszirányú középsíkjával. A két pont által meghatározott szakasz középpontja abba a függőleges hosszirányú síkba esik, amelynek át kell haladnia a vezetőülés gyártó által meghatározott középpontján;

„ambinokuláris látás”: a jobb oldali és a bal oldali szem monokuláris látóterének összeadódásával létrejövő teljes látótér (lásd az alábbi 3. ábrát);

3. ábra

„járműtípus a közvetett látás tekintetében”: azon gépjárművek, amelyek az alábbi lényeges tulajdonságaik tekintetében azonosak:

12.3.1. a közvetett látást biztosító eszköz típusa;

12.3.2. a felépítmény azon részei, amelyek a látóteret korlátozzák;

12.3.3. az R pont koordinátái (adott esetben);

12.3.4. a kötelező és nem kötelező (ha van) közvetett látást biztosító eszközök előírt elhelyezése és típus-jóváhagyási jele;

12.4. „L2, L5, M1, M2, M3, N1, N2 és N3 kategóriájú járművek”: a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) 7. mellékletének meghatározása szerint (dokumentum: TRANS/WP.29/78/1. változat/2. módosítás);

12.5. „motor feletti vezetőfülkés gépjármű”: olyan összeállítás, amelyben a motor hosszának több mint fele a szélvédő alsó élének elülső pontja mögött található, és a kormánykerékagy a jármű hosszának első negyedében van.

13. JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

13.1. A jóváhagyási kérelmet a közvetett látást biztosító eszközök beépítésére vonatkozóan a jármű gyártójának vagy a gyártó jogszerűen meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.

13.2. Az adatközlő lap mintája a 2. mellékletben található.

13.3. Egy, a jóváhagyásra benyújtott járműtípust képviselő járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak.

13.4. Az illetékes hatóság a típusjóváhagyás megadása előtt ellenőrzi, hogy megvannak-e a gyártás megfelelőségének hatékony ellenőrzését biztosító intézkedések.

14. JÓVÁHAGYÁS

14.1. Amennyiben a fenti 13. szakasszal összhangban jóváhagyásra benyújtott járműtípus megfelel az előírás 15. szakaszában előírt követelményeknek, a jóváhagyást meg kell adni.

14.2. Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelen esetben ez 02). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több járműtípushoz.

14.3. Egy járműtípus ezen előírás szerinti jóváhagyásának megadásáról, elutasításáról, kiterjesztéséről vagy visszavonásáról értesíteni kell az egyezmény ezen előírást alkalmazó részes feleit az előírás 4. mellékletében található mintának megfelelő formanyomtatványon.

15. KÖVETELMÉNYEK

15.1. ÁLTALÁNOS

15.1.1. A járműbe csak az ezen előírás értelmében jóváhagyott típusú, a 15.2.1.1.1. szakaszban található táblázatban meghatározott, kötelező és nem kötelező, közvetett látást biztosító eszközök építhetők be.

15.1.2. A tükröket és más, közvetett látást biztosító eszközöket úgy kell felszerelni, hogy a tükör vagy más eszköz elmozdulása vagy rezgése ne változtassa meg lényegesen a mért látóteret, és hogy a vezető az általa észlelt képet ne értelmezhesse félre.

15.1.3. A 15.1.2. pontban meghatározott feltételeknek teljesülniük kell akkor is, ha a jármű a legnagyobb tervezési sebességének 80 százalékával, de legfeljebb 150 km/h sebességgel halad.

15.1.4. Az alábbiakban meghatározott látóterek olyan ambinokuláris látásra vonatkoznak, ahol a megfigyelő látópontjai egybeesnek a vezető 12.1. szakaszban meghatározott látópontjaival („a vezető látópontjai”). A látóteret a TRANS/WP.29/78/1. változat/2. módosítás 7. mellékletének 2.5.4. szakasza szerinti menetkész járműben, valamint az M1 és N1 kategória esetében egy, az első ülésen helyet foglaló, 75 kg tömegű utas figyelembevételével határozzák meg. Amennyiben a látóteret szélvédőn át határozzák meg, az üveg teljes fényáteresztési tényezőjének összhangban kell lennie a 43. előírás 21. mellékletének előírásaival.

15.2. TÜKRÖK

15.2.1. A tükrök száma

15.2.1.1. A kötelező tükrök előírt legkisebb darabszáma

15.2.1.1.1. A 15.2.4. bekezdésben előírt látótereket úgy kell elérni, hogy az alábbi táblázatban megadott kötelező tükrök közül a lehető legkevesebbet szerelik be a járműbe. Amikor valamely tükör felszerelését nem kötelezően írják elő, a közvetett látást biztosító más rendszert sem lehet kötelezően előírni.

Egy a vezető oldalán és egy az utas oldalán. Alternatív megoldásként II. osztályba tartozó tükrök is felszerelhetők.

Kivéve, ha a járműbe a 15.2.4.1. szakaszban előírt látótérben biztonsági üvegezéshez szükséges anyagokon kívül más is be van építve

Egy a vezető oldalán és egy az utas oldalán. Alternatív megoldásként II. osztályba tartozó tükrök is felszerelhetők

Kivéve, ha a járműbe a 15.2.4.1. szakaszban előírt látótérben biztonsági üvegezéshez szükséges anyagokon kívül más is be van építve

15.2.1.1.2. Abban az esetben, ha a 15.2.4.6. szakaszban előírt első tükör, illetve a 15.2.4.5. szakaszban leírt közeltéri tükör látótere más közvetett látást biztosító, a 6.2. szakasznak megfelelően jóváhagyott és a 15. szakasznak megfelelően felszerelt eszközzel is elérhető, ezen eszköz az adott tükör vagy tükrök helyett alkalmazható.

Kamera-/monitorrendszer használata esetén a monitor kizárólag a következőket mutathatja:

egyidejűleg a 15.2.4.5. és a 15.2.4.6. szakaszban meghatározott látótereket, amennyiben a közeltéri tükröt és az első tükröt helyettesíti. Amennyiben a jármű 10 km/h-nál nagyobb sebességgel halad vagy hátrafelé mozog, a monitor más információk közlésére is alkalmazható, feltéve, hogy folyamatosan megjeleníti a 15.2.4.5. szakaszban előírt látóteret.

c)

15.2.1.1.3. Karosszériával rendelkező, L kategóriájú járművekre előírt visszapillantó tükrök

Ha csak egyetlen külső visszapillantó tükör van, azt a jobb oldali közlekedési rendszerű országokban a jármű bal oldalára, a bal oldali közlekedési rendszerű országokban a jármű jobb oldalára kell felszerelni.

15.2.1.1.4. L kategóriájú járművek nem kötelező visszapillantó tükrei

A járműnek a 15.2.1.1.3. szakaszban említett kötelező visszapillantó tükörrel átellenes oldalán megengedett még egy külső visszapillantó tükör felszerelése. A visszapillantó tükör meg kell, hogy feleljen ezen előírás követelményeinek.

15.2.1.2. Ezen előírás rendelkezései a 2.1.1.3. szakaszban meghatározott ellenőrző tükrökre nem vonatkoznak. A külső ellenőrző tükröket mindazonáltal úgy kell elhelyezni, hogy az a talaj felett legalább 2 méterre legyen, ha a gépjármű a műszakilag megengedett maximális össztömegre van megterhelve.

15.2.2. Helyzet

15.2.2.1. A tükröket úgy kell elhelyezni, hogy a vezető az üléséből, rendes vezetői testtartásban át tudja tekinteni az úttestet a jármű mögött, (mindkét) oldalánál, illetve előtt.

15.2.2.2. A külső tükröknek az oldalablakon vagy a szélvédőnek az ablaktörlő által törölt felületén keresztül láthatóknak kell lenniük. Konstrukciós okok miatt azonban ez utóbbi rendelkezés (azaz a szélvédő törölt részére vonatkozó rendelkezés) nem vonatkozik:

15.2.2.3. A látótér vizsgálatánál azon járművek esetében, amelyeket ráépített vezetőfülkés alvázként vizsgálnak, a gyártónak meg kell adnia a felépítmény legnagyobb és legkisebb szélességét; szükség esetén e szélességeket megfelelő profiltáblákkal szimulálni kell. Minden ellenőrzött jármű-tükör konfigurációt fel kell tüntetni a járműtípus tükrök felszerelésére vonatkozó típusbizonyítványán (lásd a 4. mellékletet).

15.2.2.4. A vezető felőli oldalon az előírt visszapillantó tükröket úgy kell felszerelni, hogy a jármű függőleges hosszirányú síkja, valamint a visszapillantó tükör középpontján és a vezető két látópontja közötti 65 mm hosszú szakasz közepén átmenő függőleges sík által bezárt szög legfeljebb 55° legyen.

15.2.2.5. A tükrök jármű határoló vonalán való túlnyúlása nem lehet lényegesen nagyobb, mint amely a 15.2.4. szakaszban megállapított látótér eléréséhez feltétlenül szükséges.

15.2.2.6. Amennyiben a külső visszapillantó tükör alsó széle és az útpálya közötti távolság a jármű műszakilag megengedett legnagyobb össztömege esetében kisebb mint 2 m, a visszapillantó tükör a tükör nélküli legnagyobb járműszélességből legfeljebb 250 mm-rel nyúlhat ki.

15.2.2.7. Az V. és VI. osztályba tartozó visszapillantó tükröket úgy kell felszerelni a járműre, hogy – a beállítás utáni helyzetüktől függetlenül – a visszapillantó tükrök részei vagy tartószerkezetük ne legyen(ek) 2 méternél közelebb a talajhoz a jármű műszakilag megengedett legnagyobb össztömegéig történő terhelése esetén sem.

Az ilyen tükrök azonban nem szerelhetők fel olyan járművekre, amelyek vezetőfülke-magassága nem teszi lehetővé ezen követelmény betartását. Ebben az esetben nincs szükség közvetett látást biztosító más eszközre.

15.2.2.8. A 15.2.2.5., 15.2.2.6. és 15.2.2.7. szakasz követelményeire is figyelemmel a tükrök túlléphetik a járművek megengedett legnagyobb szélességeit.

15.2.2.9. A VII. osztályba tartozó valamennyi tükröt úgy kell rögzíteni, hogy a tükör a szokásos vezetési körülmények között stabil helyzetben maradjon.

15.2.3. Beállítás

15.2.3.1. A külső tükörnek a vezető által, a vezetési helyzetből beállíthatónak kell lennie.

15.2.3.2. A vezetőoldali külső tükörnek a jármű belsejéből zárt ajtó mellett is beállíthatónak kell lennie, de az ablak nyitása a művelethez szükséges lehet. A kívánt állásban való rögzítés ugyanakkor történhet kívülről is.

15.2.3.3. A 15.2.3.2. szakasz követelményei nem vonatkoznak azokra a külső tükrökre, amelyek egy ütés okozta elmozdulás után, beállítás nélkül újra kiindulási helyzetükbe térnek vissza.

15.2.4. Látótér

15.2.4.1. Belső visszapillantó tükör (I. osztály)

A látóteret úgy kell kialakítani, hogy a vezető az útpályának legalább egy olyan sík, vízszintes részét át tudja tekinteni, amely a jármű hosszirányú függőleges középsíkjához viszonyítva szimmetrikusan helyezkedik el, 20 m széles és a horizonttól a vezető látópontjai mögötti 60 m távolságig terjed (4. ábra).

4. ábra

Az I. osztályba tartozó tükrök látótere

15.2.4.2. Fő külső visszapillantó tükrök (II. osztály)

15.2.4.2.1. Külső visszapillantó tükör a vezető oldalán

A látóteret úgy kell kialakítani, hogy a vezető az útpályának legalább olyan 5 m széles, sík és vízszintes részét át tudja tekinteni, amelyet a jármű vezető felőli oldalán a jármű legkülső pontján áthaladó, a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos sík határol, és amely legalább a vezető látópontjai mögötti 30 m-től a horizontig terjed.

Ezenkívül az útpályának 1 m szélességben beláthatónak kell lennie olyan területen, amelyet a jármű hosszirányú függőleges középsíkjával párhuzamos, a jármű vezető felőli oldalán a jármű legkülső pontján áthaladó sík, valamint a járművezető látópontjain áthaladó függőleges sík mögött 4 m-rel elhelyezkedő ponton áthaladó sík határol (lásd az 5. ábrát).

15.2.4.2.2. Külső visszapillantó tükör az utas oldalán

A látóteret úgy kell kialakítani, hogy a vezető az útpályának legalább olyan 5 m széles, sík és vízszintes részét át tudja tekinteni, amelyet a jármű utas felőli oldalán a jármű legkülső pontján áthaladó, a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos sík határol, és amely legalább a vezető látópontjai mögötti 30 m-től a horizontig terjed.

Ezenkívül az útpályának 1 m szélességben beláthatónak kell lennie olyan területen, amelyet a jármű hosszirányú függőleges középsíkjával párhuzamos, a jármű vezető felőli oldalán a jármű legkülső pontján áthaladó sík, valamint a járművezető látópontjain áthaladó függőleges sík mögött 4 m-rel elhelyezkedő ponton áthaladó sík határol (lásd a 5. ábrát).

5. ábra

A II. osztályba tartozó tükrök látótere

15.2.4.3. Fő külső visszapillantó tükrök (III. osztály)

15.2.4.3.1. Külső visszapillantó tükör a vezető oldalán

A látóteret úgy kell kialakítani, hogy a vezető az útpályának legalább olyan 4 m széles, sík és vízszintes részét át tudja tekinteni, amelyet a jármű vezető felőli oldalán a jármű legkülső pontján áthaladó, a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos sík határol, és amely legalább a vezető látópontjai mögötti 20 m-től a horizontig terjed (lásd a 6. ábrát).

Ezenkívül az útpályának 1 m szélességben beláthatónak kell lennie olyan területen, amelyet a jármű hosszirányú függőleges középsíkjával párhuzamos, a jármű vezető felőli oldalán a jármű legkülső pontján áthaladó sík, valamint a járművezető látópontjain áthaladó függőleges sík mögött 4 m-rel elhelyezkedő ponton áthaladó sík határol.

15.2.4.3.2. Külső visszapillantó tükör az utas oldalán

A látóteret úgy kell kialakítani, hogy a vezető az útpályának legalább olyan 4 m széles, sík és vízszintes részét át tudja tekinteni, amelyet a jármű utas felőli oldalán a jármű legkülső pontján áthaladó, a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos sík határol, és amely legalább a vezető látópontjai mögötti 20 m-től a horizontig terjed (lásd a 6. ábrát).

Ezenkívül az útpályának 1 m szélességben beláthatónak kell lennie olyan területen, amelyet a jármű hosszirányú függőleges középsíkjával párhuzamos, a jármű vezető felőli oldalán a jármű legkülső pontján áthaladó sík, valamint a járművezető látópontjain áthaladó függőleges sík mögött 4 m-rel elhelyezkedő ponton áthaladó sík határol.

6. ábra

A III. osztályba tartozó tükrök látótere

15.2.4.4. Széles látószögű külső tükör (IV. osztály)

15.2.4.4.1. Széles látószögű külső tükör a vezető oldalán

A látóteret úgy kell kialakítani, hogy a vezető az útpályának legalább olyan 15 m széles, sík és vízszintes részét át tudja tekinteni, amelyet a jármű vezető felőli oldalán a jármű legkülső pontján áthaladó, a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos sík határol, és amely legalább a vezető látópontjai mögötti 10 m-től 25 m-ig terjed.

Ezenkívül az útpályának 4,5 m szélességben beláthatónak kell lennie olyan területen, amelyet a jármű hosszirányú függőleges középsíkjával párhuzamos, a jármű vezető felőli oldalán a jármű legkülső pontján áthaladó sík, valamint a járművezető látópontjain áthaladó függőleges sík mögött 1,5 m-rel elhelyezkedő ponton áthaladó sík határol (lásd a 7. ábrát).

15.2.4.4.2. Széles látószögű külső tükör az utas oldalán

A látóteret úgy kell kialakítani, hogy a vezető az útpályának legalább olyan 15 m széles, sík és vízszintes részét át tudja tekinteni, amelyet a jármű utas felőli oldalán a jármű legkülső pontján áthaladó, a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos sík határol, és amely legalább a vezető látópontjai mögötti 10 m-től 25 m-ig terjed.

Ezenkívül az útpályának 4,5 m szélességben beláthatónak kell lennie olyan területen, amelyet a jármű hosszirányú függőleges középsíkjával párhuzamos, a jármű vezető felőli oldalán a jármű legkülső pontján áthaladó sík, valamint a járművezető látópontjain áthaladó függőleges sík mögött 1,5 m-rel elhelyezkedő ponton áthaladó sík határol (lásd a 7. ábrát).

7. ábra

A IV. osztályba tartozó széles látószögű tükrök látótere

15.2.4.5. Külső közeltéri tükör (V. osztály)

A látóteret úgy kell kialakítani, hogy a vezető a jármű melletti útpályának legalább olyan sík, vízszintes részét beláthassa, amelyet az alábbi függőleges síkok határolnak (lásd a 8a. és 8b. ábrát):

15.2.4.5.1. a jármű hosszirányú függőleges középsíkjával párhuzamos sík, amely a jármű vezetőfülkéje utas felőli oldalának legkülső pontján halad át;

15.2.4.5.2. keresztirányban, a 15.2.4.5.1. szakaszban említett sík előtt 2 m-es távolságban lévő párhuzamos sík;

15.2.4.5.3. hátul, a vezető látópontjain áthaladó függőleges síkkal párhuzamos, e sík mögött 1,75 m-es távolságban lévő sík;

15.2.4.5.4. elöl, a vezető látópontjain áthaladó függőleges síkkal párhuzamos, e sík előtt 1 m-es távolságban lévő sík. Ha a függőleges, a jármű lökhárítójának elülső peremén áthaladó keresztirányú sík kevesebb mint 1 m-es távolságban van a vezető látópontjain áthaladó függőleges síktól, a látóteret ez a sík határolja;

amennyiben a 8a. és 8b. ábrán bemutatott látótér a IV. osztályba tartozó széles látószögű tükör látóterének és a VI. osztályba tartozó első tükör látóterének kombinációjával belátható, az V. osztályba tartozó külső közeltéri tükör felszerelése nem kötelező.

8a. és 8b. ábra

Az V. osztályba tartozó közeltéri tükrök látótere

15.2.4.6. Első tükör (VI. osztály)

A látóteret úgy kell kialakítani, hogy a vezető az útpályának legalább olyan sík, vízszintes részét beláthassa, amelyet az alábbi síkok határolnak:

c)

A jármű utas felőli oldalán a vezető látóterének elülső része 2 000 mm-es sugárral lekerekíthető (lásd a 9. ábrát).

A meghatározott látótér tekintetében lásd még a 15.2.4.9.2. szakaszt.

Az első tükrök felszerelése kötelező a motor feletti vezetőfülkés, N2 > 7,5 t és N3 kategóriájú járműveknél (a 12.5. szakasz meghatározása szerint).

Amennyiben az e kategóriákba tartozó járművek esetében ezen követelményeket az első tükör és/vagy kamera-/monitorrendszer segítségével nem tudják teljesíteni, látástámogató rendszert kell alkalmazni. Ebben az esetben a látástámogató rendszernek biztosítania kell az 50 cm magasságú, 30 cm átmérőjű, a 9. ábrán meghatározott látótéren belüli tárgy észlelését.

9. ábra

A VI. osztályba tartozó első tükör látótere

15.2.4.6.2. Amennyiben a látóteret korlátozó A oszlopok ellenére a vezető látja az útpálya szintje felett 1 200 mm-es magasságban a jármű előtt 300 mm-re levő egyenes vonalat, amely a jármű vezető felőli oldalának legkülső pontján áthaladó hosszirányú függőleges középsíkkal párhuzamos függőleges sík és a jármű utas felőli oldalán a jármű legkülső pontjától számított 900 mm-re lévő, a függőleges középsíkkal párhuzamos hosszirányú függőleges sík között helyezkedik el, a VI. osztályba tartozó első tükör felszerelése nem kötelező.

15.2.4.6.3. A 15.2.4.6.1. és 15.2.4.6.2. szakasz alkalmazásában a jármű elejének meghatározásakor nem kell figyelembe venni azokat az állandó jelleggel a járműhöz rögzített alkatrészeket, amelyek egyrészt a vezető szemének helye felett, másrészt a jármű első lökhárítójának elülső peremén áthaladó keresztirányú, függőleges sík előtt helyezkednek el.

15.2.4.7. L kategóriájú tükör (VII. osztály)

15.2.4.7.1. Külső visszapillantó tükör a vezető oldalán

A látóteret úgy kell kialakítani, hogy a vezető az útpályának legalább olyan 2,50 m széles, sík és vízszintes részét át tudja tekinteni, amelyet a jármű vezető felőli oldalán a jármű legkülső pontján áthaladó, a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos sík határol, és amely legalább a vezető látópontjai mögötti 10 m-től a horizontig terjed (lásd az 10. ábrát).

10. ábra

A VII. osztályba tartozó tükrök látótere

15.2.4.7.2. Külső visszapillantó tükör az utas oldalán

A látóteret úgy kell kialakítani, hogy a vezető az útpályának legalább olyan 4 m széles, sík és vízszintes részét át tudja tekinteni, amelyet a jármű utas felőli oldalán a jármű legkülső pontján áthaladó, a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos sík határol, és amely legalább a vezető látópontjai mögötti 20 m-től a horizontig terjed (lásd a 10. ábrát).

15.2.4.8. Amennyiben egy tükör több, különböző görbületi sugarú fényvisszaverő felületet vagy olyan fényvisszaverő felületeket tartalmaz, amelyek egymással szöget zárnak be, úgy legalább egy fényvisszaverő felületnek biztosítani kell annak az osztálynak a látóterét és méreteit, amelyhez a visszapillantó tükör besorolásra került (lásd a 6.1.2.1.2.2. szakaszt).

15.2.4.9. Látáskorlátozás

15.2.4.9.1. Belső visszapillantó tükör (I. osztály)

Megengedett a látótér korlátozása a fejtámla és olyan eszközök, mint napellenzők, hátsó ablaktörlők, fűtőelemek és egy vagy több S3 kategória szerinti féklámpa, vagy a felépítmény olyan elemei, mint az osztott ablakú hátsó ajtók oszlopai által, feltéve, hogy ezek az előírt látóteret csak részben csökkentik. A látótér korlátozását a fejtámla legalacsonyabb helyzete és felhajtott napellenzők mellett kell mérni.

15.2.4.9.2. Külső tükrök (II., III., IV., V., VI. és VII. osztály)

A fentiekben előírt látóterek meghatározásánál a felépítmény és annak meghatározott alkatrészei, mint például további vezetőfülke-tükrök, ajtókilincsek, méretjelző lámpák, irányjelzők, a hátsó lökhárító végei stb., valamint a fényvisszaverő felület tisztítására szolgáló alkatrészek által okozott látáskorlátozást figyelmen kívül kell hagyni, ha ezek a látáskorlátozások együttesen az előírt látótér 10 %-ánál kisebbek. Olyan, különleges célokra tervezett és kialakított jármű esetében, amely sajátos jellemzői miatt ennek a követelménynek nem képes megfelelni, a VI. osztályba tartozó tükör előírt látóterén belüli, a sajátos jellemzők által okozott látáskorlátozás meghaladhatja a 10 %-ot, de csak olyan mértékben, hogy különleges funkcióját be tudja tölteni.

15.2.4.10. Vizsgálati eljárás

A látóteret úgy kell meghatározni, hogy erős fényforrásokat helyeznek el a vezető látópontjainál, és függőleges ellenőrző képernyőn mérik a visszaverődő fényt. Más, ezzel egyenértékű módszerek is alkalmazhatók.

15.3. KÖZVETETT LÁTÁST BIZTOSÍTÓ, TÜKRÖKÖN KÍVÜLI ESZKÖZÖK

15.3.1. A közvetett látást biztosító eszköznek lehetővé kell tennie, hogy a vezető a kritikus tárgyat a kritikus észlelési teljesítmény határán és az előírt látótéren belül felismerhesse.

15.3.2. A közvetett látást biztosító eszköz felszerelése miatt a vezető közvetlen kilátását a lehető legkisebb mértékben lehet korlátozni.

15.3.3. A közvetett látást biztosító kamera-/monitorrendszerek esetében az észlelési távolság meghatározásához a 10. mellékletben leírt eljárást kell alkalmazni.

15.3.4. A monitor felszerelésére vonatkozó követelmények

A monitor rátekintési irányának hozzávetőlegesen meg kell egyeznie a fő tükör rátekintési irányával.

15.3.5. A járművek további közvetett látást biztosító eszközökkel is felszerelhetők.

15.3.6. Ezen előírás rendelkezései nem alkalmazandók a 2.1.2.13. szakaszban meghatározott ellenőrző kamera/monitor rögzítőrendszerekre. A külső ellenőrző kamerát úgy kell elhelyezni, hogy az a talaj felett legalább 2 méterre legyen, ha a gépjármű a műszakilag megengedett maximális össztömegre van terhelve, vagy ha a kamera alsó széle és az útpálya közötti távolság kisebb mint 2 m, a kamera a jármű ezen eszköz nélkül mért legnagyobb szélességén legfeljebb 50 mm-rel nyúlhat túl, és görbületi sugara legalább 2,5 mm kell, hogy legyen.

16. JÁRMŰTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE

A járműtípus minden módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

16.1.1. úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű továbbra is megfelel a követelményeknek; vagy

16.1.2. új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

16.2. A módosításra vonatkozó jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az egyezmény ezen előírást alkalmazó részes feleit az ezen előírás 4. mellékletében található mintának megfelelő formanyomtatványon.

16.3. A jóváhagyás kiterjesztésének engedélyezésére illetékes hatóság a kiterjesztéshez készített minden egyes értesítő formanyomtatványhoz sorszámot rendel.

17. A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

17.1. A gyártási eljárásnak meg kell felelnie az egyezmény 2. függelékében (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. változat) előírt követelményeknek.

17.2. Az ezen előírás szerint jóváhagyott minden járművet úgy kell gyártani, hogy a fenti 15. szakaszban megállapított követelményeket teljesítve megfeleljen a jóváhagyott típusnak.

18. SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

18.1. Az előírás értelmében a járműtípusra megadott jóváhagyást visszavonhatják, ha a fenti 17.1. szakaszban rögzített követelmény nem teljesül, vagy ha a jármű nem felel meg a 17.2. szakaszban leírt ellenőrzéseken.

18.2. Amennyiben az egyezmény ezen előírást alkalmazó egyik részes fele visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, erről a jóváhagyási formanyomtatványnak a „JÓVÁHAGYÁS VISSZAVONÁSA” felirattal ellátott, aláírt és keltezett másolata útján értesíti az előírást alkalmazó többi szerződő felet.

19. GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás birtokosa véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A hatóság ezt az információt a kézhezvételt követően az alsó részén aláírással és keltezéssel hitelesített formában „GYÁRTÁS LEÁLLÍTÁSA” felirattal ellátott jóváhagyási formanyomtatvány egy példánya útján továbbítja az előírást alkalmazó többi szerződő félnek.

20. A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A JÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

Az egyezmény ezen előírást alkalmazó részes felei közlik az Egyesült Nemzetek Titkárságával a jóváhagyási vizsgálatok végzéséért felelős műszaki szolgálatok, valamint a jóváhagyást megadó hatóságok – amelyekhez a jóváhagyás megadására vagy elutasítására vagy kiterjesztésére vagy visszavonására, valamint a gyártás végleges leállítására vonatkozó, más országokban kiadott formanyomtatványokat kell küldeni – nevét és címét.

21. ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

21.1. Az ezen előírás 02. módosítássorozatot tartalmazó előírás hatálybalépésétől kezdve ezen előírást alkalmazó egyetlen szerződő fél sem utasíthat el a 02. módosítássorozatot tartalmazó előírás szerinti jóváhagyási kérelmet.

21.2. 2006. január 26-tól az ezt az előírást alkalmazó szerződő felek csak azokra a járműtípusokra adják meg a jóváhagyást a közvetett látást biztosító eszközök vonatkozásában, amelyek megfelelnek a 02. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek. Ezen időpontot azonban 12 hónappal el kell halasztani a VI. osztályba tartozó első tükör felszerelésére vonatkozó követelmények tekintetében.

21.3. 2006. január 26-tól az ezt az előírást alkalmazó szerződő felek csak azokra a közvetett látást biztosító eszköztípusokra adják meg a jóváhagyást, amelyek megfelelnek a 02. módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek. Ezen időpontot azonban 12 hónappal el kell halasztani a VI. osztályba tartozó első tükörre mint alkatrészre, valamint annak a járművekre történő felszerelésére vonatkozó követelmények tekintetében.

21.4. Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek M1 és N1 kategóriájú járművek esetében 2010. január 26-tól, egyéb kategóriájú járművek esetében pedig 2007. január 26-tól megtagadhatják az egyes járműtípusokra nem az ezen előírás 02. módosítássorozatával összhangban megadott jóváhagyások elismerését.

21.5. Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek M1 és N1 kategóriájú járművek esetében 2010. január 26-tól, egyéb kategóriájú járművek esetében pedig 2007. január 26-tól megtagadhatják az egyes közvetett látást biztosító eszközökre nem az ezen előírás 02. módosítássorozatával összhangban megadott jóváhagyások elismerését.

21.6. Érvényben maradnak azonban az I. és a III. osztályba tartozó visszapillantó tükrökre ezen előírás eredeti (00. sorozat) vagy a 01. módosítássorozattal módosított változata értelmében a jelen módosítássorozat hatálybalépését megelőzően megadott jóváhagyások.

21.7. Ezen előírás rendelkezései nem tilthatják meg valamely járműtípus visszapillantó tükrök felszerelése tekintetében történő, a 02. módosítássorozattal módosított előírás szerinti jóváhagyását, ha az arra szerelt, az I. vagy a III. osztályba tartozó valamennyi visszapillantó tükör vagy azok egy része rendelkezik az előírás eredeti változataiban (00. vagy 01. sorozat) meghatározott jóváhagyási jellel.

21.8. A fenti 21.3. és 21.5. szakasz rendelkezéseinek sérelme nélkül, a pótalkatrészek céljaira az egyezmény ezen előírást alkalmazó részes felei továbbra is megadják az előírás 01. módosítássorozata szerinti jóváhagyást – és adott esetben az ilyen jóváhagyások további kiterjesztését – a közvetett látást biztosító eszközökre olyan járműtípusokon való használatra, amelyeket a 46. előírás 01. módosítássorozata értelmében a 21.2. szakaszban említett időpont előtt hagytak jóvá.

(1) A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: a legutóbb a 4. módosítással módosított TRANS/WP.29/78/1. javított változat/2. módosítás) 7. mellékletének meghatározása szerint.

(2) A közvetett látást biztosító rendszer célja a releváns úthasználók észlelése. Az úthasználó relevanciáját az illető elhelyezkedése és (potenciális) sebessége határozza meg. Az ilyen úthasználók méretei nagyjából arányosan nőnek a gyalogos/kerékpáros/segédmotoros kerékpár vezetőjének sebességével. Az észlelés szempontjából egy 40 m távolságra lévő segédmotoros kerékpár vezetője (D = 0,8) ekvivalens egy 25 m távolságra lévő gyalogossal (D = 0,5). Figyelembe véve a sebességeket, az észlelési méretre vonatkozó kritériumként a segédmotoros kerékpár vezetőjét kell kiválasztani; emiatt egy 0,8 m méretű tárgyat kell alkalmazni az észlelés meghatározásához.

(3) 1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 – Magyarország, 8 – Cseh Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Szerbia, 11 – Egyesült Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia és Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg saját EGB-típus-jóváhagyási jelüket használva), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-afrikai Köztársaság, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta és 51 – Koreai Köztársaság. A további számokat további országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló egyezményt mikor ratifikálják, vagy ahhoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára közli az egyezményben részes szerződő felekkel.

(4) Nincs szükség belső visszapillantó tükörre, ha az alábbi 15.2.5.4.1. pontban említett látási viszonyok nem teljesíthetők. Ebben az esetben két külső visszapillantó tükör kell, egy a jármű bal, egy a jobb kéz felőli oldalán.

9.2. Megfelelően részletezett rajzok a teljes eszköz bemutatásához, beleértve a szerelési utasításokat is; a típus-jóváhagyási jel helyét a rajzokon jelölni kell: …

12.1.1.2. A felszerelés módjára vonatkozó részletes adatok, beleértve a jármű azon részét is, amelyre a tükröt fel kell szerelni: …

6. MELLÉKLET

A FÉNYVISSZAVERŐ KÉPESSÉG MEGHATÁROZÁSÁNAK VIZSGÁLATI MÓDSZERE

1. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

CIE A szabványos világítótest (1): színmérő világítótest, amely a T68 = 2 855,6 K hőmérsékletű fekete testet képviseli.

1.1.2. CIE A szabványos fényforrás (1): gáztöltésű wolframszálas izzólámpa, amely T68= 2 855,6 K korrelált színhőmérsékleten működik.

1.1.3. CIE 1931 szabványos színmérő észlelő (1): olyan sugárzásérzékelő, amelynek színérzékelő tulajdonságai megfelelnek az (λ), (λ), (λ) színképi színinger-összetevőknek (lásd a táblázatot).

1.1.4. CIE színképi színinger-összetevők (1): színinger-összetevők az energiaegyenértékűség-spektrum monokromatikus elemeinek CIE (XYZ) rendszerében.

1.1.5. Fotopikus látás (1): a normális szem látása, amikor legalább néhány cd/m2 fényerőhöz alkalmazkodik.

2. BERENDEZÉS

2.1. Általános előírások

A berendezés fényforrásból, mintadarabtartóból, fotocellás érzékelőből és kijelzőből (lásd az 1. ábrát), valamint a külső fény kiszűréséhez szükséges eszközökből áll.

A nem sík (domború) tükrök fényvisszaverési tényezője mérésének megkönnyítésére az érzékelő integráló fotométert (Ulbricht-gömb) tartalmazhat (lásd a 2. ábrát).

2.2. A fényforrás és az érzékelő színképjelleggörbéi

A fényforrásnak szabványos CIE A fényforrásból, valamint egy olyan optikai rendszerből kell állnia, amely közel párhuzamos fénysugarakat bocsát ki. Javasolt feszültségstabilizátor alkalmazása, hogy a vizsgálat során a készülék állandó feszültség mellett üzemelhessen.

Az érzékelőt olyan fotocellával kell felszerelni, amelynek színképérzékenysége arányos a CIE (1931) szabvány szerinti színmérő észlelő fotopikus fényerejének működésével (lásd a táblázatot). Minden más világítótest/szűrő/érzékelő kombináció is megengedett, ha hatása egyenértékű a szabványos CIE A világítótestével, és a fotopikus látása megegyezik a fenti szabványéval. Ha az érzékelő integráló fotométert (Ulbricht-gömb) tartalmaz, a gömb belső felületét nem szelektív, matt (diffúz) fehér festékkel kell bevonni.

2.3. Geometriai feltételek

A beeső sugárnyalábnak a mintafelületre merőleges egyenessel lehetőleg 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°) szöget (θ) kell bezárnia; ez a szög nem lépheti túl a felső tűréshatárt (azaz a 0,53 rad-ot vagy a 30°-ot). Az érzékelő tengelyének és az említett merőlegesnek ugyanolyan (θ) szöget kell bezárnia, mint e merőleges és a beeső sugárnyaláb (lásd az 1. ábrát). A vizsgált felületen a beeső sugárnyaláb átmérőjének legalább 13 mm-nek (0,5 hüvelyk) kell lennie. A visszavert sugárnyaláb nem lehet szélesebb, mint a fotocella érzékelő felülete, nem lehet kisebb, mint ennek a felületnek az 50 %-a, és lehetőség szerint a felület ugyanakkora hányadát érje, mint a mérőműszer kalibrálásához használt sugárnyaláb.

Amennyiben az érzékelő integráló fotométert (Ulbricht-gömb) tartalmaz, ennek legkisebb átmérőjének 127 mm-nek (5 hüvelyk) kell lennie. A gömb falában akkora nyílásnak kell lennie, hogy a beeső és a visszavert sugarat teljes mértékben át tudja engedni. A fotocellát úgy kell elhelyezni, hogy az a beeső sugárnyaláb, illetve a visszavert sugárnyaláb fényét ne érzékelje.

2.4. A fotocellás kijelzőegység elektromos jellemzői

A kijelzőegységen jelzett teljesítmény és a fényérzékeny területre jutó fényerősség között lineáris kapcsolatnak kell lennie. Gondoskodni kell olyan (elektromos és/vagy optikai) eszközökről, amelyek lehetővé teszik a nulla pont beállítását és a kalibrálást. Az ilyen eszközök nem befolyásolhatják a mérőműszer linearitását vagy színképi jellemzőit. Az érzékelő műszeregység pontosságának a teljes skála ±2 %-ának, illetve a legkisebb mért érték ±10 %-ának kell lennie, amelyik érték a kisebb.

2.5. Mintadarabtartó

A szerkezetnek lehetővé kell tennie a minta olyan módon történő elhelyezését, hogy a fényforrástartó tengelye és az érzékelő tengelye a fényvisszaverő felületen keresztezze egymást. A fényvisszaverő felület lehet a vizsgálandó tükrön belül vagy annak mindkét oldalán, attól függően, hogy a tükör első, illetve hátsó felületét ellátták-e bevonattal, vagy prizmatikus „flip” típusú fényszűrő tükörről van-e szó.

3. ELJÁRÁS

3.1. Közvetlen kalibrálás

Közvetlen kalibrálás esetén vonatkoztatási közegként a levegő szolgál. E módszer azon mérőműszereknél alkalmazható, amelyek kialakítása lehetővé teszi a skála teljes, 100 %-os kitérése mellett a kalibrálást, miközben az érzékelőt közvetlenül a fényforrás tengelyébe állítják (lásd az 1. ábrát).

Ezen eljárás alkalmazása esetén bizonyos esetekben (például kis reflexivitású felületek méréséhez) kalibrálási pontként a skálán (0 és 100 % között) ki lehet választani egy átlagos pontot. Ezekben az esetekben a fénysugár útjában el kell helyezni egy ismert áteresztési tényezőjű semleges szürkeszűrőt, és a kalibráló rendszert úgy kell beállítani, hogy a kijelző a semleges szürkeszűrő áteresztési tényezőjének százalékos arányát mutassa. A fényvisszaverési mérésekhez ezt a szűrőt el kell távolítani.

3.2. Közvetett kalibrálás

A közvetett kalibrálás módszerét geometriailag rögzített fényforrással és érzékelővel rendelkező mérőműszereknél kell alkalmazni. Ehhez megfelelően hitelesített és karbantartott fényvisszaverési etalonra van szükség. Ez a referenciaetalon lehetőleg sík tükör legyen, amelynek fényvisszaverési tényezője a lehető legközelebb áll a vizsgálandó mintákéihoz.

3.3. Sík tükör mérése

A sík visszapillantó tükrök fényvisszaverési tényezőjét a közvetlen vagy közvetett kalibrálással működő műszerekkel egyaránt lehet mérni. A fényvisszaverési tényező közvetlenül leolvasható a kijelző skálájáról.

3.4. Nem sík (domború) tükör mérése

A nem sík (domború) visszapillantó tükrök fényvisszaverési tényezőjének méréséhez olyan mérőműszerekre van szükség, amelyek integráló fotométerrel (Ulbricht-gömb) felszerelt érzékelővel rendelkeznek (lásd a 2. ábrát). Amennyiben a mutató az E % fényvisszaverési tényezőjű hitelesítő tükörnél ne skálaosztásra mutat, egy ismeretlen tükörnél az nx osztás X % fényvisszaverési tényezőnek felel meg, az alábbi képlet alapján:

1. ábra

Kísérleti elrendezés mindkét kalibrálási módszerre az általános reflektométeren

2. ábra

Általános reflektométer, amelynek érzékelője integráló fotométert tartalmaz (Ulbricht-gömb)

A CIE 1931 szabvány szerinti színmérő észlelő színképi színinger-összetevőinek értékei (2)

Ez a táblázat kivonat a CIE 50 (45) 1970 közleményből

λ nm (λ) (λ) (λ) 380 0,001 4 0,000 0 0,006 5 390 0,004 2 0,000 1 0,020 1 400 0,014 3 0,000 4 0,067 9 410 0,043 5 0,001 2 0,207 4 420 0,134 4 0,004 0 0,645 6 430 0,283 9 0,011 6 1,385 6 440 0,348 3 0,023 0 1,747 1 450 0,336 2 0,038 0 1,772 1 460 0,290 8 0,060 0 1,669 2 470 0,195 4 0,091 0 1,287 6 480 0,095 6 0,139 0 0,813 0 490 0,032 0 0,208 0 0,465 2 500 0,004 9 0,323 0 0,272 0 510 0,009 3 0,503 0 0,158 2 520 0,063 3 0,710 0 0,078 2 530 0,165 5 0,862 0 0,042 2 540 0,290 4 0,954 0 0,020 3 550 0,433 4 0,995 0 0,008 7 560 0,594 5 0,995 0 0,003 9 570 0,762 1 0,952 0 0,002 1 580 0,916 3 0,870 0 0,001 7 590 1,026 3 0,757 0 0,001 1 600 1,062 2 0,631 0 0,000 8 610 1,002 6 0,503 0 0,000 3 620 0,854 4 0,381 0 0,000 2 630 0,642 4 0,265 0 0,000 0 640 0,447 9 0,175 0 0,000 0 650 0,283 5 0,107 0 0,000 0 660 0,164 9 0,061 0 0,000 0 670 0,087 4 0,032 0 0,000 0 680 0,046 8 0,017 0 0,000 0 690 0,22 7 0,008 2 0,000 0 700 0,011 4 0,004 1 0,000 0 710 0,005 8 0,002 1 0,000 0 720 0,02 9 0,001 0 0,000 0 730 0,001 4 0,000 5 0,000 0 740 0,000 7 0,000 2 (3) 0,000 0 750 0,000 3 0,000 1 0,000 0 760 0,000 2 0,000 1 0,000 0 770 0,000 1 0,000 0 0,000 0 780 0,000 0 0,000 0 0,000 0

MAGYARÁZÓ ÁBRA

Példa szférikus tükrök fényvisszaverési tényezőjének mérésére szolgáló berendezésre

(1) A meghatározások a CIE 50 (45) International Electronical Vocabulary, Group 45: Lighting (Nemzetközi elektrotechnikai szótár, 45. csoport: világítás) című kiadványából származnak.

(2) Rövidített táblázat. Az (λ) = V (λ) értékek négy tizedesig kerekített értékek.

(3) Changed in 1966 (from 3 to 2).