Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 83. számú 
előírása (UN/ECE) – Egységes rendelkezések járművek jóváhagyására 
vonatkozóan a kibocsátott szennyezőanyagok tekintetében a motor 
üzemanyagigénye szerint 
 
 
3. változat  
 
Tartalmazza az alábbi doku me ntu m o k érvé n ye s szöve gezésé t:  
Magában foglalja az 5. módos ításcso m agi g érvé n ybe lépett doku me nt u mo k szö vegé t – Hatál ybalépés időpontja: 200 1. 
m árciu s 29.
 
05. módosításcso m a g 1. kiegé szítése – Hatál ybalépé s időpo ntja:  200 1. szeptember 12.  
05. módosításcso m a g 2. kiegé szítése – Hatál ybalépé s időpo ntja:  200 2. február 21.  
05. módosításcso m a g 1. hel ye sbítése, a mel y  a 2002. február 8-án kelt C.N.111.2002. TREATIES-1  letéte mé n ye si értesíté s tárg y a  
05. módosításcso m a g 2. hel ye sbítése, a mel y  a 2003. szepte mber 2-á n kelt C.N.883.2003. TREATIES-1 
 letéte mé n ye si értesíté s tárg y a  05. módosításcso m a g 3. kiegé szítése – Hatál ybalépé s időpo ntja:  200 4. február 27.
 
05. módosításcso m a g 4. kiegé szítése – Hatál ybalépé s időpo ntja: 2004 . augu szt us 12.  
05. módosításcso m a g 3. hel ye sbítése, a mel y  a 2004. október  4-én ke lt C.N.1038.200 4. TREATIES-1  letéte mé n ye si értesíté s tárg y a  
05. módosításcso m a g 5. kiegé szítése – Hatál ybalépé s időpo ntja: 2005 . április 4.
 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/239
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 2. oldal  1.  HATÁLY  1.1. Ez az előírás a következőkre vonatkozik: 
1/ 
 
1.1.1. Szikragyújtású (P.I.) motorral felszerelt és legalább négykerekű járművek normál és 
alacsony környezeti hőmérsékleten mért kipufogási emissziója, párolgási emissziója, 
kartergáz-kibocsátása, valamint szennyezéscsökkentő kipufogó berendezéseik tartóssága és fedélzeti diagnosztikai rendszereik (OBD). 
 1.1.2. Kompressziós gyújtású (C. I.) motorral felszerelt M
1 és N 1 kategóriájú, legalább 
négykerekű és legfeljebb 3500 kg tömegű járművek kipufogási emissziója, szennyezésgátló eszközeik tartóssága és fedélzeti diagnosztikai rendszereik (OBD). 
 1.1.3. Szikragyújtású (P.I.) motorral felszerelt és legalább négykerekű hibridhajtású 
elektromos járművek (HEV) kipufogási emissziója normál és alacsony környezeti hőmérsékleten, párolgási emissziója, kartergáz-kibocsátása, szennyezéscsökkentő kipufogó berendezéseik tartóssága és fedélzeti diagnosztikai rendszereik (OBD).  
 1.1.4.  Kompressziós gyújtású (C. I.) motorral felszerelt M
1 és N 1 kategóriájú, legalább 
négykerekű és legfeljebb 3500 kg tömegű hibridhajtású elektromos járművek (HEV) kipufogási emissziója, szennyezésgátló eszközeik tartóssága és fedélzeti diagnosztikai rendszereik (OBD). 
 1.1.5.  Az előírás nem érvényes az alábbiakra:    - olyan járművek, melyek legnagyobb tömege kisebb, mint 400 kg és 
legnagyobb tervezett sebessége kisebb, mint 50 km/h, 
 
- olyan járművek, melyek saját tömege legfeljebb 400 kg, ha utasok 
szállítására szolgálnak, illetve 550 kg, ha áruszállításra használandók, és legnagyobb motorteljesítményük nem haladja meg a 15 kW-ot. 
 1.1.6. A gyártó kérésére az előírás értelmében megadott típusjóváhagyás kiterjeszthető 
kompressziós gyújtású motorral felszerelt, már jóváhagyott típusú M
1 és N 1 
kategóriájú járművekről olyan M 2 és N 2 kategóriájú járművekre, amelyek 
referenciatömege nem haladja meg a 2840 tonnát, és megfelelnek a 7. bekezdés feltételeinek (jóváhagyás kiterjesztése). 
 1.1.7. Az előírás csak abban az esetben érvényes kompressziós gyújtású motorral felszerelt 
N
1 kategóriájú járművekre, vagy szikragyújtású motorral felszerelt, földgáz vagy 
LPG üzemanyaggal működő járművekre, ha azok az utolsó módosításcsomaggal módosított 49. előírás szerint kaptak típusjóváhagyást. 
 
                                                
 
1/ Járműkategóriák A motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) 7. 
mellékletének meghatározása szerint (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 dokumentum). L 375/240 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 3. oldal  
1.2. Ez az előírás nem alkalmazható olyan szikragyújtású motorral felszerelt, földgáz 
vagy LPG üzemanyaggal működő járművekre, amelyek M
1, M 2, M 3, N 2, N 3 
kategóriájú, legfeljebb 3500 kg tömegű gépjárművek meghajtására szolgálnak, és amelyekre a 49. előírás vonatkozik. 
 2.  FOGALMEGHATÁROZÁSOK  
Ezen előírás alkalmazásában: 
 2.1. A „járműtípus
” az olyan motoros hajtású járművekre érvényes kategória, melyek az 
alábbi főbb vonatkozásaikban nem különböznek egymástól: 
 2.1.1.  a referenciatömeghez viszonyítva meghatározott egyenértékű inercia, a 4. melléklet 
5.1. bekezdésében előírtak szerint, valamint 
 2.1.2. a motor és a jármű jellemzői az 1. mellékletben meghatározottak alapján,  2.2. A „referenciatömeg
” a jármű saját tömege egységesen 100 kg-mal megnövelve a 4. 
és a 8. mellékletben leírt vizsgálathoz. 
 2.2.1. A „saját tömeg
” a jármű tömege üzemkész állapotban, vezető, utasok, illetve teher 
nélkül, a befogadóképessége 90 százalékáig feltöltött üzemanyagtartállyal, valamint (adott esetben) a szokásos szerszámkészlettel és pótkerékkel együtt. 
 2.3. A „legnagyobb tömeg
” a jármű gyártója által közölt, műszakilag megengedhető 
legnagyobb tömeg (ez a tömeg nagyobb is lehet, mint a nemzeti hatóság által engedélyezett legnagyobb tömeg). 
 2.4. A „gáz-halmazállapotú szennyezőanyagok
” a kibocsátott kipufogógázban található 
szénmonoxidot, nitrogénoxidokat (nitrogéndioxid (NO 2) egyenértékben kifejezve), 
illetve szénhidrogéneket jelenti, melyek feltételezett arányszáma: 
 
– C 1H 1, 85 benzin, 
– C 1H 1, 86 dízel-, 
– C 1H 2, 525 LPG és 
– C 1H 4 földgáz üzemanyag esetében. 
 2.5. A „légszennyező részecskék
” a kipufogógáz olyan szilárd részeit jelentik, amelyeket 
a higított kipufogógázból 325 K (52 °C) maximális hőmérsékleten távolítanak el a 4. mellékletben leírt szűrők használatával. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/241
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 4. oldal  2.6. A „kipufogási emisszió
” a következőket jelenti: 
 
-  szikragyújtású (P.I.) motoroknál a gáz-halmazállapotú szennyezőanyagok 
kibocsátása, 
-  kompressziós gyújtású (C.I.) motoroknál a gáz-halmazállapotú 
szennyezőanyagok és légszennyező részecskék kibocsátása. 
 2.7. A „párolgási emisszió
” a jármű üzemanyag-ellátó rendszeréből, nem pedig a 
kipufogó rendszeréből, kiszabaduló szénhidrogéngőzöket jelenti. 
 2.7.1. Az „üzemanyagtartály-szellőzési veszteségek
” olyan szénhidrogén-kibocsátást 
jelentenek, amelyet az üzemanyagtartályban bekövetkező hőmérsékletváltozások okoznak (C
1H 2, 33 arányt feltételezve). 
 2.7.2. A „melegen tartási veszteségek
” bizonyos vezetési idő után az álló jármű 
üzemanyag-ellátó rendszeréből származó szénhidrogén-kibocsátást jelentik (C 1 H 2, 20  
arányt feltételezve). 
 2.8. A „forgattyúház
” a motor olyan belső vagy külső tereinek összessége, amelyeket 
belső vagy külső vezetékek csatlakoztatnak az olajteknőhöz, melyeken keresztül a gázok és gőzök megszökhetnek. 
 2.9. A „hidegindító berendezés
” olyan berendezés, amely ideiglenesen dúsítja a motor 
levegő-üzemanyag keverékét, ezzel segítve a motor indítását. 
 2.10. Az „indító segédberendezés
” olyan berendezés, amely a motor levegő-üzemanyag 
keverékének dúsítása nélkül segíti  a motor indítását, például izzítógyertyák, a 
befecskendezés vezérlésének módosítása stb. használatával. 
 2.11. A „motor térfogata
” a következőket jelenti: 
 2.11.1.  az alternáló mozgást végző dugattyús motornál a lökettérfogat,  2.11.2.  a forgódugattyús (Wankel) motornál az egy dugattyúra jutó égéstér térfogatának 
kétszerese. 
 2.12. A „szennyezéscsökkentő berendezések
” a jármű azon alkatrészeit jelentik, amelyek 
szabályozzák és/vagy korlátozzák a kipufogási és a párolgási emissziót. 
 2.13. Az „OBD
” olyan, szennyezőanyag-kibocsátás ellenőrzésére szolgáló fedélzeti 
diagnosztikai rendszert jelent, amely képes – a számítógép memóriájában tárolt hibakódok alapján – a hibás működésű területek azonosítására. 
 2.14. Az „üzemelő jármű vizsgálata
” az előírás 8.2.1. bekezdése szerint végrehajtott 
megfelelőségi vizsgálatot és annak kiértékelését jelenti. 
 L 375/242 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 5. oldal  
2.15. A „megfelelő karbantartás és használat
” a vizsgált jármű szempontjából azt jelenti, 
hogy a jármű megfelel az előírás 3. függelékében szereplő 2. bekezdésben rögzített, a kiválasztott jármű elfogadásához szükséges feltételeknek. 
 
2.16. A „kiiktató eszköz
” olyan szerkezeti elem, amely érzékeli a hőmérsékletet, a jármű 
sebességét, a motor fordulatszámát, az átvitelfokozatot, a szívócső vákuumát, vagy 
más paramétereket, és a kapott adatok alapján működésbe hozza, szabályozza, késlelteti vagy kikapcsolja a kibocsátáscsökkentő rendszer bármely részét olyan módon, amely csökkenti a rendszer hatékonyságát olyan feltételek között, melyek bekövetkezése ésszerűen várható a jármű normál működése és használata során. Az ilyen szerkezeti elem nem tekinthető kiiktató eszköznek, ha 
 2.16.1. azt a motor sérülések vagy baleset elleni védelme és a jármű biztonságos üzemelése 
érdekében szerelik be, vagy 
 2.16.2. az csak a motorindításhoz szükséges feltételek között működik, vagy  2.16.3. a feltételeket lényegében tartalmazza az I. vagy a VI. típusú vizsgálati eljárás.  2.17. A „járműcsalád
” olyan járműtípusok egy csoportját jelenti, amelyek az alapjármű 
műszaki adatai alapján azonosíthatók a 12. melléklet értelmében. 
 2.18. A „motor üzemanyag-szükséglete
” a motorban általában használt üzemanyagtípust 
jelenti: 
 
– benzin – LPG (cseppfolyós szénhidrogéngáz) – földgáz – benzin vagy LPG – benzin vagy földgáz – dízel-üzemanyag 
 2.19. A „jármű jóváhagyása
” a járműtípus jóváhagyása tekintettel az alábbi feltételek 
korlátozására: 2/ 
 2.19.1. Ólommentes benzinnel, illetve ólommentes benzinnel, LPG üzemanyaggal vagy 
földgáz üzemanyaggal működő járművek esetén a jármű által kibocsátott kipufogógázokra, a párolgási emisszióra, a kartergáz-kibocsátásra, a szennyezéscsökkentő berendezések tartósságára, a hidegindítás utáni szennyezőanyag-kibocsátásra, valamint a fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó korlátozások („B” jóváhagyás). 
 
                                                
 
2/   Az „A” jóváhagyást törölték. Az előírás 05. módosításcsomagja tiltja az ólmozott benzin 
használatát. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/243
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 6. oldal  2.19.2. Dízelüzemanyaggal működő járművek esetén a gáz-halmazállapotú 
szennyezőanyagok és légszennyező részecskék kibocsátására, a szennyezéscsökkentő berendezések tartósságára és a fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó korlátozások („C” jóváhagyás). 
 2.19.3. LPG vagy földgáz üzemanyaggal működő járművek esetén a motor által kibocsátott 
gáz-halmazállapotú szennyezőanyagokra, a kartergáz-kibocsátásra, a szennyezéscsökkentő berendezések tartósságára, a hidegindítás utáni szennyezőanyag-kibocsátásra, valamint a fedélzeti diagnosztikai rendszerre vonatkozó korlátozások („D” jóváhagyás). 
 2.20. A „periodikusan regeneráló rendszer
” olyan szennyezésgátló eszközt jelent (pl. 
katalizátor, részecskecsapda), amely szabályos időközönként regenerálást igényel, mielőtt a jármű normál üzemben 4000 km utat tenne meg. Azokon a ciklusokon belül, amikor regenerálás történik, a kibocsátási szabványértékek túlléphetők. Ha a szennyezésgátló eszköz regenerálására legalább egyszer sor kerül az I. típusú vizsgálat alatt, és a jármű előkészítési ciklusa alatt legalább egyszer már regenerálták, akkor folyamatosan regeneráló rendszernek tekinthető, amely nem igényel külön vizsgálatot. A 13. melléklet nem alkalmazandó folyamatosan regeneráló rendszerekre. 
  A gyártó kérésére a periodikusan regeneráló rendszerre vonatkozó külön vizsgálatot 
nem végzik el a regeneráló rendszeren, ha a gyártó, a műszaki szolgálat beleegyezésével, a típusjóváhagyást megadó hatóság elé tárt adatokkal bizonyítja, hogy a kibocsátási értékek a regenerálási ciklusok alatt az 5.3.1.4. bekezdésben az adott járműkategóriára előírt értékek alatt maradnak. 
 2.21. Hibridhajtású járművek (HV)
 
 2.21.1. A hibridhajtású járművek (HV) általános meghatározása: 
 A „hibridhajtású járművek (HV)
” olyan járművet jelentenek, amely legalább két 
különböző energia-átalakítóval és két energiatároló rendszerrel rendelkezik (a járműben) annak hajtása céljára. 
 2.21.2. A hibridhajtású elektromos járművek (HEV) meghatározása: 
 A „hibridhajtású elektromos jármű (HEV
)” olyan járművet jelent, amely a 
mechanikus hajtás érdekében a járműben tárolt következő két energiaforrásból kap energiát:  - elhasználható üzemanyag  - elektromos energiatároló eszköz (pl. akkumulátor, kondenzátor, 
lendkerék/generátor stb.) 
 L 375/244 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 7. oldal  
2.22. A „tiszta gázüzemű jármű
” olyan járművet jelent, amelyet elsősorban LPG vagy 
földgáz üzemanyag tartós használatára terveztek, de vészhelyzet esetére, csak az indításhoz, rendelkezik benzinüzemű rendszerrel is, amelyhez egy legfeljebb 15 literes benzintartály tartozik. 
 
2.23. A „kettős üzemű jármű ” olyan jármű, amely részben benzinnel, részben pedig LPG 
vagy földgáz üzemanyaggal működtethető. 
 3. JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM  3.1. A járműtípus jóváhagyására vonatkozó kérelmet a kipufogási emisszió, a kartergáz-
kibocsátás, a párolgási emisszió, a szennyezéscsökkentő berendezések tartóssága, valamint a fedélzeti diagnosztikai rendszer (OBD) tekintetében a jármű gyártójának vagy megfelelően felhatalmazott képviselőjének kell benyújtania. 
 3.1.1. Amennyiben a kérelem fedélzeti diagnosztikai rendszerre (OBD) vonatkozik, a 
kérelemhez csatolni kell az 1. melléklet 4.2.11.2.7. bekezdésében előírt kiegészítő adatokat, valamint az alábbiakat: 
 3.1.1.1.  a gyártó nyilatkozatát arról, hogy  3.1.1.1.1. szikragyújtású motorral felszerelt járművek esetén a gyújtási esetek összes számából 
mekkora az olyan gyújtáskimaradások százalékos aránya, amelyek a 11. melléklet 3.3.2. bekezdésében előírt határértékeket meghaladó emissziót eredményeznek, ha a gyújtáskimaradások a 4. melléklet 5.3.1. bekezdésében leírt I. típusú vizsgálat kezdetétől megjelennek, 
 3.1.1.1.2. szikragyújtású motorral felszerelt járművek esetén a gyújtási esetek összes számából 
mekkora az olyan gyújtáskimaradások százalékos aránya, amelyek a visszafordíthatatlan károsodás bekövetkezése előtt a kipufogó-katalizátor(ok) túlhevüléséhez vezethetnek, 
 3.1.1.2. részletes írásos tájékoztatás, amely leírja az OBD rendszer működési jellemzőit, 
beleértve a jármű kibocsátáscsökkentő rendszerének valamennyi lényeges alkatrészét, vagyis azokat az érzékelőket, működtetőket és részegységeket, amelyeket az OBD rendszer felügyel, 
 3.1.1.3. az OBD rendszer hibajelzőjének (MI = malfunction indicator) leírása, amely jelzi a 
járművezető számára az esetleges meghibásodásokat; 
egyéb típusjóváhagyások másolata, amelyek a jóváhagyás kiterjesztését lehetővé tevő adatokat tartalmaznak, 
 3.1.1.4. adott esetben a járműcsalád adatai a 11. melléklet 2. függelékének rendelkezései 
szerint. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/245
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 8. oldal  3.1.2. A 11. melléklet 3. bekezdésében leírt vizsgálatokhoz a típusjóváhagyási vizsgálatért 
felelős műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátani egy olyan járművet, amely a jóváhagyandó, OBD rendszerrel felszerelt járműtípust vagy járműcsaládot képviseli. Ha a műszaki szolgálat úgy ítéli meg, hogy a benyújtott jármű nem képviseli 
megfelelően a 11. melléklet 2. függelékében leírt járműtípust vagy járműcsaládot, 
egy másik – vagy ha szükséges – egy további járművet is rendelkezésre kell bocsátani a 11. melléklet 3. bekezdése szerinti vizsgálathoz. 
 3.2. A kipufogási emisszióra, a párolgási emisszióra, a tartósságra és a fedélzeti 
diagnosztikai rendszerre (OBD) vonatkozó tájékoztató dokumentum mintája az 1. mellékletben található. Az 1. melléklet 4.2.11.2.7.6. bekezdésében említett tájékoztató anyagokat „AZ OBD RENDSZERREL KAPCSOLATOS ADATOK” című 1. függelékben előírt adatokkal együtt mellékelni kell a 2. mellékletben leírt típusjóváhagyási nyilatkozathoz. 
 3.2.1. Adott esetben olyan egyéb típusjóváhagyások másolatait is be kell nyújtani, amelyek 
a jóváhagyások kiterjesztését, illetve a romlási tényezők megállapítását lehetővé tevő adatokat tartalmaznak. 
 3.3. Az előírás 5. bekezdésében leírt vizsgálatok céljából a jóváhagyási vizsgálatok 
végrehajtásáért felelős műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátani egy, a jóváhagyandó járműtípus szempontjából reprezentatív járművet.  
 4.  JÓVÁHAGYÁS  4.1. Amennyiben a jóváhagyásra benyújtott járműtípus a módosítást követően megfelel 
az alábbi 5. bekezdés követelményeinek, a járműtípusra vonatkozó jóváhagyást meg kell adni. 
 4.2. Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni.   
Ennek első két számjegye azt a módosításcsomagot jelzi, melynek alapján a jóváhagyást megadták. A szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot egy másik járműtípushoz. 
 4.3. Az előírás értelmében a járműtípusra vonatkozó jóváhagyás megadásáról, 
kiterjesztéséről vagy elutasításáról értesíteni kell az előírást alkalmazó megállapodásban részt vevő feleket az előírás 2. mellékletében található mintának megfelelő formanyomtatványon. 
 4.3.1. Az előírás szövegének módosítása esetén, ha például új határértékeket írnak elő, a 
megállapodásban részt vevő szerződő feleket tájékoztatni kell arról, hogy a jóváhagyott járműtípusok közül melyek felelnek meg az új rendelkezéseknek. 
 L 375/246 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 9. oldal  
4.4. Az előírás értelmében jóváhagyott járműtípusnak megfelelő valamennyi járműre, a 
jóváhagyási formanyomtatványban meghatározott szembetűnő és könnyen hozzáférhető helyen, fel kell erősíteni a nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőket tartalmazza: 
 4.4.1. egy körben elhelyezett „E” betűt, mely után a jóváhagyást megadó ország 
azonosítószáma áll, 3
/ 
 4.4.2. a 4.4.1 bekezdésben leírt kör jobb oldalán az előírás száma, utána pedig az „R” betű, 
egy kötőjel és a jóváhagyás száma áll. 
 4.4.3. A jóváhagyási jelnek azonban az „R” betű után még egy karaktert kell tartalmaznia, 
amely mutatja, hogy a jóváhagyást mely határértékekre vonatkozóan adták meg. Amennyiben a jóváhagyást az előírás 5.3.1.4.1. bekezdésében szereplő táblázat „A” sorában leírt I. típusú vizsgálat határértékei alapján adták meg, az „R” betű után az „I” római szám áll. Ha a jóváhagyást az előírás 5.3.1.4.1. bekezdésében szereplő táblázat „B” sorában leírt I. típusú vizsgálat határértékei alapján adták meg, akkor az „R” betű után a „II” római szám áll.  
 4.5. Ha a jármű a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több, az előírás értelmében 
jóváhagyást megadó országban érvényes egyéb előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak felel meg, a 4.4.1 bekezdésben előírt jelet nem kell megismételni; ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az előírás szerinti jóváhagyást megadó országban érvényes előírásokban szereplő jeleket függőleges oszlopokban kell feltüntetni a 4.4.1 bekezdésben előírt jel jobb oldalán. 
 4.6. A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.  4.7. A jóváhagyási jelet a jármű adattábláján vagy annak közelében kell elhelyezni. 
                                                
 
3/   1 - Németország, 2 - Franciaország, 3 - Olaszország, 4 - Hollandia, 5 - Svédország, 6 - Belgium, 
7 - Magyarország, 8 - Cseh Köztársaság, 9 - Spanyolország, 10 - Jugoszlávia, 11 - Egyesült 
Királyság, 12 - Ausztria, 13 - Luxemburg, 14 - Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 – Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 – Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia-Hercegovina, 32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 (szabad), 39 – Azerbajdzsán, 40 – Makedónia, volt jugoszláv köztársaság, 41 (szabad), 42 – Európai Közösség (a jóváhagyást a tagállamok adják meg a megfelelő ECE jelük használatával), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 – Dél-Afrikai Köztársaság, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta és 51 – Koreai Köztársaság. A többi számot a  kerekes járművek, berendezések, és a kerekes járművekre szerelhető és/vagy azokon használható alkatrészek egységes műszaki előírásainak elfogadásáról, és az előírások alapján megadott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodás ratifikálásának vagy a megállapodáshoz való csatlakozás időrendi sorrendjében kell hozzárendelni az országokhoz, és az így kiosztott számokról az Egyesült Nemzetek Főtitkára tájékoztatja a megállapodásban részt vevő szerződő feleket. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/247
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 10. oldal   4.8. Az előírás 3. melléklete a jóváhagyási jel elrendezésére vonatkozó példákat 
tartalmaz. 
 
5.  ELŐÍRÁSOK ÉS VIZSGÁLATOK 
 
Megjegyzés
: A bekezdés követelményei úgy is teljesíthetők, hogy azok a 
járműgyártók, amelyeknek évi termelése világviszonylatban nem éri el a 10000 egységet, A Kaliforniai Előírások Kódexének (California Code of Regulations, kiadja a Barclays Publishing) 1996-os vagy későbbi évjáratú járművekre alkalmazandó 13. címe, 1960.1 (f) (2) vagy (g) (1) és (g) (2), 1960.1 (p) bekezdésében, illetve 1995-ös vagy későbbi évjáratú, kisteljesítményű járművekre alkalmazandó 1968.1, 1976. és 1975. bekezdésében előírt megfelelő műszaki követelmények alapján nyerhetnek jóváhagyást. 
 5.1.  Általános követelmények
  
 5.1.1. A szennyezőanyagok kibocsátását befolyásoló alkatrészeket úgy kell megtervezni, 
legyártani és összeszerelni, hogy a rendeltetésszerű használat során, az üzem közbeni rázkódások ellenére, a jármű megfeleljen az előírás rendelkezéseinek. 
 5.1.2. Az előírás rendelkezéseinek megfelelően a gyártó műszaki intézkedéseinek 
biztosítania kell a kipufogógáz-kibocsátás és a párolgási emisszió hatékony korlátozását a jármű szokásos élettartama alatt és normál üzemi feltételek között. Ez magában foglalja a kibocsátáscsökkentő rendszerekben használt tömlők és csatlakozók biztonságát is, amelyeket úgy kell kialakítani, hogy megfeleljenek az eredetileg tervezett célnak. A kipufogási emisszió szempontjából ezeket a rendelkezéseket teljesítettnek kell tekinteni, ha az 5.3.1.4. és a 8.2.3.1. bekezdés előírásait betartják. A párolgási emisszió szempontjából ezek a rendelkezések akkor teljesülnek, ha az 5.3.1.4. és a 8.2.3.1. bekezdés előírásait betartják. 
 5.1.2.1. Kiiktató eszköz használata tilos.  5.1.3.  A benzintartályok betöltőnyílásai  5.1.3.1. Az 5.1.3.2. bekezdéstől függően a benzintartály betöltőnyílását úgy kell kialakítani, 
hogy az megakadályozza a tartály feltöltését, ha a töltőpisztoly betöltőcsövének külső átmérője 23,6 mm vagy annál nagyobb. 
 5.1.3.2. Az 5.1.3.1. bekezdés nem érvényes azokra a járművekre, amelyeknél mindkét alábbi 
feltétel teljesül: 
 5.1.3.2.1. a járművet úgy tervezték és alakították ki, hogy a gáz-halmazállapotú 
szennyezőanyagok kibocsátásának ellenőrzésére szolgáló berendezést nem befolyásolja hátrányosan az ólmozott benzin, és 
 L 375/248 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 11. oldal  
5.1.3.2.2. a járművet feltűnően, jól olvasható és letörölhetetlen módon megjelölték az 
ólmozatlan benzin ISO 2575:1982 szabványban előírt jelével olyan helyen, amely azonnal észrevehető a benzintartályt feltöltő személy számára. Kiegészítő jelölések használata megengedett. 
 5.1.4. Gondoskodni kell annak megakadályozásáról, hogy az üzemanyag-töltőnyílás 
sapkájának elvesztése esetén párolgási emisszió és üzemanyag-kiloccsanás következhessen be. 
 
Ezt a következők alkalmazásával lehet elérni: 
 5.1.4.1. automatikus nyitás és zárás, eltávolíthatatlan tanksapka,  5.1.4.2. olyan tervezési jellemzők, amelyekkel elkerülhető a túlzott párolgási emisszió az 
üzemanyag-töltőnyílás sapkájának elvesztése esetén, 
 5.1.4.3.  minden más megoldás, amellyel ugyanez a hatás érhető el. Ilyen megoldások 
lehetnek például (a teljesség igénye nélkül) a rögzített vagy láncra fűzött tanksapka, vagy a tanksapkához ugyanannak a kulcsnak a használata, amely a jármű indítására is szolgál. Ebben az esetben a kulcsot csak akkor lehessen eltávolítani, ha a tanksapka zárt helyzetben van. 
 5.1.5. Az elektronikus rendszer biztonságára vonatkozó rendelkezések  5.1.5.1. A kibocsátás ellenőrzésére szolgáló számítógéppel felszerelt járműnek olyan 
funkciókkal kell rendelkeznie, amelyek meggátolják a módosítást, kivéve, ha azt a gyártó engedélyezi. A gyártónak engedélyeznie kell a módosításokat abban az esetben, ha azok a jármű diagnosztizálásához, szervizeléséhez, ellenőrzéséhez, utólagos felszereléséhez vagy javításához szükségesek. A programozható számítógépkódok vagy üzemi paraméterek védve legyenek illetéktelen beavatkozás ellen, és olyan védelmi szintet biztosítsanak, amely megfelel legalább az 1998. októberi ISO DIS 15031-7 szabvány előírásainak (SAE J2186, kelt: 1996. október), feltéve, hogy a biztonsági adatok cseréjét a II. melléklet 1 függeléke 6.5. bekezdésében előírt protokollok és diagnosztikai csatlakozó használatával végzik. Minden eltávolítható hitelesítési memóriachipnek zártnak kell lennie, plombált dobozban kell elhelyezni vagy elektronikus algoritmusokkal kell védeni, és csak kifejezetten erre a célra szolgáló szerszámokkal és eljárásokkal lehessen őket kicserélni. 
 5.1.5.2. A számítógép által kódolt motor üzemi paramétereit csak speciális eszközökkel és 
eljárásokkal lehessen megváltoztatni (pl. forrasztott vagy zárt számítógép-összetevőket, illetve plombált (vagy forrasztott) számítógépházat kell használni). 
 5.1.5.3. Mechanikus üzemanyag-befecskendező szivattyúval felszerelt kompressziós gyújtású 
motor esetén a gyártóknak megfelelő intézkedésekkel meg kell akadályozniuk, hogy 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/249
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 12. oldal  
használat közben illetéktelenül meg lehessen változtatni a maximálisan betölthető üzemanyag-mennyiség értékét. 
 5.1.5.4. A gyártók a jóváhagyó hatóságtól kérelmezhetik felmentésüket valamelyik 
követelmény alól azokra a járművekre vonatkozóan, amelyek nem valószínű, hogy védelmet igényelnek. A felmentés elbírálásakor a jóváhagyó hatóság által figyelembe veendő kritériumok magukban foglalják, többek között, a kereskedelmi forgalomban beszerezhető chipeket, a jármű nagyteljesítményű kapacitását, valamint a jármű tervezett eladási mennyiségét. 
 5.1.5.5. Azoknak a gyártóknak, akik programozható számítógépes kódrendszereket 
használnak (pl. EEPROM = elektromosan törölhető, programozható, csak olvasható memória), meg kell akadályozniuk az illetéktelen átprogramozást. A gyártóknak fejlett hamisítás elleni védelmi stratégiákat és olyan írásvédelmi funkciókat kell használniuk, amelyhez a gyártó által kezelt külső számítógépen elektronikus hozzáférési jogosultság szükséges. A hatóság más módszereket is jóváhagyhat, ha azok megfelelő szintű védelmet biztosítanak. 
 5.1.6. Lehetővé kell tenni a jármű közlekedési alkalmassági vizsgán történő ellenőrzését, 
hogy meg lehessen állapítani a teljesítményét az előírás 5.3.7. bekezdése szerint összegyűjtött adatok viszonylatában. Ha ez a vizsgálat különleges eljárást igényel, annak részleteit a szervizelési kézikönyvnek (vagy azzal egyenértékű dokumentumnak) kell tartalmaznia. Ez a különleges eljárás csak olyan speciális berendezést igényelhet, amellyel a jármű fel van szerelve. 
 5.2. Vizsgálati eljárás
 
 
Az 1. táblázat a jármű típusjóváhagyására vonatkozó különböző eljárásokat mutatja be. 
 5.2.1. Szikragyújtású motorral meghajtott járműveken és szikragyújtású motorral felszerelt 
hibridhajtású elektromos járműveken a következő vizsgálatokat kell elvégezni: 
 
I. típus (az átlagos kipufogási emisszió ellenőrzése hidegindítás után), 
 
II. típus (szénmonoxid-kibocsátás vizsgálata alapjárati fordulatszámon), 
 
III. típus (kartergáz-kibocsátás), 
 
IV. típus (párolgási emisszió), 
 
V. típus (szennyezésgátló berendezések tartóssága), 
 L 375/250 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 13. oldal  
VI. típus (az átlagos szénmonoxid- és szénhidrogén-kibocsátás vizsgálata hidegindítás után, alacsony környezeti hőmérsékleten) 
 
OBD vizsgálat 
 
5.2.2. Szikragyújtású motorral meghajtott járműveken és szikragyújtású, LPG- vagy földgáz-
üzemű motorral felszerelt (egy üzemanyaggal működő vagy kettős üzemű) hibridhajtású elektromos járműveken a következő vizsgálatokat kell elvégezni (az 1. táblázat szerint): 
  I. típus (az átlagos kipufogási emisszió ellenőrzése hidegindítás után),   II. típus (szénmonoxid-kibocsátás vizsgálata alapjárati fordulatszámon),   III. típus (kartergáz-kibocsátás),   IV. típus (párolgási emisszió), ha alkalmazandó,   V. típus (szennyezésgátló berendezések tartóssága),   VI. típus (az átlagos szénmonoxid- és szénhidrogén-kibocsátás vizsgálata 
hidegindítás után, alacsony környezeti hőmérsékleten), ha alkalmazandó, 
  OBD vizsgálat, ha alkalmazandó.  5.2.3. Kompressziós gyújtású motorral meghajtott járműveken és kompressziós gyújtású 
motorral felszerelt hibridhajtású elektromos járműveken a következő vizsgálatokat kell elvégezni:  
 
I. típus (az átlagos kipufogási emisszió ellenőrzése hidegindítás után),  V. típus (szennyezésgátló berendezések tartóssága),  és OBD vizsgálat, ha alkalmazandó. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/251
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 14. oldal   
1. táblázat
 
 
A típusjóváhagyás és a jóváhagyás kiterjesztésének különböző eljárásai 
 
 
Típusjóváhag yá
si viz sgála t  M és N kate góriájú szikra g y újtású m otorral felszerelt jár mű vek  M 1  és N 1  ka tegóriájú 
ko mpressz iós g y újtás ú 
mo torral fel szerelt jármű ve k
 
 benzin üze m ű jár mű  kettős üze m ű jár mű  tiszta gáz üze m ű jár m ű   
I. típus  Igen 
(legna g yobb tö me g 
≤  3,5 t)  Igen 
(vizs gálat m ind két 
ü z em anya gt í p us s a l )  
(legna g yobb tö me g ≤  3,5 t)Igen 
(legna g yobb tö me g 
≤  3,5 t)  Igen 
(legna g yobb tö me g 
 ≤  3,5  t)  
II. típus  Igen Igen 
(vizs gálat m ind két 
ü z em anya gt í p us s a l )  Igen - 
III. típus  Igen Igen 
(vizs gálat csa k benzi n nel)  Igen - 
IV. típus  Igen 
(legna g yobb tö me g 
≤  3,5 t)  Igen 
(vizs gálat csa k benzi n nel) 
(legna g yobb tö me g ≤  3,5 t)- - 
V. típus  Igen 
(legna g yobb tö me g 
≤  3,5 t)  Igen 
(vizs gálat csa k benzi n nel) 
(legna g yobb tö me g ≤  3,5 t)Igen 
(legna g yobb tö me g 
 ≤  3,5  t)  Igen 
(legna g yobb tö me g 
≤  3,5 t)  
VI. típus  Igen 
(legna g yobb tö me g 
≤  3,5 t)  Igen 
(legna g yobb tö me g ≤  3,5 t) 
(vizs gálat csa k benzi n nel)  - - 
Kiterjesztés  7. bekezdés szerint  7. bekezdés szerint  7. bekezdés szerint  7. bekezdés szerint; 
M 2  és N 2  kate góriájú 
jármű ve k 
referenciatö m ege 
≤  284 0 kg  
Fedélzeti 
diagnoszt ika  Igen, a 11.1.5. 1.1. 
vag y  a 11.1.5.3 . 
bekezdés szerint  Igen, a 11.1.5. 1.2. vag y a 
11.1. 5.3. bekezdés szerint  Igen, a 11.1.5. 1.2. vag y 
a 11.1. 5.3.  bekezdés 
szerint  Igen, a 11.1.5. 2.1. vag y a 
11.1. 5.2. 2. vag y a 11.1. 5.2. 3. vag y a 
11.1. 5.3. bekezdés szerint
 
5.3.  A vizsgálatok leírása  
 5.3.1.  I. típusú vizsgálat (az átlagos kipufogási emisszió szimulálása hidegindítás után)  5.3.1.1. Az 1. ábra az I. típusú vizsgálat végrehajtásának lehetőségeit mutatja be. Ezt a 
vizsgálatot végre kell hajtani minden, az 1. bekezdésben hivatkozott járművön, amelynek legnagyobb tömege nem haladja meg a 3,5 tonnát. 
 5.3.1.2. A járművet olyan görgős próbapadra kell helyezni, amely terhelés- és 
inerciaszimulációt lehetővé tevő eszközökkel van felszerelve. 
 L 375/252 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 15. oldal  
5.3.1.2.1. A vizsgálatot, amely összesen 19 perc 40 másodpercig tart, és 1. és 2. részből áll, 
megszakítás nélkül kell végrehajtani. A gyártó beleegyezésével egy legfeljebb 20 másodperces, mintavételi időn kívüli időszakot be lehet iktatni az 1. rész vége és a 2. rész kezdete közé a vizsgálóberendezés beállításának megkönnyítése érdekében. 
 5.3.1.2.1.1. Az I. típusú vizsgálat során az LPG vagy földgáz üzemű járműveknél meg kell 
vizsgálni az LPG vagy földgáz üzemanyag összetételének változását a 12. mellékletben előírtak szerint. A benzinnel vagy LPG-vel, illetve földgázzal is üzemeltethető járműveket mindkét üzemanyag használatával meg kell vizsgálni, és az LPG vagy földgáz üzemanyag használatával végzett vizsgálatok során ellenőrizni kell azok összetételének változását a 12. melléklet előírásai szerint. 
 5.3.1.2.1.2. Az 5.3.1.2.1.1. bekezdés követelményeitől eltérve, azok a járművek, amelyek 
benzinnel vagy gáz-halmazállapotú üzemanyaggal is üzemeltethetők, de csak vészhelyzet esetén vagy csak indításhoz használható benzinüzemű rendszerrel vannak felszerelve, amelyhez egy legfeljebb 15 literes benzintartály tartozik, az I. típusú vizsgálat szempontjából olyan járműveknek minősülnek, amelyek csak gáz-halmazállapotú üzemanyaggal működtethetők. 
 5.3.1.2.2. A vizsgálat 1. része négy alapvető városi ciklusból épül fel. Minden alapvető városi 
ciklus 15 szakaszból áll (alapjárat, gyorsítás, állandó sebesség, lassítás stb.). 
 5.3.1.2.3. A vizsgálat 2. része egy városon kívüli ciklust tartalmaz. A városon kívüli ciklus 13 
szakaszból áll (alapjárat, gyorsítás, állandó sebesség, lassítás stb.). 
 5.3.1.2.4. A vizsgálat közben a kipufogógázokat hígítják, és egy vagy több zsákba arányos 
mennyiségű mintát gyűjtenek. A vizsgált jármű kipufogógázait hígítják, mintát vesznek belőle, és az alábbiakban leírt eljárás szerint elemzik, majd megmérik a hígított kipufogógáz teljes térfogatát. A kompressziós gyújtású motorral felszerelt járműveknél nemcsak a szénmonoxid, a szénhidrogén és a nitrogénoxid, hanem a légszennyező részecskék emisszióját is feljegyzik. 
 5.3.1.3. A vizsgálatot a 4. mellékletben leírt eljárással hajtják végre. A gázok összegyűjtéséhez 
és elemzéséhez, valamint a részecskék eltávolításához és méréséhez alkalmazott módszereknek meg kell felelniük az előírásoknak. 
 5.3.1.4. Az 5.3.1.5. bekezdés követelményeitől függően a vizsgálatot háromszor kell 
megismételni. Az eredményeket megszorozzák az 5.3.6. bekezdésben előírt megfelelő romlási tényezőkkel, és a 2.20. bekezdésben meghatározott periodikusan regeneráló 
rendszer esetén a 13. mellékletben megadott K
i tényezőkkel is meg kell szorozni. A 
gáz-halmazállapotú emisszió eredményül kapott tömege és kompressziós gyújtású 
motorral ellátott járművek esetén az egyes vizsgálatokon kiszámított részecsketömeg nem haladhatja meg az alábbi táblázatban megadott határértékeket 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/253
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 16. oldal  
Határértékek
 
 
 
CO 
(szénmo n oxid) 
t ö m ege  
HC (szén hidr og én) 
t ö m ege  
Nitrog én oxid ok 
(NO x ) töm eg e 
 Szén hidr og é nek és 
nitrog én oxid ok 
(együttes 
t ö m ege Részecskék 
(PM) 
(1)  
t ö m ege  Ref ere nciatöm e g 
(RW) 
 
(kg) 
L 1 
(g/km) L 2 
(g/km) L 3  
(g/km) L 2  + L 3  
(g/km) L 4  
(g/km) 
Kat eg ória  Osztál
y  Be nzin  Dízel Be nzin Dízel Be nzin Dízel Be nzin Dízel Dízel 
M(2) - Összes 2,3  
0,6 4  
0,2 0  
-  
0,1 5  
0,5 0  
-  
0,5 6  
0,0 5 
I. RW #  1 305  
2,3  
0,6 4  
0,2 0  
-  
0,1 5  
0,5 0  
-  
0,5 6  
0,0 5 
II. 13 05 < RW #  1 760  
4,1 7  
0,8 0  
0,2 5  
-  
0,1 8  
0,6 5  
-  
0,7 2  
0,0 7 A ( 20 00 )  
N 1(3) 
III.  
17 60 < RW   
5,2 2  
0,9 5  
0,2 9  
-  
0,2 1  
0,7 8  
-  
0,8 6  
0,1 0 
M(2) -  
 Összes   
1,0  
0,5 0  
0,1 0  
-  
0,0 8  
0,2 5  
-  
0,3 0  
0,0 25 
I.  
RW #  1 305  
1,0  
0,5 0  
0,1 0  
-  
0,0 8  
0,2 5  
-  
0,3 0  
0,0 25 
II.  
13 05 < RW #  1 760  
1,8 1  
0,6 3  
0,1 3  
-  
0,1 0  
0,3 3  
-  
0,3 9  
0,0 4 B ( 20 05 )  
 
N 1(3) 
III.  
17 60 < RW   
2,2 7  
0,7 4  
0,1 6  
-  
0,1 1  
0,3 9  
-  
0,4 6  
0,0 6 
 
 
      (1) Kompressziós gyújtású motor esetén       (2) Kivéve a 2500 kg legnagyobb tömeget meghaladó járműveket       (3) Továbbá a (2) lábjegyzetben meghatározott M kategóriájú járművek  5.3.1.4.1. Az 5.3.1.4. bekezdés követelményei ellenére minden egyes szennyezőanyagnál vagy 
szennyezőanyagok kombinációjánál a három mért tömeg közül az egyik legfeljebb 
10 százalékkal meghaladhatja az előírt határértéket, feltéve, hogy a három mérési 
eredmény számtani középértéke az előírt határérték alatt van. Ha egynél több szennyezőanyag meghaladja az előírt határértékeket, lényegtelen, hogy ezt az értéket ugyanabban vagy különböző vizsgálatokban mérték.  
 5.3.1.4.2. Ha a vizsgálatokat gáz-halmazállapotú üzemanyaggal végzik, a gáz-halmazállapotú 
kibocsátások eredő tömege nem haladhatja meg a fenti táblázatban a benzinmotoros járművekre előírt határértékeket. 
 5.3.1.5. Az 5.3.1.4. bekezdésben előírt vizsgálatok számát a következőkben meghatározott 
feltételek között (ahol V
1 az első és V 2 a második vizsgálat eredménye) csökkenteni 
kell minden egyes korlátozás alá eső szennyezőanyagra vagy két szennyezőanyag együttes emissziójára vonatkozóan. 
 5.3.1.5.1. Csak egy vizsgálatot kell elvégezni, ha minden egyes korlátozás alá eső 
szennyezőanyagra vagy két szennyezőanyag együttes emissziójára kapott eredmény 
kisebb vagy egyenlő, mint 0,70 L (azaz V
1 # 0,70 L). 
 
5.3.1.5.2. Ha az 5.3.1.5.1. bekezdés követelményei nem teljesülnek, csak két vizsgálatot 
végeznek, ha minden egyes korlátozás alá eső szennyezőanyagra vagy két L 375/254 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 17. oldal  
szennyezőanyag együttes emissziójára vonatkozólag az alábbi követelmények teljesülnek: 
  
V
1 # 0.85 L és V 1 + V 2 # 1.70 L és V 2 # L 
 5.3.2.  II. típusú vizsgálat (szénmonoxid-kibocsátás vizsgálata alapjárati fordulatszámon)  5.3.2.1.  Ezt a vizsgálatot minden olyan szikragyújtású motorral meghajtott járművön el kell 
végezni, amelynek legnagyobb tömege meghaladja a 3,5 tonnát.  
 5.3.2.1.1. Azokat a járműveket, amelyek benzinnel vagy LPG, illetve földgáz üzemanyaggal is 
működtethetők, a II. típusú vizsgálat során mindkét üzemanyaggal meg kell vizsgálni. 
 5.3.2.1.2. Az 5.3.2.1.1. bekezdés követelményeitől eltérve, azok a járművek, amelyek 
benzinnel vagy gáz-halmazállapotú üzemanyaggal is üzemeltethetők, de csak vészhelyzet esetén vagy csak indításhoz használható benzinüzemű rendszerrel vannak felszerelve, amelyhez egy legfeljebb 15 literes benzintartály tartozik, a II. típusú vizsgálat szempontjából olyan járműveknek minősülnek, amelyek csak gáz-halmazállapotú üzemanyaggal működtethetők. 
 5.3.2.2. Az 5. melléklet előírásai szerint végzett vizsgálat esetén az alapjárati fordulatszámon 
járó motor által kibocsátott kipufogógázok szénmonoxid-tartalma nem haladhatja meg a gyártó által meghatározott beállításnál a 3,5 térfogatszázalékot, illetve nem haladhatja meg a 4,5 térfogatszázalékot a mellékletben előírt beállítási tartományon belül. 
 5.3.3. III. típusú vizsgálat (a kartergáz-kibocsátás vizsgálata)  5.3.3.1. Ezt a vizsgálatot az 1. bekezdésben hivatkozott valamennyi járművön el kell 
végezni, kivéve a kompressziós gyújtású motorral felszerelt járműveket. 
 5.3.3.1.1. Azokat a járműveket, amelyek benzinnel vagy LPG, illetve földgáz üzemanyaggal is 
működtethetők, a III. típusú vizsgálat során csak benzinnel kell megvizsgálni. 
 5.3.3.1.2. Az 5.3.3.1.1. bekezdés követelményeitől eltérve azok a járművek, amelyek benzinnel 
vagy gáz-halmazállapotú üzemanyaggal is üzemeltethetők, de csak vészhelyzet esetén vagy csak indításhoz használható benzinüzemű rendszerrel vannak felszerelve, amelyhez egy legfeljebb 15 literes benzintartály tartozik, a III. típusú vizsgálat szempontjából olyan járműveknek minősülnek, amelyek csak gáz-halmazállapotú üzemanyaggal működtethetők. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/255
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 18. oldal  
1. ábra
 
 
Az I. típusú jóváhagyásvizsgálat folyamatábrája 
(lásd az 5.3.1. bekezdést) 
 
 
One test Egy vizsgálat 
Granted Jóváhagyás megadva 
Two tests Két vizsgálat 
Three tests Három vizsgálat 
Yes Igen 
No Nem 
Refused Jóváhagyás elutasítva 
 L 375/256 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 19. oldal  
5.3.3.2. A 6. melléklet előírásai szerint végzett vizsgálat esetén a motor forgattyúházának 
szellőzőrendszere nem engedheti, hogy kartergáz jusson a légkörbe. 
 5.3.4. IV. típusú vizsgálat (a párolgási emisszió meghatározása) 
 
5.3.4.1. Ezt a vizsgálatot a fenti 1. bekezdésben említett valamennyi járművön el kell 
végezni, kivéve a kompresszió gyújtású motorral felszerelt járműveket, az LPG vagy földgáz üzemanyaggal működő járműveket, illetve azokat, amelyek legnagyobb tömege meghaladja a 3500 kg-ot. 
 5.3.4.1.1. Azokat a járműveket, amelyek benzinnel vagy LPG, illetve földgáz üzemanyaggal is 
működtethetők, a IV. típusú vizsgálat során csak benzinnel kell megvizsgálni. 
 5.3.4.2. A 7. melléklet előírásai szerint végzett vizsgálat során a párolgási emisszió nem 
haladhatja meg a 2 g/vizsgálat értéket. 
 5.3.5. VI. típusú vizsgálat (az átlagos szénmonoxid- és szénhidrogén-kibocsátás vizsgálata 
hidegindítás után, alacsony környezeti hőmérsékleten) 
 5.3.5.1. A vizsgálatot minden M
1 és 1. osztályba tartozó N 1 kategóriás szikragyújtású 
motorral felszerelt járművön el kell végezni, kivéve azokat a járműveket, amelyeket több mint hat személy szállítására terveztek, illetve azokat, amelyek legnagyobb tömege meghaladja a 2500 kg-ot. 
 5.3.5.1.1. A járművet olyan görgős próbapadra kell helyezni, amely terhelés- és 
inerciaszimulációt lehetővé tevő eszközökkel van felszerelve. 
 5.3.5.1.2. A vizsgálat az I. típusú vizsgálat 1. részének négy alapvető városi menetciklusából 
áll. Az 1. részben szereplő vizsgálatot a 4. melléklet 1. függeléke írja le, és a függelékben található 1/1., 2/2. és 1/3. ábra mutatja be. Az összesen 780 másodpercen keresztül tartó, átlagos alacsony környezeti hőmérsékleten folytatott vizsgálatot megszakítás nélkül és a motor indulásától kell elvégezni. 
 5.3.5.1.3. Az alacsony környezeti hőmérsékletű vizsgálatot 266 K (-7 °C) környezeti 
hőmérsékleten kell végrehajtani. A vizsgálat végrehajtása előtt a vizsgálandó járműveket egységes módon kondicionálni kell, hogy a vizsgálati eredmények megismételhetők legyenek. A kondicionálást és a többi vizsgálati eljárást a 8. mellékletben előírtak szerint kell elvégezni. 
 5.3.5.1.4. A vizsgálat alatt a kipufogógázokat hígítják, és arányos mennyiségű mintát 
gyűjtenek belőle. A vizsgált jármű kipufogógázait hígítják, mintát vesznek belőle, és a 8. mellékletben leírt eljárás szerint elemzik, majd megmérik a hígított kipufogógáz teljes térfogatát. Elemzik a hígított kipufogógázok szénmonoxid- és szénhidrogén-tartalmát. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/257
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 20. oldal  5.3.5.2. Az 5.3.5.2.2. és a 5.3.5.3. bekezdés követelményeitől függően a vizsgálatot 
háromszor kell megismételni. A szénmonoxid- és a szénhidrogén-kibocsátás mért tömege nem haladhatja meg az alábbi táblázatban szereplő határértékeket:  
 
Vizsgá lati 
hő mérsé klet  Szén mo no xid, L1 
(g/k m )  Szén hidrogéne k, L2 
(g/k m )  
266 K (-7 °C)  15 1,8 
 
 5.3.5.2.1. Az 5.3.5.2. bekezdés követelményei ellenére minden egyes szennyezőanyagnál a 
három mérési eredmény közül egy legfeljebb 10 százalékkal túllépheti az előírt határértéket, feltéve, hogy a három mérési eredmény számtani középértéke az előírt határérték alatt van. Ha egynél több szennyezőanyag meghaladja az előírt 
határértékeket, lényegtelen, hogy ezt az értéket ugyanabban vagy különböző 
vizsgálatokban mérték.  
 5.3.5.2.2. Az 5.3.5.2. bekezdésben előírt vizsgálatok száma – a gyártó kérésére – 10-re 
növelhető, ha az első három eredmény számtani közepe kisebb, mint a határérték 110 százaléka. Ebben az esetben a vizsgálat után teljesítendő követelmény az, hogy mind a 10 eredmény számtani átlagának a határértéknél kisebbnek kell lennie. 
 5.3.5.3. Az 5.3.5.2. bekezdésben leírt vizsgálatok számát az 5.3.5.3.1. és az 5.3.5.3.2. 
bekezdés szerint csökkenteni lehet. 
 5.3.5.3.1. Csak egy vizsgálatot kell elvégezni, ha az első vizsgálatban az egyes 
szennyezőanyagokra kapott eredmény kisebb vagy egyenlő, mint 0,70 L. 
 5.3.5.3.2. Amennyiben az 5.3.5.3.1. bekezdés követelményei nem teljesülnek, csak két 
vizsgálatot kell elvégezni, ha az egyes szennyezőanyagokra vonatkozóan az első vizsgálat eredmény legfeljebb 0,85 L, és az első két eredmény összege kisebb vagy egyenlő, mint 1,70 L, a második vizsgálat eredménye pedig kisebb vagy egyenlő, mint L. 
 
(V
1 L 0,85 L és V 1 + V 2 L 1,70 L és V 2 L L) 
 5.3.6. V. típusú vizsgálat (szennyezésgátló berendezések tartóssága)  5.3.6.1. Ezt a vizsgálatot az 1. bekezdésben említett valamennyi olyan járművön el kell 
végezni, amelyekre az 5.3.1. bekezdésben meghatározott vizsgálat vonatkozik. Ez az élettartam-vizsgálat 80 000 km próbapályán, közúton vagy görgős próbapadon végzett futást foglal magában a 9. mellékletben leírt program szerint. 
 5.3.6.1.1. Azokat a járműveket, amelyek benzinnel vagy LPG, illetve földgáz üzemanyaggal is 
működtethetők, az V. típusú vizsgálat során csak benzinnel kell megvizsgálni. Ebben az esetben az ólommentes benzinre vonatkozó romlási tényezőt kell LPG- vagy földgázüzemre is használni. L 375/258 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 21. oldal  
 5.3.6.2. Az 5.3.6.1. bekezdés követelményei ellenére a gyártó a következő táblázatból is 
választhat romlási tényezőket az 5.3.6.1. bekezdésben leírt vizsgálat alternatív megoldásaként. 
 
 
Motorkategór ia   
Romlási tén y e z ők  
S z enn y e z ő an y ag  CO HC NO x HC + NO x(1 ) Rés zecské k  
Szi k r a gyú j t á s ú  motor
  1,2  1,2  1,2  -  - 
Kompressziós g y újtású  motor
  1,1  -  1  1  1,2 
 
  (1) Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek esetén  
A gyártó kérésére a műszaki szolgálat az V. típusú vizsgálat befejezése előtt elvégezheti az I. típusú vizsgálatot a fenti táblázatban szereplő romlási tényezők használatával. A V. típusú vizsgálat befejezése után a műszaki szolgálat módosíthatja a 2. mellékletben rögzített típusjóváhagyási eredményeket, azáltal, hogy a fenti táblázat romlási tényezőit felváltja az V. típusú vizsgálat során mért értékekkel. 
 5.3.6.3. A romlási tényezőket meghatározhatják az 5.3.6.1. bekezdésben leírt eljárással vagy 
az 5.3.6.2. bekezdésben szereplő táblázat értékeinek használatával. A tényezők az 5.3.1.4., és a 8.2.3.1. bekezdés követelményeinek való megfelelés megállapítására szolgálnak. 
 5.3.7. A közlekedési alkalmassági vizsgálathoz szükséges kibocsátási adatok  5.3.7.1. Ez a követelmény alkalmazandó minden olyan szikragyújtású motorral felszerelt 
járműre, amelynek típusjóváhagyását e módosítás szerint kérik. 
 5.3.7.2. Az 5. melléklet előírásai szerint (II. típusú vizsgálat) normál alapjárati 
fordulatszámon végzett vizsgálat során fel kell jegyezni: 
 
(a) a kibocsátott kipufogógázok szénmonoxid-tartalmát, 
 
(b) a motor fordulatszámát a vizsgálat alatt, a tűrésekkel együtt. 
 
5.3.7.3.  „Magas alapjárati” fordulatszámon (vagyis > 2,000 min. -1) végzett vizsgálat esetén 
fel kell jegyezni: 
 
(a) a kibocsátott kipufogógázok szénmonoxid-tartalmát, 
 
(b)  a lambda értéket (*), 
 
(c)  a motor fordulatszámát a vizsgálat alatt, a tűrésekkel  együtt. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/259
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 22. oldal   
(*) A lambda értéket az egyszerűsített Brettschneider egyenlettel kell 
kiszámítani a következők szerint: 
 
 
 
 
 ahol:    [ ] =  koncentráció térfogatszázalékban    K1 =  átalakítási tényező NDIR mérésről FID mérésre (a mérőeszköz gyártója 
határozza meg) 
  H
cv =  hidrogén-szén atomszámarány  – benzin: 1,73 
  – LPG:   2,53   – földgáz:      4,0 
 
 O cv  =   oxigén-szén atomszámarány – benzin: 0,02 
  – LPG:   0,0 
– földgáz:      0,0 
 
5.3.7.4. Meg kell mérni és fel kell jegyezni a motorolaj hőmérsékletét a vizsgálat 
időpontjában. 
 
5.3.7.5.  Ki kell tölteni a 2. melléklet 17. pontjában szereplő táblázatot.  5.3.7.6. A gyártónak igazolnia kell a típusjóváhagyás időpontjában rögzített és az 5.3.7.3. 
bekezdés szerint kiszámított lambda érték pontosságát, mivel ez általában jellemzi az illetékes hatóság által megadott típusjóváhagyás időpontjától számított 24 hónapon belül gyártott járműveket. Értékelést kell készíteni a gyártott járművekről készített felmérésekről és tanulmányokról. 
 
5.3.8.  OBD vizsgálat  
Ezt a vizsgálatot az 1. bekezdésben említett valamennyi járművön el kell végezni. Ezt követően végre kell hajtani a 11. melléklet 3. bekezdésében leírt vizsgálati eljárást. 
 L 375/260 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 23. oldal  
6.  A JÁRMŰTÍPUS MÓDOSÍTÁSA   6.1. A járműtípus bármilyen módosításáról értesíteni kell a járműtípust jóváhagyó 
adminisztratív szervezeti egységet. A szervezeti egység a következőket teheti: 
 6.1.1. megállapíthatja, hogy a végrehajtott módosítások valószínűleg nem fejtenek ki 
jelentős mértékű káros hatást, és a jármű így is megfelel a követelményeknek, vagy 
 6.1.2. további vizsgálati jelentést kérhet a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki 
szolgálattól. 
 6.2. A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásával 
együtt, a fenti 4.3. bekezdésben rögzített eljárásnak megfelelően kell tájékoztatni az előírást alkalmazó megállapodásban részt vevő feleket. 
 6.3. A jóváhagyás kiterjesztését engedélyező illetékes hatóság sorszámot rendel a 
kiterjesztéshez, és erről tájékoztatja az előírást alkalmazó 1958. évi megállapodásban részt vevő többi felet az előírás 2. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon. 
 7.  A JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE  
Az előírás értelmében a típusjóváhagyás módosítása esetén a következő külön rendelkezéseket kell alkalmazni (adott esetben). 
 
7.1.  A kipufogási emisszióra vonatkozó kiterjesztések
 
(I. típusú, II. típusú és VI. típusú vizsgálatok) 
 7.1.1.  Különböző referenciatömegű járműtípusok  7.1.1.1. A járműtípusra megadott jóváhagyás csak olyan járműtípusokra terjeszthető ki, 
amelyek referenciatömegéhez a következő két nagyobb egyenértékű inerciakategória vagy bármely kisebb egyenértékű inerciakategória használata szükséges. 
 7.1.1.2. Az 5.3.1.4. bekezdés 2. lábjegyzetében hivatkozott N
1 és M kategóriájú járművek 
esetében, ha annak a járműtípusnak a referenciatömege, amelyre a jóváhagyás kiterjesztését kérik, kisebb egyenértékű inercia használatát igényli, mint amelyet a már jóváhagyott járműtípusnál használtak, a jóváhagyás kiterjesztését megadhatják, ha a már jóváhagyott járműtípus szennyezőanyagainak tömege azokon a határértékeken belül van, amelyeket arra a járműre írtak elő, amelyre a jóváhagyás kiterjesztését kérik. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/261
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 24. oldal  7.1.2.  Különböző áttételi aránnyal rendelkező járműtípusok  
A járműtípus jóváhagyását az alábbi feltételekkel kiterjeszthetik olyan járműtípusokra, amelyek a jóváhagyott típustól csak az áttételi arányok tekintetében 
térnek el: 
 
7.1.2.1. Az I. típusú és a VI. típusú vizsgálatban használt minden egyes áttételi arányhoz meg 
kell határozni a következő arányt: 
 
 
 
ahol V 1 a jóváhagyott járműtípus sebessége, V 2 pedig a jóváhagyás kiterjesztésénél 
figyelembe vett jármű sebessége 1000 min-1 motorfordulatszám esetén. 
 
7.1.2.2.  Ha minden egyes áttételi arány esetében E ≤ 8 %, akkor a jóváhagyás kiterjesztését 
az I. típusú és a VI. típusú vizsgálat megismétlése nélkül engedélyezhetik. 
 7.1.2.3.  Ha legalább egy áttételi aránynál E > 8 %, és minden egyes arány esetében E ± 13 %, 
akkor az I. típusú és a VI. típusú vizsgálatot meg kell ismételni, de ez, a műszaki 
szolgálat jóváhagyásával, végrehajtható a gyártó által választott laboratóriumban is. A vizsgálati jelentést meg kell küldeni a típusjóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálatnak. 
 7.1.3.  Különböző referenciatömegű és különböző áttételi aránnyal rendelkező járműtípusok  
A járműtípus jóváhagyása kiterjeszthető olyan járműtípusokra, amelyek a jóváhagyott típustól csak referenciatömegükben és áttételi arányukat tekintve különböznek, feltéve, hogy a 7.1.1. és a 7.1.2. bekezdésben előírt feltételeket teljesítik. 
 7.1.4.  Megjegyzés
: Amennyiben egy járműtípust a 7.1.1.–7.1.3. bekezdés értelmében 
hagytak jóvá, ez a jóváhagyás nem terjeszthető ki más járműtípusokra. 
 7.2.  Párolgási emisszió
 (IV. típusú vizsgálat) 
  7.2.1. A párolgási emissziót csökkentő rendszerrel felszerelt járműtípusra adott jóváhagyás 
az alábbi feltételek mellett terjeszthető ki: 
 7.2.1.1. Az üzemanyag-levegő adagolás alapelvének (pl. egyedi befecskendezés, karburátor) 
meg kell egyeznie. 
 7.2.1.2. Az üzemanyagtartály formája és anyaga, valamint a folyékony üzemanyagot szállító 
tömlők azonosak legyenek. A tömlők keresztmetszete és megközelítő hosszúsága L 375/262 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 25. oldal  
tekintetében a legkedvezőtlenebb típuscsaládot kell vizsgálni. A típusjóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat dönti el, hogy a nem azonos gőz-folyadék 
leválasztók elfogadhatók-e. Az üzemanyagtartály térfogatának ∀ 10% tartományon 
belül kell maradnia. Az üzemanyagtartály biztonsági szelepe azonos beállítású 
legyen. 
 7.2.1.3. Az üzemanyaggőzök tárolásának módja azonos legyen, pl. a csapda alakja és 
térfogata, a tárolóközeg, a légszűrő (ha ilyet használnak a párolgási emisszió csökkentésére) stb. meg kell, hogy egyezzen. 
 
7.2.1.4. A karburátor úszóházainak üzemanyag-térfogata ∀ 10 milliliter tartományon belül 
legyen. 
 
7.2.1.5. A felhalmozott gőzök tisztításának módja azonos legyen (pl. légáram, indítópont 
vagy a menetciklus alatt a tisztítási térfogat). 
 7.2.1.6. Az üzemanyag-adagolási rendszer tömítési és szellőztetési módjának meg kell 
egyeznie. 
 7.2.2. További megjegyzések:  
(i)  eltérő motortérfogat megengedett; 
 
(ii)  eltérő motorteljesítmény megengedett; 
 
(iii) automata és kézi sebességváltó, két- és négykerék-meghajtás megengedett; 
 
(iv)  különböző karosszériastílus megengedett; 
 
(v) különböző méretű kerekek és abroncsok megengedettek; 
 7.3. A szennyezésgátló berendezések tartóssága
 (V. típusú vizsgálat) 
 7.3.1. A járműtípus jóváhagyása kiterjeszthető különböző járműtípusokra, ha a 
motor/szennyezéscsökkentő rendszer kombinációja megegyezik a már jóváhagyott járműével. Ebből a szempontból azokat a járműtípusokat, amelyeknek az alábbiakban felsorolt paraméterei azonosak vagy az előírt határértékeken belül maradnak, ugyanahhoz a motor/szennyezéscsökkentő berendezés kombinációhoz tartozónak kell tekinteni. 
 7.3.1.1. Motor:  
hengerek száma, 
 
motor térforgata ( ± 15 százalék), 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/263
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 26. oldal  
hengertömb kialakítása, 
 
szelepek száma, 
 
üzemanyag-ellátó rendszer, 
 
hűtőrendszer típusa, 
 
égési folyamat, 
 
hengerfuratok középvonalainak távolsága. 
 7.3.1.2.  Szennyezéscsökkentő rendszer:  
Katalizátor: 
 
katalizátorok és elemek száma, 
 
katalizátorok mérete és alakja (egy tömb térfogata ± 10 százalék), 
 
katalizátor működési módja (utánégetés, háromutas stb.), 
 
nemesfémtöltés (azonos vagy nagyobb), 
 
nemesfémarány ( ± 15 százalék), 
  
hordozó (szerkezeti kialakítás és anyag), 
  
cellasűrűség, 
  
katalizátorház típusa, 
 
a katalizátor elhelyezkedése (olyan helyzet és méretek a kipufogórendszerben, amelyek nem okoznak 50 K-nál nagyobb hőmérsékletváltozást a katalizátor bemeneténél). 
 
Ezt a hőmérsékletváltozást állandósított körülmények között 120 km/h sebességnél és az I. típusú vizsgálathoz beállított terhelésnél kell ellenőrizni. 
 
Levegő-befecskendezés: van vagy nincs 
típus (pulzátor, légszivattyúk stb.). 
 
Kipufogógáz-visszavezetés (EGR): van vagy nincs. 
 7.3.1.3. Inerciakategória: két inerciakategóriával közvetlenül felette és bármely kisebb inercia 
kategória. L 375/264 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 27. oldal  
 7.3.1.4. A tartóssági vizsgálat lefolytatható olyan járművel, amelynek karosszériastílusa, 
sebességváltója (automata vagy kézi kapcsolású), valamint kerék- és gumiabroncsméretei mások, mint annak a járműtípusnak, amelyre a típusjóváhagyást 
kérik. 
 
7.4. Fedélzeti diagnosztika
 
 7.4.1. A járműtípus jóváhagyása OBD rendszere szempontjából kiterjeszthető olyan más 
járműtípusokra, amelyek ugyanahhoz a jármű-/OBD-családhoz tartoznak, a 11. melléklet 2. függelékében leírtak szerint. A motor kibocsátáscsökkentő rendszerének meg kell egyeznie a már jóváhagyott jármű rendszerével, és meg kell felelnie a 11. melléklet 2. függelékében megadott OBD-motorcsalád leírásának, tekintet nélkül a következő járműjellemzőkre: 
 
motor szerelvényei, 
 
gumiabroncsok, 
 
egyenértékű inercia, 
 
hűtőrendszer, 
 
áttételi arány, 
 
áttétel típusa, 
 
karosszéria típusa. 
 8. A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE  8.1. Az előírás értelmében jóváhagyási jelet viselő minden járműnek a motor által 
kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyezőanyagok és légszennyező részecskék kibocsátását befolyásoló alkatrészek, a kartergáz-kibocsátás és a párolgási emisszió tekintetében meg kell felelnie a jóváhagyott járműtípusnak. A gyártási eljárásoknak meg kell felelniük az 1958. évi megállapodás 2. függelékében (E/EGB/324-E/EGB/TRANS/505/2. változat) előírt feltételeknek és az alábbi követelményeknek: 
 8.2. Általános szabályként a gyártás megfelelőségét tekintettel a jármű által kibocsátott 
szennyezőanyagok mennyiségének korlátozására a közlemény-formanyomtatványban szereplő leírás, illetve annak mellékletei alapján kell ellenőrizni (I., II., III. és IV. típusú vizsgálat). 
 
Üzemelő járművek megfelelősége
 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/265
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 28. oldal  
Tekintettel az emisszió szempontjából jóváhagyott típusokra, ezeknek az intézkedéseknek alkalmasaknak kell lenniük a kibocsátáscsökkentő berendezések működésének ellenőrzésére is a jármű hasznos élettartama alatt, normál üzemi feltételek között (megfelelően karbantartott és üzemben tartott jármű megfelelősége). 
Az előírás alkalmazásában ezeket az intézkedéseket a jármű ötéves koráig terjedő 
időszakon belül vagy 80 000 km megtételéig (amelyik hamarabb következik be), illetve 2005. január 1-től ötéves korig terjedő időszak alatt vagy 100 000 km-ig (amelyik hamarabb következik be) ellenőrizni kell. 
 8.2.1. Az adminisztratív szervezeti egység az üzemelő járművek megfelelőségi vizsgálatát 
a gyártó rendelkezésére álló megfelelő adatok alapján végzi az 1958. évi megállapodás 2. függelékében (E/EGB/324-E/EGB/TRANS/505/2. változat) meghatározott eljárásokhoz hasonló módszerekkel. 
  A 4. függelék 4/1. és 4/2. ábrája az üzemelő járművek megfelelőségi vizsgálatához 
alkalmazott eljárást szemlélteti. 
 8.2.1.1. Az üzemben lévő járműcsaládot meghatározó paraméterek   Az üzemben lévő járműcsalád olyan alapvető tervezési paraméterek alapján 
határozható meg, amelyeknek az adott járműcsaládon belül azonosaknak kell lenniük. Ennek megfelelően azok a járműtípusok, amelyek általában, illetve a megadott tűréshatárokon belül legalább az alábbiakban felsorolt paraméterekkel rendelkeznek, ugyanahhoz az üzemben lévő járműcsaládhoz tartozónak tekinthetők: 
 
− égési folyamat (kétütemű, négyütemű, forgódugattyús); 
− hengerek száma; 
− a hengertömb kialakítása (soros, V vagy sugaras elrendezésű, 
vízszintesen egymással szemben elhelyezett, egyéb).  a hengerek 
dőlésszöge vagy tájolása nem feltétel; 
− üzemanyag-adagolás módja (pl. közvetett vagy közvetlen 
befecskendezés); 
− hűtőrendszer típusa (levegő, víz, olaj); 
− elszívás módja (természetes elszívás, nyomás alatt történő elszívás); 
− üzemanyag, amelyre a motort tervezték (benzin, dízel, földgáz, LPG stb.) a kettős üzemű járművek tiszta gázüzemű járművekkel csoportosíthatók, 
feltéve, hogy az egyik üzemanyag közös; 
− katalizátor típusa (háromutas katalizátor vagy egyéb); 
− részecskecsapda típusa (van vagy nincs); 
− kipufogógáz-visszavezetés (EGR) (van vagy nincs); 
− a járműcsaládon belül a legnagyobb motor hengerűrtartalma mínusz 30 
százalék.  
 L 375/266 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 29. oldal  
8.2.1.2. Az adminisztratív szervezeti egység az üzemelő járművek megfelelőségi vizsgálatát 
a gyártó által biztosított adatok alapján végzi el. Ezek az adatok, többek között, az alábbiakat foglalják magukba: 
 
8.2.1.2.1. A gyártó neve és címe 
 8.2.1.2.2. A gyártó meghatalmazott képviselőjének neve, címe, telefon- és faxszáma, valamint 
e-mail címe a gyártó által biztosított adatokhoz tartozó területeken.  
 
8.2.1.2.3. A gyártó által közölt adatokban szereplő járművek modelljének neve 
 
8.2.1.2.4. Adott esetben a gyártó által közölt adatokban szereplő járműtípusok listája, vagyis az 
üzemben lévő járműcsalád a 8.2.1.1. bekezdésnek megfelelően. 
 
8.2.1.2.5. Az üzemben lévő járműcsaládhoz (VIN előtag) tartozó járműtípusokra érvényes 
járműazonosító (VIN) kódok. 
 
8.2.1.2.6. Az üzemben lévő járműcsaládhoz tartozó járműtípusokra vonatkozó 
típusjóváhagyások száma, beleértve a kiterjesztéseket és a területi javításokat/visszavonásokat (átdolgozásokat). 
 
8.2.1.2.7. A gyártó által közölt adatokban szereplő járművek típusjóváhagyásaira vonatkozó 
kiterjesztések és területi javítások/visszavonások részletei (ha az adminisztratív szervezeti egység kéri). 
 
8.2.1.2.8. Az az időszak, amely alatt a gyártó összegyűjtötte az adatokat 
 
8.2.1.2.9. A gyártó által közölt adatokban szereplő járműépítési időszak (pl. a 2001. naptári év 
során gyártott járművek) 
 
8.2.1.2.10. A gyártó által az üzemelő járművek megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott 
eljárás, beleértve a következőket: 
 
8.2.1.2.10.1. A járművek keresésének módja; 
 
8.2.1.2.10.2. Járműkiválasztási és -elutasítási feltételek; 
 
8.2.1.2.10.3. A programhoz használt vizsgálattípusok és -eljárások; 
 
8.2.1.2.10.4. Az üzemben lévő járműcsoport gyártó általi elfogadásának/elutasításának feltételei; 
 
8.2.1.2.10.5. Földrajzi terület(ek), amelyben belül a gyártó az adatokat gyűjtötte.  8.2.1.2.10.6. Alkalmazott mintaméret és mintavételi módszer.  8.2.1.2.11. A gyártó által az üzemelő járművek megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott 
eljárás eredményei, beleértve a következőket: 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/267
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 30. oldal   8.2.1.2.11.1. A programban szereplő járművek azonosítása (vizsgált vagy nem vizsgált)  Az azonosítás a következőket foglalja magában: modell neve;  
– jármű azonosítószáma (VIN); – jármű regisztrációs száma; – gyártás dátuma; – használati terület (ha ismert); – felszerelt gumiabroncsok. 
 8.2.1.2.11.2. A jármű mintavételből történő elutasításának oka(i)  8.2.1.2.11.3. A mintában szereplő járművek szervizelési előzményei (beleértve az esetleges 
átalakításokat) 
 8.2.1.2.11.4. A mintában szereplő járművek javítási előzményei (ha ismertek). 
 
8.2.1.2.11.5. A következő vizsgálati adatok:  
– vizsgálat dátuma; – vizsgálat helye; – a jármű kilométerszámlálóján kijelzett távolság; – vizsgálati üzemanyag műszaki adatai (pl. vizsgálati referencia-üzemanyag 
vagy kereskedelemben kapható üzemanyag); 
– vizsgálati feltételek (hőmérséklet, páratartalom, dinamométer inerciasúlya); – dinamométer beállításai (pl. teljesítményérték);  – vizsgálati eredmények (családonként legalább három különböző jármű 
alapján) 
 
8.2.1.2.12. Az OBD rendszer jelzéseinek feljegyzése  8.2.2. A gyártó által összegyűjtött adatoknak elég átfogónak kell lenniük ahhoz, hogy fel 
lehessen mérni az üzemelő járművek teljesítményét normál üzemi feltételek között a 8.2. bekezdésben meghatározottak szerint, és reprezentálják a gyártó piaci terjeszkedését. 
  Az előírás alkalmazásában a gyártó nem köteles elvégezni a járműtípus üzem 
közbeni megfelelőségi vizsgálatát, ha a típusjóváhagyást megadó hatóság számára hitelt érdemlően igazolni tudja, hogy a járműtípus éves forgalma világviszonylatban nem éri el a 10 000 darabot. 
   Az Európai Unió területén belül értékesített járművek esetében a gyártó nem köteles 
elvégezni a járműtípus üzem közbeni megfelelőségi vizsgálatát, ha a típusjóváhagyást megadó hatóság számára hitelt érdemlően igazolni tudja, hogy a járműtípus éves forgalma az Európai Unió területén nem éri el az 5 000 darabot. 
  L 375/268 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 31. oldal  
8.2.3. Az I. típusú vizsgálat végrehajtása esetén, és ha a járműtípus jóváhagyásához egy 
vagy több kiterjesztés tartozik, a vizsgálatokat vagy az eredeti tájékoztató csomagban leírt járművön, vagy pedig a megfelelő kiterjesztéshez tartozó tájékoztató csomagban leírt járművön kell elvégezni. 
 8.2.3.1. A jármű megfelelőségének ellenőrzése I. típusú vizsgálat esetén  
A hatóság által végzett kiválasztás után a gyártó nem végezhet semmilyen módosítást a kiválasztott járműveken. 
  Hibridhajtású elektromos járművek (HEV) esetén a vizsgálatokat a 14. mellékletben 
meghatározott feltételek között kell végrehajtani: 
 
- OVC járműveknél a szennyezőanyagok kibocsátásának mérését az OVC 
hibridhajtású járművekhez előírt I. típusú vizsgálat B. feltétele szerint kondicionált járművön kell végrehajtani. 
 - NOVC járművek esetén a szennyezőanyagok kibocsátásának mérését 
ugyanolyan feltételek között kell végrehajtani, mint amelyek a NOVC járművekhez előírt I. típusú vizsgálathoz elő vannak írva. 
 
8.2.3.1.1. Három járművet kell véletlenszerűen kiválasztani a sorozatból, és az 5.3.1. 
bekezdésben leírtak szerint vizsgálni. A romlási tényezőket ugyanúgy kell alkalmazni. A határértékeket az 5.3.1.4. bekezdés tartalmazza. 
 8.2.3.1.1.1. A 2.20. bekezdésben leírt periodikusan regeneráló rendszerek esetén az 
eredményeket a 13. mellékletben előírt eljárással, a típusjóváhagyás megadásának idején kiszámított K
i tényezőkkel is meg kell szorozni. 
  A gyártó kérésére a vizsgálat közvetlenül a felújítás után is elvégezhető.  8.2.3.1.2. Amennyiben a hatóság elfogadja a gyártó által a 8.2.1. bekezdés szerint megadott 
gyártási szórást, a vizsgálatok az 1. függelék szerint végezhetők el. 
 
Amennyiben a hatóság nem fogadja el a gyártó által a 8.2.1. bekezdés szerint megadott gyártási szórást, a vizsgálatokat a 2. függelék előírásai szerint kell végrehajtani. 
 8.2.3.1.3. A sorozatgyártás megfelelőségét vagy nem megfelelőségét a járművek mintavétellel 
történő vizsgálata során határozzák meg a vonatkozó függelékben alkalmazott vizsgálati kritériumok alapján, attól függően, hogy az összes szennyezőanyag tekintetében „megfelelő” minősítés, vagy egy szennyezőanyagra vonatkozóan „nem megfelelő” minősítés született-e. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/269
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 32. oldal  
Ha egy szennyezőanyag „megfelelő” minősítést kapott, ezt a döntést nem változtathatja meg a többi szennyezőanyag vonatkozásában végzett további vizsgálatok eredménye. 
 
Ha nem született „megfelelő” minősítés valamennyi szennyezőanyag tekintetében és egy szennyezőanyag sem kapott „nem megfelelő” minősítést, a vizsgálatot egy másik járművön is el kell végezni (lásd az alábbi 2. ábrát). 
 8.2.3.2. A 4. melléklet 3.1.1. bekezdésének követelményei ellenére a vizsgálatokat 
elvégezhetik olyan járműveken is, amelyek egyenesen a gyártószalagról jönnek. 
 8.2.3.2.1. A gyártó kérésére azonban a vizsgálatokat végrehajthatják olyan járművön is, amely  
- legfeljebb 3 000 km-t futott, és szikragyújtású motorral van felszerelve, 
 
- legfeljebb 15 000 km-t futott, és kompressziós gyújtású motorral van 
felszerelve. 
 
Mindkét esetben a bejáratási eljárást a gyártó hatja végre, de nem végezhet semmilyen beállítást ezeken a járműveken. 
 L 375/270 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 33. oldal  
2. ábra
 
Test of three vehicles Három jármű vizsgálata 
Computation of the test statistics Vizsgálati statisztika kiszámítása 
According to the appropriate Appendix does the test statistics agree with the criteria for failing the series for at least one pollutant? A vonatkozó függelék szerint a vizsgálati statisztika legalább egy szennyezőanyag nem megfelelősége esetén a sorozatot „nem megfelelőnek” minősíti?  
Series rejected Sorozat elutasítva 
Yes Igen 
No Nem 
According to the appropriate Appendix does the test statistics agree with the criteria for passing the series for at least one pollutant? A vonatkozó függelék szerint a vizsgálati statisztika legalább egy szennyezőanyag megfelelősége esetén a sorozatot „megfelelőnek” minősíti? 
A pass decision is reached for one or more pollutants „Megfelelő” minősítés született egy vagy több szennyezőanyag tekintetében 
A pass decision is reached for all the pollutants? „Megfelelő” minősítés született az összes szennyezőanyag tekintetében? 
Series accepted Sorozat elfogadva 
Test of an additional vehicle További jármű vizsgálata 
 
2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/271
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 34. oldal  
8.2.3.2.2. Ha a gyártó kívánja bejáratni a járműveket („x” km, ahol x #  3 000 km 
szikragyújtású motorral felszerelt járműveknél és x # 15 000 km kompressziós 
gyújtású járműveknél), az eljárás a következő: 
 
(a) a szennyezőanyag-kibocsátást (I. típus) meg kell mérni nulla és „x” km-
nél  az első vizsgálat járművön, 
 
(b) ki kell számítani az emisszió növekedési együtthatóját nulla és „x” km 
között minden egyes szennyezőanyagra: 
 
emisszió „x” km-nél / emisszió nulla km-nél 
 
Ez kevesebb lehet, mint 1. 
 
(c) a többi járművet nem kell bejáratni, de a nulla km-nél mért emissziót 
meg kell szorozni a növekedési együtthatóval. 
 
Ebben az esetben a következő értékeket kell figyelembe venni: 
 
(i) az első jármű esetében az „x” km-nél mért értékek, 
 
(ii) a többi jármű esetében a nulla km-nél mért értékek szorozva a 
növekedési együtthatóval. 
 8.2.3.2.3. Mindezeket a vizsgálatokat kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal kell 
elvégezni. A gyártó kérésére azonban a 10. mellékletben leírt referencia-üzemanyagot is használhatják. 
 
(i) A III. típusú vizsgálat végrehajtása után ezt a vizsgálatot el kell végezni 
minden I. típusú, gyártásmegfelelőségi vizsgálatra kiválasztott járművön. Az 5.3.3.2. bekezdésben rögzített feltételeket teljesíteni kell. Hibridhajtású elektromos járművek (HEV) esetén a vizsgálatokat a 14. melléklet 5. bekezdésében meghatározott feltételek között kell végrehajtani. 
 
(ii) Ha a IV. típusú vizsgálat végrehajtására van szükség, azt a 7. melléklet 7. 
bekezdése szerint kell elvégezni. 
 8.2.4. A 7. mellékletben előírt vizsgálat elvégzésekor az átlagos párolgási emissziónak 
valamennyi jóváhagyott típusú jármű esetében kisebbnek kell lennie, mint az 5.3.4.2. bekezdésben rögzített határérték. 
 8.2.5. A futószalag végén szokásos vizsgálatnál a jóváhagyás jogosultja mintavétellel 
bizonyíthatja a gyártás megfelelőségét olyan járművek kiválasztásával, amelyek megfelelnek a 7. melléklet 7. bekezdésének. 
 L 375/272 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 35. oldal  
8.2.6. Fedélzeti diagnosztika (OBD)  
Ha az OBD rendszer teljesítményének ellenőrzésére van szükség, azt a következők szerint kell elvégezni: 
 8.2.6.1.  Ha a jóváhagyó hatóság úgy határoz, hogy a gyártás minősége nem kielégítő, 
véletlenszerűen kiválaszt egy járművet a sorozatból, és aláveti a 11. melléklet 1. függelékében leírt vizsgálatoknak. 
  Hibridhajtású elektromos járművek (HEV) esetén a vizsgálatokat a 14. melléklet 9. 
bekezdésében meghatározott feltételek között kell végrehajtani. 
 8.2.6.2. A gyártás megfelelőnek tekinthető, ha a jármű megfelel a 11. melléklet 1. 
függelékében leírt vizsgálatok követelményeinek. 
 8.2.6.3. Ha a sorozatból kivett jármű nem felel meg a 8.2.6.1. bekezdés követelményeinek, 
véletlenszerűen ki kell választani a sorozatból négy további járművet, és alá kell vetni a 11. melléklet 1. függelékében leírt vizsgálatnak. A vizsgálatokat olyan járműveken is el lehet végezni, amelyek nem futottak 15 000 kilométernél többet. 
 8.2.6.4. A gyártás megfelelőnek tekinthető, ha legalább három jármű megfelel a 11. 
melléklet 1. függelékében leírt vizsgálatok követelményeinek. 
 8.2.7. A 8.2.1. bekezdésben hivatkozott ellenőrzés alapján az adminisztratív szervezeti 
egységnek a következő döntést kell meghoznia:  
 
- úgy határoz, hogy a járműtípus vagy a járműcsalád üzem közbeni 
megfelelősége kielégítő, és további intézkedéseket nem tesz; 
 - úgy határoz, hogy a gyártó által biztosított adatok nem elegendőek a döntés 
meghozatalához, és további információkat vagy vizsgálati adatokat kér a gyártótól, vagy 
 -  úgy határoz, hogy a járműtípus vagy az üzemben lévő járműcsalád részét 
képező járműtípus vagy járműtípusok üzem közbeni megfelelősége kielégítő, és a 3. függelék értelmében folytatja ezen járműtípus(ok) vizsgálatát. 
 
Abban az esetben, ha a gyártó jogosult egy adott járműtípus vizsgálatának elvégzésére a 8.2.2. bekezdés szerint, az adminisztratív szervezeti egység folytathatja az ilyen járműtípusok vizsgálatát a 3. függelék előírásainak megfelelően. 
 8.2.7.1  Ha annak ellenőrzéséhez, hogy a kibocsátáscsökkentő berendezések megfelelnek-e 
az üzem közbeni teljesítmény előírásainak, I. típusú vizsgálatokat írnak elő, ezeket a vizsgálatokat a 4. függelékben meghatározott statisztikai kritériumoknak megfelelő vizsgálati eljárás használatával kell elvégezni. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/273
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 36. oldal  8.2.7.2. A típusjóváhagyást kiadó hatóságnak, a gyártóval együttműködésben, olyan 
mintajárműveket kell kiválasztania az elegendő távolságot megtett járművekből, melyek használata normál üzemi feltételek között ésszerűen biztosítható. Ki kell kérni a gyártó véleményét a mintajárművek kiválasztásával kapcsolatban, és lehetővé 
kell tenni részvételét a járművek megerősítő ellenőrzésében. 
 
8.2.7.3. A típusjóváhagyást kiadó hatóság felügyelete alatt a gyártó jogosult ellenőrzéseket 
végezni, akár romboló módon is, azokon a járműveken, melyeknek kibocsátási szintje meghaladja a határértékeket abból a szempontból, hogy mi okozhatja az olyan meghibásodást, amely nem a gyártó hibájából következik be (pl. ólmozott benzin használata a vizsgálat időpontja előtt). Ha az ellenőrzések eredményei megerősítik ezeket az okokat, ezen vizsgálatok eredményeit ki kell zárni a megfelelőségi ellenőrzésből. 
 8.2.7.3.1. A vizsgálati eredményeket szintén ki kell zárni azon mintajárművek megfelelőségi 
vizsgálatából, amelyekre 
  
(i)  jóváhagyási igazolást állítottak ki az A. kategóriájú kibocsátási 
határértékeknek való megfelelőségről az előírás 05. módosításcsomagjában szereplő 5.3.1.4. bekezdés értelmében, feltéve, hogy ezeket a járműveket rendszeresen olyan üzemanyaggal működtették, amelynek kéntartalma meghaladta a 150 mg/kg (benzin) vagy a 350 mg/kg (dízel) értéket, vagy 
 
(ii)  jóváhagyási igazolást állítottak ki a B. kategóriájú kibocsátási 
határértékeknek való megfelelőségről az előírás 05. módosításcsomagjában szereplő 5.3.1.4. bekezdés értelmében, feltéve, hogy ezeket a járműveket rendszeresen olyan benzin- vagy dízelüzemanyaggal működtették, amelynek kéntartalma meghaladta az 50 mg/kg értéket. 
 8.2.7.4. Abban az esetben, ha a típusjóváhagyást kiadó hatóság nem elégedett a 4. 
mellékletben meghatározott kritériumok szerint elvégzett vizsgálatok eredményeivel, az 1958. évi megállapodás 2. függelékében (E/EGB/324-E/EGB/TRANS/505/2. változat) meghatározott helyreállító intézkedéseket kiterjeszti az ugyanahhoz a járműtípushoz tartozó üzemelő járművekre is, amelyeket valószínűleg a 3. függelék 6. bekezdésében leírt hibák érintenek. 
 
A gyártó által bemutatott helyreállító intézkedések tervét a típusjóváhagyást kiadó hatóságnak kell jóváhagynia. A helyreállítási terv jóváhagyás szerinti végrehajtásáért a gyártó felelős. 
 
A típusjóváhagyást kiadó hatóságnak 30 napon belül értesítenie kell döntéséről a megállapodásban részt vevő feleket. A szerződő felek megkövetelhetik ugyanazon helyreállítási terv intézkedéseinek az alkalmazását minden olyan járműtípushoz tartozó járműre, amelyet a területükön vesznek nyilvántartásba. 
 L 375/274 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 37. oldal  
8.2.7.5. Ha egy szerződő fél megállapítja, hogy a járműtípus nem felel meg a 3. függelék 
követelményeinek, azonnal értesítenie kell a megállapodásban részt vevő azon felet, amely az eredeti típusjóváhagyást a megállapodás előírásai szerint kiadta. 
 
Ezután az eredeti típusjóváhagyást megadó szerződő fél illetékes hatóságának – a megállapodás rendelkezéseitől függően – tájékoztatnia kell a gyártót arról, hogy a járműtípus nem felel meg a rendelkezésekben előírt követelményeknek, és a gyártótól bizonyos intézkedések végrehajtását várják. A gyártónak, az értesítést követő két hónapon belül, be kell nyújtania a hatósághoz azt az intézkedési tervet, amely megszünteti a hibákat, és amely lényegét tekintve megfelel a 3. függelék 6.1.–6.8. bekezdésében rögzített követelményeknek. Az eredeti típusjóváhagyást kiadó illetékes hatóság két hónapon belül felveszi a kapcsolatot a gyártóval az intézkedési terv egyeztetésének és végrehajtásának biztosítása érdekében. Ha az eredeti típusjóváhagyást kiadó illetékes hatóság megállapítja, hogy nem született megállapodás, kezdeményezi a megállapodásban rögzített megfelelő eljárásokat. 
 9. SZANKCIÓK A GYÁRTÁS NEM MEGFELELŐSÉGE ESETÉN   9.1. A módosítás értelmében a járműtípusra megadott jóváhagyást visszavonhatják, ha 
nem teljesülnek a fenti 8.1. bekezdésben rögzített követelmények, vagy ha a kiválasztott mintajármű(vek) nem felel(nek) meg a 8.2. bekezdésben leírt vizsgálatokon. 
 9.2.  Ha az előírást alkalmazó megállapodásban szereplő szerződő fél visszavonja a 
korábban megadott jóváhagyást, erről késedelem nélkül köteles értesíteni az előírást alkalmazó többi szerződő felet az előírás 2. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatványon. 
 10.  VÉGLEGESEN MEGSZÜNTETETT GYÁRTÁS   
Amennyiben a jóváhagyás jogosultja véglegesen megszünteti az előírás értelmében jóváhagyott járműtípus gyártását, erről tájékoztatnia kell a jóváhagyást megadó hatóságot. Az erre vonatkozó közlemény kézhezvételét követően a hatóság tájékoztatja az előírást alkalmazó 1958. évi megállapodásban részt vevő többi felet az előírás 2. mellékletében szereplő minta szerinti közlemény-formanyomtatvány másolatain. 
 11. ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK  11.1. Általános követelmények
 
 11.1.1. A 05. módosításcsomag hatályba lépésének hivatalos napjától kezdődően az előírást 
alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a jóváhagyás megadását a 05. módosításcsomaggal módosított előírás értelmében. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/275
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 38. oldal  11.1.2. Új típusjóváhagyások
 
 11.1.2.1. A 11.1.4., 11.1.5. és a 11.1.6. bekezdés rendelkezéseitől függően az előírást 
alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatják meg a jóváhagyást, ha a jóváhagyandó 
járműtípus megfelel az előírás 05. módosításcsomaggal módosított 
követelményeinek.  
 
Az M vagy az N
1 kategóriájú járműveknél ezek a követelmények alkalmazandók a 
05. módosításcsomag hatályba lépésének napjától kezdődően.  
 
A járműveknek meg kell felelniük az I. típusú vizsgálathoz előírt, és az előírás 5.3.1.4. bekezdésében szereplő táblázat „A” vagy „B” sorában részletezett határértékeknek. 
 11.1.2.2. A 11.1.4., 11.1.5., 11.1.6. és 11.1.7. bekezdés rendelkezéseitől függően az előírást 
alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatják meg a jóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus megfelel az előírás 05. módosításcsomaggal módosított követelményeinek.  
 
Az M kategóriájú, legfeljebb 2500 kg legnagyobb tömegű vagy az N
1 (I. osztály) 
kategóriájú járművek esetében ezek a követelmények 2005. január 1-től érvényesek. 
 
Az M kategóriájú, 2500 kg-ot meghaladó legnagyobb tömegű vagy az N 1 (II. vagy 
III. osztály) kategóriájú járművek esetében ezek a követelmények 2006. január 1-től érvényesek. 
 
A járműveknek meg kell felelniük az I. típusú vizsgálathoz előírt, és az előírás 5.3.1.4. bekezdésében szereplő táblázat „B” sorában részletezett határértékeknek. 
 11.1.3. A meglévő típusjóváhagyások érvényességének korlátozása
 
 11.1.3.1. A 11.1.4., 11.1.5. és 11.1.6. bekezdés rendelkezéseitől függően, a 04. 
módosításcsomaggal módosított előírás szerint kiadott jóváhagyások a 05. módosításcsomag hatályba lépésének időpontjától érvényüket vesztik az M kategóriájú, legfeljebb 2500 kg legnagyobb tömegű vagy az N
1 (I. osztály) 
kategóriájú járművekre, illetve 2002. január 1-től az M kategóriájú, 2500 kg-ot meghaladó legnagyobb tömegű vagy az N
1 kategóriájú (II. vagy III. osztály) 
járművekre vonatkozóan, kivéve, ha a jóváhagyást kiadó szerződő fél értesíti az előírást alkalmazó többi szerződő felet, hogy a jóváhagyott járműtípus megfelel az előírás 11.1.2.1. bekezdésben rögzített követelményeinek. 
 11.1.3.2. A 11.1.4., 11.1.5. és a 11.1.6. bekezdés rendelkezéseitől függően, a 05. 
módosításcsomaggal módosított előírás szerint megadott jóváhagyások és az előírás 5.3.1.4. bekezdésében szereplő táblázat „A” sorában megadott határértékek 2006. január 1-től hatályukat vesztik az M kategóriájú, legfeljebb 2500 kg legnagyobb tömegű vagy az N
1 (I. osztály) kategóriájú járművekre, illetve 2007. január 1-től az L 375/276 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 39. oldal  
M kategóriájú, 2500 kg-ot meghaladó legnagyobb tömegű vagy az N
1 kategóriájú 
(II. vagy III. osztály) járművekre vonatkozóan, kivéve, ha a jóváhagyást kiadó szerződő fél értesíti az előírást alkalmazó többi szerződő felet arról, hogy a jóváhagyott járműtípus megfelel az előírás 11.1.2.2. bekezdésben rögzített 
követelményeinek. 
 
11.1.4. Különös rendelkezések
 
 11.1.4.1. 2003. január 1-ig azok az M
1 kategóriájú, kompressziós gyújtású motorral felszerelt 
és 2 000 kg-ot meghaladó legnagyobb tömegű járművek, amelyek 
  
(i) több mint hat személy (beleértve a vezetőt is) szállítására szolgálnak, 
vagy 
 (ii) A motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) 7. 
mellékletében meghatározott terepjárók, 
4/ 
 
a 11.1.3.1. és a 11.1.3.2. bekezdés alkalmazásában N 1 kategóriájú járműveknek 
minősülnek. 
 11.1.4.2. Közvetlen befecskendezésű kompressziós gyújtású motorral felszerelt és hatnál több 
(beleértve a vezetőt is) utas szállítására alkalmas járművek esetében a 04. módosításcsomaggal módosított előírás 5.3.1.4.1. bekezdésének rendelkezései szerint kiadott jóváhagyások 2002. január 1-ig érvényben maradnak. 
 11.1.4.3. A 04. módosításcsomaggal módosított előírás szerinti típusjóváhagyás és a gyártás 
megfelelőségének ellenőrzésére vonatkozó rendelkezések a 11.1.2.1. és a 11.1.3.1. bekezdésben hivatkozott időpontig érvényben maradnak. 
 11.1.4.4. 2002. január 1-től a 8. mellékletben meghatározott VI. típusú vizsgálat alkalmazandó 
azokra az új, M
1 kategóriájú és N 1 kategóriájú (I. osztály) járműtípusokra, amelyeket 
szikragyújtású motorral láttak el. Ez a követelmény nem érvényes azokra a járművekre, amelyek hatnál több utas (beleértve a vezetőt is) szállítására szolgálnak, illetve a 2500 kg-ot meghaladó legnagyobb tömegű járművekre. 
 11.1.5. Fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszer
 
 11.1.5.1. Szikragyújtású motorral felszerelt járművek  11.1.5.1.1. Az M
1 és az N 1 kategóriájú, benzin üzemű járműveket az előírás 11. mellékletének 
3.1. bekezdésében meghatározott fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kell felszerelni a 11.1.2. bekezdésben előírt időponttól kezdődően. 
 
                                                
 
4/ TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 dokumentum 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/277
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 40. oldal  11.1.5.1.2. Az olyan M
1 kategóriájú, de legfeljebb 2500 kg legnagyobb tömegű, valamint N 1 
kategóriájú (I. osztály) járműveket, amelyeket folyamatosan vagy részben LPG vagy földgáz üzemanyaggal működtetnek, az új típusok esetében 2004. október 1-től, az összes típus esetében pedig 2005. július 1-től fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kell 
ellátni. 
 
 Az olyan M
1 kategóriájú és 2500 kg-ot meghaladó legnagyobb tömegű, valamint N 1 
kategóriájú (II. és III. osztály) járműveket, amelyeket folyamatosan vagy részben LPG vagy földgáz üzemanyaggal működtetnek, az új típusok esetében 2006. január 1-től, az összes típus esetében pedig 2007. január 1-től fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kell ellátni. 
 11.1.5.2. Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek  11.1.5.2.1. Az M
1 kategóriájú, de hatnál több utas (beleértve a vezetőt is) szállítására szolgáló 
járműveket, illetve azokat a járműveket, amelyek legnagyobb tömege meghaladja a 2500 kg-ot, az új típusok esetében 2004. október 1-től, az összes típus esetében pedig 2005. július 1-től fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kell ellátni. 
 11.1.5.2.2. A 11.1.5.2.1. bekezdésben nem említett M
1 kategóriájú, de legfeljebb 2500 kg 
legnagyobb tömegű, illetve az N 1 kategóriájú (I. osztály) járműveket az új típusok 
esetében 2005. január 1-től, az összes típus esetében pedig 2006. január 1-től fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kell ellátni. 
 11.1.5.2.3. Az N
1 kategóriájú (II. és III. osztály) és az M 1 kategóriájú, de 2500 kg-ot meghaladó 
legnagyobb tömegű járműveket az új típusok esetében 2006. január 1-től, az összes jármű esetében pedig 2007. január 1-től fedélzeti diagnosztikai rendszerrel kell ellátni.  
 11.1.5.2.4. Ha a kompressziós gyújtású motorral felszerelt és a fenti bekezdésekben megadott 
időpont előtt üzembe helyezett járműveket fedélzeti diagnosztikai rendszerrel látják el, a 11. melléklet, 1. függelékében található 6.5.3.–6.5.3.6. bekezdések rendelkezései lépnek érvénybe. 
 11.1.5.3. Hibridhajtású elektromos járműveknél (HEV) a fedélzeti diagnosztikai rendszer 
felszerelése az alábbiakban előírt időpontoktól kezdve válik kötelező érvényűvé: 
 11.1.5.3.1.   A szikragyújtású motorral felszerelt hibridhajtású elektromos járműveknél (HEV), az 
M
1 kategóriájú, kompressziós gyújtású motorral felszerelt, illetve legfeljebb 2500 kg 
legnagyobb tömegű hibridhajtású elektromos járműveknél (HEV), valamint az N 1 
kategóriájú (I. osztály), kompressziós gyújtású motorral felszerelt hibridhajtású elektromos járműveknél (HEV), új típusok esetében 2005. január 1-től, az összes típus esetében pedig 2006. január 1-től. 
 L 375/278 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 41. oldal  
11.1.5.3.2. Az N
1 (II. és III. osztály) kategóriájú, kompressziós gyújtású motorral felszerelt 
hibridhajtású elektromos járműveknél (HEV), valamint az M 1 kategóriájú, 
kompressziós gyújtású motorral felszerelt, illetve a 2500 kg-ot meghaladó legnagyobb tömegű hibridhajtású elektromos járműveknél (HEV), új típusok 
esetében 2006. január 1-től, az összes típus esetében pedig 2007. január 1-től 
 
11.1.5.4. A fenti rendelkezések hatálya alá nem eső egyéb kategóriákba, illetve M
1 vagy N 1 
kategóriába tartozó járművek felszerelhetők fedélzeti diagnosztikai rendszerrel. Ebben az esetben meg kell felelniük a 11. melléklet 1. függelékében található 6.5.3.–6.5.3.6. bekezdésekben rögzített OBD rendelkezéseknek. 
 11.1.6. A 04. módosításcsomaggal módosított előírás szerinti jóváhagyások
 
 11.1.6.1. A 11.1.2. és a 11.1.3. bekezdés követelményeinek kivételével a szerződő felek 
továbbra is kiadhatnak jóváhagyást azokra a járművekre, illetve elismerhetik az olyan meglévő jóváhagyások érvényességét, amelyek megfelelnek az alábbi előírásoknak: 
 
(i)  a 04. módosításcsomaggal módosított előírás 5.3.1.4.1. bekezdésének 
követelményei, feltéve, hogy a járműveket olyan országokba kívánják exportálni, vagy olyan területeken helyezik először üzembe, ahol az ólmozatlan benzin használata még nem általánosan elterjedt,  
 (ii)  a 04. módosításcsomaggal módosított előírás 5.3.1.4.2. bekezdésének 
követelményei, feltéve, hogy a járműveket olyan országokba kívánják exportálni, vagy olyan területeken helyezik először üzembe, ahol az ólmozatlan benzin maximális kéntartalma 50 mg/kg, illetve az alacsonyabb kéntartalmú ólmozatlan benzin használata még nem általánosan elterjedt,  
 (iii) a 04. módosításcsomaggal módosított előírás 5.3.1.4.3. bekezdésének 
követelményei, feltéve, hogy a járműveket olyan országokba kívánják exportálni, vagy olyan területeken helyezik először üzembe, ahol a dízelüzemanyag maximális kéntartalma 350 mg/kg, illetve az alacsonyabb kéntartalmú dízelüzemanyag használata még nem általánosan elterjedt. 
 
11.1.6.2. Az előírást alkalmazó szerződő felek kötelezettségeitől eltérve a 04. 
módosításcsomaggal módosított előírás szerinti jóváhagyások érvényessége az Európai Közösség területén belül megszűnik a következő időpontoktól kezdődően: 
 
(i) 2001. január 1-től az M kategóriájú, legfeljebb 2500 kg legnagyobb tömegű, 
illetve az N
1 kategóriájú (I. osztály) járművek vonatkozásában, valamint 
  (ii) 2002. január 1-től az M kategóriájú, 2500 kg-ot meghaladó legnagyobb 
tömegű, illetve az N
1 kategóriájú (II. vagy III. osztály) járművek 
vonatkozásában, 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/279
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 42. oldal  
kivéve, ha a jóváhagyást kiadó szerződő fél értesíti az előírást alkalmazó többi szerződő felet arról, hogy a jóváhagyott járműtípus megfelel az előírás 11.1.2.1. bekezdésben rögzített követelményeinek. 
 
11.1.7.  A 05. módosításcsomaggal módosított előírás szerinti jóváhagyások
 
 11.1.7.1.  A 11.1.2.2. és a 11.1.3.2. bekezdésben rögzített követelmények kivételével a 
szerződő felek továbbra is kiadhatnak jóváhagyást azokra a járművekre, illetve elismerhetik az olyan járművekre kiadott jóváhagyások érvényességét, amelyek megfelelnek a 05. módosításcsomaggal módosított előírás 5.3.1.4. bekezdésében rögzített követelményeknek (az A. kategóriájú kibocsátási határértékekre vonatkozóan), feltéve, hogy a járműveket olyan országokba kívánják exportálni, vagy olyan területeken helyezik először üzembe, ahol az ólmozatlan benzin vagy gázolaj maximális kéntartalma 50 mg/kg, illetve az alacsonyabb kéntartalmú ólmozatlan benzin vagy gázolaj használata még nem általánosan elterjedt,  
 11.1.7.2.  Az előírást alkalmazó szerződő felek kötelezettségeitől eltérve a 05. 
módosításcsomaggal módosított előírás 5.3.1.4. bekezdésében rögzített A. kategóriájú kibocsátási határértékek teljesítése alapján kiadott jóváhagyások érvényessége az Európai Közösség területén belül megszűnik a következő időpontoktól kezdődően:  
 
(i)  2006. január 1-től az M kategóriájú, legfeljebb 2500 kg legnagyobb tömegű 
vagy az N
1 kategóriájú (I. osztály) járművek vonatkozásában, valamint 
 
(ii)  2007. január 1-től az M kategóriájú, 2500 kg-ot meghaladó legnagyobb 
tömegű, illetve az N 1 kategóriájú (II. vagy III. osztály) járművek 
vonatkozásában, 
 
kivéve, ha a jóváhagyást kiadó szerződő fél értesíti az előírást alkalmazó többi szerződő felet arról, hogy a jóváhagyott járműtípus megfelel az előírás 11.1.2.2. bekezdésben rögzített követelményeinek. 
  12. A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK LEFOLYTATÁSÁÉRT FELELŐS 
MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS AZ ADMINISZTRATÍV SZERVEZETI EGYSÉGEK NEVE ÉS CÍME 
  
Az előírást alkalmazó 1958. évi megállapodásban résztvevő szerződő feleknek el kell küldeniük az Egyesült Nemzetek titkárságára a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatoknak, valamint azoknak az adminisztratív szervezeti egységeknek a nevét és címét, amelyek megadják a jóváhagyást, és amelyekhez be kell nyújtani a más országokban kibocsátott, a jóváhagyást vagy kiterjesztést, illetve a jóváhagyás elutasítását vagy visszavonását igazoló formanyomtatványokat. 
 L 375/280 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 43 Appendix 1 
 
 
1. függelék
 
 
A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGÉNEK VIZSGÁLATÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁS, HA A 
GYÁRTÓ ÁLTAL MEGADOTT GYÁRTÁSI SZÓRÁS KIELÉGÍTŐ 
 
1. Ez a függelék az I. típusú vizsgálatban a gyártás megfelelőségének vizsgálatára 
használandó eljárást írja le, ha a gyártó által megadott gyártási szórás megfelelő. 
 
2. A legalább 3 mintadarabot tartalmazó mintavételi eljárást úgy kell meghatározni, hogy a 
40 %-ban gyári hibás tétel vizsgálatban való megfelelésének valószínűsége 0,95 (a gyártó kockázata = 5 %), míg a 65 %-ban gyári hibás tételnél a megfelelés valószínűsége 0,1 (a fogyasztó kockázata = 10 %). 
 3. Az előírás 5.3.1.4. bekezdésében megadott szennyezőanyagok esetében az alábbi eljárást 
kell alkalmazni (lásd az előírás 2. ábráját). 
  
Legyen: 
 
L = a szennyezőanyag határértékének természetes logaritmusa  x
i = a mért érték természetes logaritmusa a minta i-edik járművére vonatkozóan 
 s = a gyártási szórás becslése (a mért értékek természetes logaritmusának figyelembe 
vétele után) 
 n = a mintadarabok száma 
 4. Ki kell számítani a mintára vonatkozó vizsgálati statisztikát, a határérték alapján 
meghatározva a gyártási szórások összegét, és a következő képlettel kifejezve: 
) (1
1in
ixLs∑
=− 
5.  Ezután: 
 
5.1. Ha a vizsgálati statisztikai érték nagyobb, mint a „megfelelő” döntési küszöb az 1/1. 
táblázatban megadott mintaméretre vonatkozóan, a szennyezőanyag megfelel. 
 5.2. Ha a vizsgálati statisztikai érték kisebb, mint a „nem megfelelő” döntési küszöb az 1/1. 
táblázatban megadott mintaméretre vonatkozóan, akkor a szennyezőanyag nem felel meg. Egyéb esetben egy újabb járművet vonnak vizsgálat alá, és egy egységgel nagyobb mintamérettel újból elvégzik a számítást. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/281
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 44 Appendix 1 
1/1. táblázat   
A m e gviz sgá lt járm ű vek 
összes szá m a (akt uáli s m inta m éret)  
 
„Me g felelő” döntési kü szöb   
„Ne m  m eg felelő” döntés i k üs zöb 
 
3  
3,327  
-4,724 
 
4  
3,261  
-4,79 
 
5  
3,195  
-4,856 
 
6  
3,129  
-4,922 
 
7  
3,063  
-4,988 
 
8  
2,997  
-5,054 
 
9  
2,931  
-5,12 
 
10  
2,865  
-5,185 
 
11  
2,799  
-5,251 
 
12  
2,733  
-5,317 
 
13  
2,667  
-5,383 
 
14  
2,601  
-5,449 
 
15  
2,535  
-5,515 
 
16  
2,469  
-5,581 
 
17  
2,403  
-5,647 
 
18  
2,337  
-5,713 
 
19  
2,271  
-5,779 
 
20  
2,205  
-5,845 
 
21  
2,139  
-5,911 
 
22  
2,073  
-5,977 
 
23  
2,007  
-6,043 
 
24  
1,941  
-6,109 
 
25  
1,875  
-6,175 
 
26  
1,809  
-6,241 
 
27  
1,743  
-6,307 
 
28  
1,677  
-6,373 
 
29  
1,611  
-6,439 
 
30  
1,545  
-6,505 
 
31  
1,479  
-6,571 
 
32  
-2,112  
-2,112 L 375/282 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 45 Appendix 1 
 
 
2. függelék  
 
A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGÉNEK VIZSGÁLATÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁS, HA A GYÁRTÓ ÁLTAL MEGADOTT GYÁRTÁSI SZÓRÁS NEM KIELÉGÍTŐ, VAGY NEM ÁLL RENDELKEZÉSRE  1. Ez a függelék az I. típusú vizsgálatban a gyártás megfelelőségének vizsgálatára 
használandó eljárást írja le, ha a gyártó által a gyártási szórás igazolására benyújtott adatok nem megfelelőek, vagy nem állnak rendelkezésre. 
 2. A legalább 3 mintadarabot tartalmazó mintavételi eljárást úgy kell meghatározni, hogy a 
40 %-ban gyári hibás tétel vizsgálatban való megfelelésének valószínűsége 0,95 (a gyártó kockázata = 5 %), míg a 65 %-ban gyári hibás tételnél a megfelelés valószínűsége 0,1 (a fogyasztó kockázata = 10 %). 
 3. Az előírás 5.3.1.4. bekezdésében megadott szennyezőanyagok mért értékeit lognormális 
eloszlásúnak tekintik, és először a mért értékeket természetes logaritmussá alakítják át. Az m
0 és az m jelölje a minimális, illetve a maximális mintaértéket (m 0 = 3 és m = 32), 
az n érték pedig jelölje a minták aktuális számát. 
 4. Ha a mért értékek természetes logaritmusa sorozatban x
1, x 2 … x i és L a szennyezőanyag 
határértékének természetes logaritmusa, akkor 
   d
1 = x 1 – L 
 
 ∑
==n
iin dnd
11 
 
és 
 
 ()∑
=− =n
ini n ddnV
1221 
 
5. Az 1/2. táblázat a „megfelelő” (A n) és a „nem megfelelő” (B n) döntési küszöböket 
mutatja be a mintadarabok száma szerint. A vizsgálati statisztikai érték a n n V d  arány, 
és ez alapján határozható meg, hogy a sorozat megfelelt-e a vizsgálatban, a következők szerint: 
  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/283
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 46 Appendix 1 
m
o # n # m esetén 
 
(i) A sorozat megfelelt, ha   n
nnAVd≤  
 
 (ii) A sorozat nem felelt meg, ha  n
nnBVd≥  
 
 
(iii) Újabb mérés szükséges, ha  n Vd
n B A
nn<<  
 6. Megjegyzések  
A következő rekurzív képletek az egymást követő vizsgálati statisztikai értékek kiszámításához használhatók: 
 
 
   L 375/284 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 47 Appendix 1 
 
 
1/2. táblázat
 
 
Minimális mintaméret = 3 
  
 
Minta m éret 
(n)   
„Me g felelő” döntési kü szöb 
(A
n )   
„Ne m  m eg felelő” döntés i k üs zöb 
(B
n ) 
3 -0,80381 16,64 743  
4  
-0,76339  
7,686 27  
5  
-0,72982  
4,671 36  
6  
-0,69962  
3,255 73  
7  
-0,67129  
2,454 31  
8  
-0,64406  
1,943 69  
9  
-0,61750  
1,591 05  
10  
-0,59135  
1,332 95  
11  
-0,56542  
1,135 66  
12  
-0,53960  
0,979 70  
13  
-0,51379  
0,853 07  
14  
-0,48791  
0,748 01  
15  
-0,46191  
0,659 28 
16  
-0,43573  
0,583 21  
17  
-0,40933  
0,517 18  
18  
-0,38266  
0,459 22  
19  
-0,35570  
0,407 88  
20  
-0,32840  
0,362 03 
21  
-0,30072  
0,320 78  
22  
-0,27263  
0,283 43  
23  
-0,24410  
0,249 43  
24  
-0,21509  
0,218 31  
25  
-0,18557  
0,189 70  
26  
-0,15550  
0,163 28  
27  
-0,12483  
0,138 80  
28  
-0,09354  
0,116 03  
29  
-0,06159  
0,094 80  
30  
-0,02892  
0,074 93  
31  
0,004 49  
0,056 29  
32  
0,038 76  
0,038 76 
 
  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/285
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 48 Appendix 1 
3. függelék
 
 
ÜZEMELŐ JÁRMŰVEK MEGFELELŐSÉGI VIZSGÁLATA 
 1. BEVEZETÉS  
A függelék az előírás 8.2.7. bekezdésében hivatkozott feltételeket rögzíti a járművek vizsgálatra történő kiválasztása, valamint az üzemelő járművek megfelelőségi vizsgálata tekintetében. 
 2. KIVÁLASZTÁSI FELTÉTELEK  
A kiválasztott jármű elfogadási feltételeit a függelék 2.1.–2.8. bekezdése határozza meg. Az adatok gyűjtése a jármű vizsgálata és a tulajdonos/vezető kikérdezése alapján történik. 
 2.1. A járműnek olyan járműtípushoz kell tartoznia, amelyet az előírás értelmében hagytak 
jóvá, és amely az 1958. évi megállapodás értelmében megfelelőségi igazolással rendelkezik, és a szerződő felek országában legyen nyilvántartásba véve és üzembe helyezve. 
 2.2. A kilométerszámláló legalább 15000 km-t mutasson, vagy a jármű legalább 6 hónapja 
legyen használatban (amelyik később következik be), de a kilométerszámláló ne mutasson 80000 km-nél többet, illetve a jármű ne legyen 5 évnél idősebb (amelyik előbb következik be). 
 2.3. A járműnek rendelkeznie kell olyan karbantartási nyilvántartással, amely igazolja, hogy a 
járművet megfelelő módon karbantartották, például a gyártó ajánlásainak megfelelően. 
 2.4. A jármű nem mutathat visszaélésre utaló jeleket (pl. versenyzés, túlterhelés, nem 
megfelelő tüzelőanyag, vagy más helytelen használat), vagy más olyan tényezőkre (pl. illetéktelen beavatkozás) utaló jeleket, amelyek befolyásolhatják a kibocsátási teljesítményt. Fedélzeti diagnosztikai rendszerrel felszerelt járművek esetében a számítógépben tárolt hibakódot és a futásteljesítményre vonatkozó adatokat kell figyelembe venni. Ha a számítógépben tárolt információk azt mutatják, hogy a járművet a hibakód mentése után tovább üzemeltették, és viszonylag rövid időn belül nem végezték el a szükséges javításokat, akkor ez a jármű nem választható ki vizsgálatra. 
 2.5. Engedély nélkül nem végezhetnek nagyobb javítást a motoron vagy a járművön.   2.6. A tartályból vett üzemanyagminta ólom- és a kéntartalmának meg kell felelnie a 
vonatkozó szabványoknak, és nem mutatkozhatnak a tartályban nem megfelelő üzemanyag használatára utaló jelek. Ellenőrzéseket végezhetnek a kipufogórendszerben stb. 
 2.7. Nem mutatkozhatnak olyan problémákra utaló jelek, amelyek veszélyeztethetik a 
laboratóriumi személyzet biztonságát. L 375/286 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 49 Appendix 1 
 
 
2.8. A járműben használt szennyezésgátló rendszer valamennyi alkatrészének meg kell felelnie 
az érvényes típusjóváhagyás előírásainak. 
 3. HIBAMEGÁLLAPÍTÁS ÉS KARBANTARTÁS  
A járművön a kipufogási emisszió mérése előtt minden szokásos hibamegállapítási és karbantartási műveletet el kell végezni a 3.1–3.7. bekezdésekben rögzített eljárás szerint. 
 3.1. A következő ellenőrzéseket kell elvégezni: a légszűrő, az ékszíjak, az összes 
folyadékszint, a hűtősapka, a szennyezésgátló rendszer összes vákuum- és elektromos vezetékének ellenőrzése sérülésmentesség szempontjából; a gyújtás, az üzemanyagmérő és a szennyezésgátló rendszer elemeinek vizsgálata hibás beállítás és/vagy helytelen használat szempontjából. Valamennyi eltérést fel kell jegyezni. 
 3.2. Ellenőrizni kell a fedélzeti diagnosztikai rendszer megfelelő működését. Az OBD 
memóriájában található hibaüzeneteket fel kell jegyezni, és az elengedhetetlenül szükséges javításokat el kell végezni. Ha az OBD rendszer hibajelzője az előkondicionálási ciklus alatt meghibásodást észlel, meg kell határozni a hibát, és ki kell javítani. A vizsgálatot újra lehet kezdeni, és a javított jármű eredményei felhasználhatók. 
 3.3. Ellenőrizni kell a gyújtási rendszert, és ki kell cserélni a hibás alkatrészeket, például 
gyújtógyertyákat, kábeleket stb. 
 3.4. Ellenőrizni kell a kompressziót. Ha az eredmény nem kielégítő, a járművet elutasítják.  3.5. A gyártó előírásai szerint ellenőrizni kell a motor paramétereit, és ha szükséges, be kell 
állítani. 
 3.6. Ha a jármű még nem tette meg a tervszerű karbantartáshoz szükséges 800 km utat, a 
szervizelést a gyártó utasításai szerint kell elvégezni. A kilométerszámláló által jelzett értéktől függetlenül, a gyártó kérésére, az olaj- és a légszűrő kicserélhető. 
 3.7. A jármű elfogadása után az üzemanyagot ki kell cserélni a megfelelő emissziós 
vizsgálathoz szükséges referencia-üzemanyagra, kivéve, ha a gyártó elfogadja a kereskedelemben kapható üzemanyagot. 
 3.8. A 2.20. bekezdésben meghatározott periodikusan regeneráló rendszerrel felszerelt jármű 
esetén meg kell állapítani, hogy a jármű nem áll-e közel a regenerálási időszakhoz. (A gyártónak lehetővé kell tennie ennek meghatározását.) 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/287
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 50 Appendix 1 3.8.1. Amennyiben nem, a járművet a regenerálás végéig vezetni kell. Ha az emisszió mérése 
közben regenerálás történik, akkor egy újabb vizsgálattal meg kell győződni arról, hogy a regenerálás befejeződött. Ezt követően egy teljesen új vizsgálatot kell elvégezni, és az első, illetve a második vizsgálat eredményeit nem kell figyelembe venni. 
 3.8.2. A 3.8.1. bekezdés alternatívájaként – ha a járműnél regenerálás fog kezdődni – a gyártó 
kérheti, hogy meghatározott kondicionáló ciklust használjanak a regenerálás biztosítása érdekében (például nagy sebesség vagy nagy terhelés). 
 
A gyártó kérheti, hogy a vizsgálatot közvetlenül a regenerálás, vagy a gyártó által megadott kondicionáló ciklus és a szokásos vizsgálati előkondicionálás után végezzék el. 
 4. ÜZEMELŐ JÁRMŰVEK VIZSGÁLATA  4.1. Ha szükségesnek tartják a járművek ellenőrzését, az emissziós vizsgálatokat a függelék 2. 
és 3. bekezdésének követelményei szerint kiválasztott, előkondicionált járműveken kell elvégezni az előírás 4. melléklete szerint. 
 4.2. A fedélzeti diagnosztikai rendszerrel ellátott járműveken megvizsgálhatják a hibajelző 
üzem közbeni megfelelő működését, például a kibocsátási szintek szempontjából (pl. a hibajelző az előírás 11. mellékletében meghatározott határértékeire vonatkozóan) a 
típusjóváhagyás műszaki adatainak megfelelően. 
 
4.3. A fedélzeti diagnosztikai rendszert vizsgálhatják például hibajelző nélkül az alkalmazható 
határértékek feletti kibocsátási szintek vagy a hibajelző szisztematikusan hibás működése alapján, illetve meghatározhatják az OBD rendszer hibás vagy sérült alkatrészeit. 
 4.4. Ha az alkatrész vagy rendszer nem a típusjóváhagyási igazolásban rögzített adatoknak 
és/vagy az adott járműtípusokra vonatkozó információs csomagnak megfelelően működik, és ilyen mértékű eltérést az 1958. évi megállapodás sem engedélyez, de az OBD rendszer nem jelez meghibásodást, az alkatrészt vagy a rendszert nem kell kicserélni az emissziós vizsgálat előtt, kivéve, ha megállapították, hogy az alkatrészt vagy rendszert meghamisították, illetve használatával visszaéltek oly módon, hogy az OBD ne észlelhesse a bekövetkező hibát. 
 5. AZ EREDMÉNYEK ÉRTÉKELÉSE  5.1. A vizsgálati eredményeket a 4. függelék szerint kell benyújtani értékelésre.  5.2. A vizsgálati eredményeket nem kell romlási tényezőkkel megszorozni.   5.3. A 2.20. bekezdésben leírt periodikusan regeneráló rendszerek esetén az eredményeket a 
típusjóváhagyás megadásának idején kiszámított K
i tényezőkkel kell megszorozni. 
 L 375/288 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 51 Appendix 1 
 
6. A HELYREÁLLÍTÓ INTÉZKEDÉSEK TERVE 
 6.1. Ha egynél több olyan jármű bizonyul túlzott kibocsátási értékeket mutató járműnek, amely   - megfelel a 4. függelék 3.2.3. bekezdésében rögzített feltételeknek, és az adminisztratív 
szervezeti egység a gyártóval közösen megállapította, hogy minden járműnél ugyanaz a túlzott kibocsátás oka, vagy  
  -  megfelel a 4. függelék 3.2.4. bekezdésében rögzített feltételeknek, és az adminisztratív 
szervezeti egység megállapította, hogy minden járműnél ugyanaz a túlzott kibocsátás oka,  
 
az adminisztratív szervezeti egységnek fel kell kérnie a gyártót a helyreállító intézkedések tervének benyújtására, a nem megfelelőség kijavítása érdekében. 
 6.2. A helyreállító intézkedések tervét a 6.1. bekezdésben említett értesítés napjától számított 
legfeljebb 60 munkanapon a típusjóváhagyást kiadó hatóságnak nyilvántartásba kell vennie. A típusjóváhagyást kiadó hatóság 30 munkanapon belül nyilatkozik a helyreállító intézkedések tervének jóváhagyásáról vagy elutasításáról. Ha azonban a gyártó – az illetékes típusjóváhagyást kiadó hatóság megelégedésére – bizonyítja, hogy a helyreállító intézkedések tervének beterjesztéséhez több időre van szüksége a nem megfelelőség kivizsgálása miatt, akkor a határidőt meg kell hosszabbítani. 
 6.3. A helyreállító intézkedéseket minden olyan járműre alkalmazni kell, amelyeket 
valószínűleg ugyanaz a hiba érint. A típusjóváhagyási dokumentumok módosításának szükségességét mérlegelni kell. 
 6.4. A gyártónak másolatot kell készítenie a helyreállító intézkedések tervére vonatkozó 
értesítésekről, nyilvántartást kell vezetnie a visszahívási eljárásról, és rendszeres helyzetjelentést kell küldenie a típusjóváhagyást kiadó hatóságnak. 
 6.5. A helyreállító intézkedések tervének tartalmaznia kell a 6.5.1.–6.5.11. bekezdésekben 
meghatározott követelményeket. A gyártónak egyedi azonosító nevet és nyilvántartási számot kell rendelnie a helyreállító intézkedések tervéhez. 
 6.5.1. A helyreállító intézkedések tervének tartalmaznia kell az egyes járműtípusok leírását.  6.5.2. A járművön a megfelelőség érdekében elvégzett módosítások, átalakítások, javítások, 
helyreállítások, beállítások vagy egyéb változtatások leírása, beleértve azoknak az adatoknak és műszaki tanulmányoknak a rövid összefoglalását, amelyek alapján a gyártó meghozta döntését azokról az intézkedésekről, amelyeket a megfelelőség érdekében meg kell tennie. 
 6.5.3. Annak az eljárásnak a leírása, amellyel a gyártó tájékoztatja a járműtulajdonosokat.  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/289
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 52 Appendix 1 6.5.4. A megfelelő karbantartás vagy használat leírása (ha van), amelyet a gyártó a helyreállító 
intézkedések terve szerinti javításra való alkalmasság feltételeként köt ki, valamint a gyártó indokainak magyarázata arra vonatkozóan, hogy miért állapított meg ilyen feltételt. Csak akkor lehet karbantartási vagy használati feltételeket kikötni, ha azok bizonyíthatóan kapcsolódnak a nem megfelelőséghez és a helyreállító intézkedésekhez. 
 6.5.5. Annak az eljárásnak a leírása, amelyet a jármű tulajdonosának követnie kell a nem 
megfelelőség kijavítása érdekében. Ennek magában kell foglalnia azt az időpontot, amely után a helyreállító intézkedéseket el lehet végezni, a műhely számára a javítási munkák elvégzéséhez szükséges becsült időt, valamint azt, hogy hol végezhetik el a javításokat. A javítást célszerű módon kell elvégezni a jármű leszállítása után, ésszerű időn belül. 
 6.5.6. A járműtulajdonosnak elküldött tájékoztatás másolata.  6.5.7. Annak az eljárásnak a rövid leírása, amellyel a gyártó biztosítja, hogy az alkatrészek vagy 
rendszerek megfelelő mennyiségben álljanak rendelkezésre a helyreállító intézkedés elvégzéséhez. Fel kell tüntetni azt az időpontot, amikor megfelelő mennyiségű alkatrész vagy rendszer áll rendelkezésre a kampány elkezdéséhez.  
 6.5.8. Az utasítások másolatát el kell küldeni azokhoz a személyekhez, akik elvégzik a javítást.  
6.5.9. A javasolt helyreállító intézkedések hatásának leírása az egyes járműtípusok emissziójára, 
üzemanyag-fogyasztására, menettulajdonságára és biztonságára vonatkozóan, amelyek a 
helyreállító intézkedések tervében szerepelnek a következtetéseket alátámasztó adatokkal, műszaki tanulmányokkal stb. együtt. 
 6.5.10. Minden egyéb információ, jelentés vagy adat, amelyet a típusjóváhagyást kiadó hatóság az 
ésszerűség határain belül szükségesnek ítél a helyreállító intézkedések tervének értékeléséhez. 
 6.5.11. Ha a helyreállító intézkedések terve visszahívást is tartalmaz, a javítás nyilvántartásának 
módszerét ismertető leírást is be kell terjeszteni a típusjóváhagyást kiadó hatóság részére. Címke használata esetén annak egy példányát is be kell nyújtani. 
 6.6. A gyártó kötelezhető arra, hogy megfelelően tervezett és szükséges vizsgálatokat végezzen 
a javasolt változtatás, javítás vagy módosítás által érintett alkatrészeken és járműveken a módosítás, javítás vagy változtatás hatékonyságának bizonyítása érdekében. 
 6.7. A gyártó felelős azért, hogy minden visszahívott és megjavított járműről, illetve a javítást 
végző műhelyről nyilvántartást vezessenek. A típusjóváhagyást kiadó hatóságnak, kérésre, hozzáférést kell biztosítani a nyilvántartáshoz a helyreállító intézkedések végrehajtásától számított öt éven keresztül. 
 6.8. A gyártónak igazolást kell adnia a járműtulajdonos részére a javításról és/vagy 
módosításról, illetve az új berendezés beszereléséről. L 375/290 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 53 Appendix 1 
 
4. függelék
 
 
STATISZTIKAI ELJÁRÁS ÜZEMELŐ JÁRMŰVEK MEGFELELŐSÉGI VIZSGÁLATÁHOZ 
 1. A függelék az I. típusú vizsgálat során az üzemelő járművek megfelelőségének 
vizsgálatára alkalmazott eljárást írja el. 
 2. Két különböző eljárás végezhető el:  
(i) az egyik a mintában szereplő, emisszióval kapcsolatos hiba miatt túlzott 
kibocsátási értékeket mutató járművek kezelésére vonatkozó eljárás (lásd az alábbi 3. bekezdést), 
 
(ii) a másik eljárás a teljes mintára alkalmazható (lásd az alábbi 4. bekezdést). 
 3. A MINTÁBAN SZEREPLŐ, TÚLZOTT KIBOCSÁTÁSI ÉRTÉKEKET MUTATÓ 
JÁRMŰVEK KEZELÉSE 
1/ 
 3.1. A legalább három járműből álló, és a 4. bekezdésben rögzített eljárással meghatározott 
maximális mintaméretből véletlenszerűen kiválasztanak egy járművet, és a szabályozott szennyezőanyagok kibocsátását megmérve megállapítják, hogy túlzott kibocsátási értékeket mutató járműről van-e szó. 
 3.2. A jármű akkor tekinthető túlzott kibocsátási értékeket mutató járműnek, ha a 3.2.1. vagy 
a 3.2.2. bekezdésben megadott feltételek teljesülnek. 
 3.2.1. Ha a jármű az 5.3.1.4. bekezdésben szereplő táblázat „A” sorában feltüntetett 
határértékek alapján kapta meg a típusjóváhagyást, akkor tekinthető túlzott kibocsátási értékeket mutató járműnek, ha a szabályozott szennyezőanyagra érvényes határértéket 1,2-szeres szorzótényezővel túllépi. 
 3.2.2. Ha a jármű az 5.3.1.4. bekezdésben szereplő táblázat „B” sorában feltüntetett 
határértékek alapján kapta meg a típusjóváhagyást, akkor tekinthető túlzott kibocsátási értékeket mutató járműnek, ha a szabályozott szennyezőanyagra érvényes határértéket 1,5-szeres szorzótényezővel túllépi. 
 
                                                
 
1/ A 2003. december 31-e előtt benyújtandó tényleges üzem közbeni adatok alapján a bekezdés 
követelményei felülvizsgálhatók, és megállapítható, hogy (a) a túlzott kibocsátási értékeket mutató 
jármű meghatározását meg kell-e változtatni azon járművekre vonatkozóan, amelyek típusjóváhagyását az 5.3.1.4. bekezdésben szereplő táblázat "B" sorában feltüntetett határértékek szerint adták meg, (b) módosítani kell-e a túlzott kibocsátási értékeket mutató jármű meghatározására vonatkozó eljárást, valamint (c) az üzemelő járművek megfelelőségi vizsgálatát alkalmas időpontban fel kell-e váltani egy új statisztikai eljárással. Adott esetben a szükséges módosítások végrehajtására vonatkozóan javaslatokra fog sor kerülni. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/291
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 54 Appendix 1 3.2.3. Ha egy adott jármű valamely szabályozott szennyezőanyagának mért kibocsátása a 
„közbenső tartományba” esik 
2/ 
 3.2.3.1. Ha a jármű megfelel az ebben a bekezdésben rögzített feltételeknek, meg kell állapítani a 
túlzott kibocsátás okát, és véletlenszerűen ki kell választani egy másik járművet a mintából. 
 3.2.3.2. Ha egynél több jármű felel meg az ebben a bekezdésben rögzített feltételeknek, az 
adminisztratív szervezeti egységnek a gyártóval közösen meg kell határoznia, hogy a két járműnél mért túlzott kibocsátás ugyanazon okból következik-e be. 
 3.2.3.2.1. Amennyiben az adminisztratív szervezeti egység a gyártóval közösen megállapítja, hogy 
a túlzott emissziót ugyanaz az ok váltja ki, a mintát sikertelennek kell tekinteni, és a 3. függelék 6. bekezdésében leírt helyreállító intézkedések tervét kell alkalmazni. 
 3.2.3.2.2. Ha az adminisztratív szervezeti egység és a gyártó véleménye nem egyezik meg abban, 
hogy egyetlen jármű vagy egynél több jármű esetében a túlzott kibocsátást kiváltó ok megegyezik, egy újabb járművet választanak ki véletlenszerűen a mintából, kivéve, ha már elérték a maximális mintaméretet. 
 3.2.3.3. Ha csak egy jármű felel meg az ebben a bekezdésben rögzített feltételeknek, vagy ha 
több jármű is megfelel, és az adminisztratív szervezeti egység és a gyártó megállapodik abban, hogy a túlzott kibocsátást különböző okok váltják ki, véletlenszerűen kiválasztanak egy újabb járművet a mintából, kivéve, ha már elérték a maximális mintaméretet. 
 3.2.3.4. Ha elérték a maximális mintaméretet, és csak egy járműről bizonyosodott be, hogy 
megfelel az ebben a bekezdésben rögzített követelményeknek, és a túlzott kibocsátás oka ugyanaz, a mintát a jelen függelék 3. bekezdésében leírt követelmények tekintetében sikertelennek kell tekinteni. 
 
3.2.3.5. Ha a kezdeti minta bármikor kimerül, egy további járművet vesznek fel a kezdeti 
mintába, és ezt a járművet választják ki vizsgálat céljából. 
 
3.2.3.6. Ha egy másik járművet választanak ki a mintából, a függelék 4. bekezdésében rögzített 
statisztikai eljárást kell alkalmazni a megnövelt mintára. 
 
                                                 
2/ Bármely jármű esetében a „közbenső tartomány” az alábbiak szerint határozható meg:  A 
járműnek meg kell felelnie a 3.2.1. vagy a 3.2.1. bekezdésben rögzített feltételeknek, továbbá az ugyanarra a szabályozott szennyezőanyagra vonatkozóan mért értéknek nem szabad elérnie a szennyezőanyagra az 5.3.1.4. bekezdésben szereplő táblázat „A” sorában megadott határérték és a 2,5-szeres szorzótényező szorzatából kiszámított érték alapján meghatározott szintet. L 375/292 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 55 Appendix 1 
 
3.2.4. Ha egy adott jármű valamely szabályozott szennyezőanyagának mért kibocsátása a 
„sikertelen tartományba” esik 
3/ 
 
3.2.4.1. Ha a jármű megfelel az ebben a bekezdésben rögzített feltételeknek, az adminisztratív 
szervezeti egységnek meg kell állapítania a túlzott kibocsátás okát, és véletlenszerűen ki 
kell választani egy másik járművet a mintából. 
 3.2.4.2. Ha egynél több jármű felel meg az ebben a bekezdésben rögzített feltételeknek, és az 
adminisztratív szervezeti egység megállapítja, hogy a túlzott kibocsátást ugyanaz az ok váltja ki, a gyártót tájékoztatni kell arról, hogy a minta sikertelennek bizonyult, közölni kell vele a döntés okait, és a 3. függelék 6. bekezdésében leírt helyreállító intézkedések tervét kell alkalmazni. 
 3.2.4.3. Ha csak egy járműt találnak megfelelőnek az ebben a bekezdésben rögzített 
feltételeknek, vagy ha több jármű is megfelel, és az adminisztratív szervezeti egység megállapítja, hogy a túlzott kibocsátást különböző okok váltják ki, véletlenszerűen kiválasztanak egy újabb járművet a mintából, kivéve, ha már elérték a maximális mintaméretet. 
 
3.2.4.4. Ha elérték a maximális mintaméretet, és csak egy járműről bizonyosodott be, hogy 
megfelel az ebben a bekezdésben rögzített követelményeknek, és a túlzott kibocsátás oka ugyanaz, a mintát a jelen függelék 3. bekezdésében leírt követelmények tekintetében sikertelennek kell tekinteni. 
 
3.2.4.5. Ha a kezdeti minta bármikor kimerül, egy további járművet vesznek fel a kezdeti 
mintába, és ezt a járművet választják ki vizsgálat céljából. 
 3.2.4.6. Ha egy másik járművet választanak ki a mintából, a függelék 4. bekezdésében rögzített 
statisztikai eljárást kell alkalmazni a megnövelt mintára. 
 3.2.5. Ha egy adott járműről bebizonyosodik, hogy nem túlzott kibocsátási értékeket mutató 
jármű, véletlenszerűen kiválasztanak egy másik járművet a mintából. 
 
                                                
 
3/ Bármely jármű esetében a „sikertelen tartomány” az alábbiak szerint határozható meg:  A 
szabályozott szennyezőanyag mért értéke meghaladja a szennyezőanyagra az 5.3.1.4. bekezdésben 
szereplő táblázat „A” sorában megadott határérték és a 2,5-szeres szorzótényező szorzatából kiszámított érték alapján meghatározott szintet. .  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/293
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 56 Appendix 1 4.  A MINTÁBAN SZEREPLŐ, TÚLZOTT KIBOCSÁTÁSI ÉRTÉKEKET MUTATÓ 
JÁRMŰVEK KEZELÉSE KÜLÖN ÉRTÉKELÉS NÉLKÜL 
 4.1. A legalább 3 mintadarabot tartalmazó mintavételi eljárást úgy kell meghatározni, hogy a 
40 %-ban gyári hibás tétel vizsgálatban való megfelelésének valószínűsége 0,95 (a gyártó kockázata = 5 %), míg a 75 %-ban gyári hibás tételnél a megfelelés valószínűsége 0,15 (a fogyasztó kockázata = 15 %). 
 4.2. Az előírás 5.3.1.4. bekezdésében szereplő táblázatban megadott szennyezőanyagok 
esetében az alábbi eljárást kell alkalmazni (lásd az alábbi 4/2. ábrát). 
 
ahol: 
 
L = a szennyezőanyagra vonatkozó határérték,  x
i = a mért érték a minta i-edik járművére vonatkozóan, 
 n = a mintadarabok száma  
4.3. Ki kell számítani a nem megfelelő járművek, vagyis x
i > L, számát meghatározó 
vizsgálati statisztikai értéket a mintára. 
 4.4. Ezután: 
 (i) Ha a vizsgálati statisztikai érték nem haladja meg az alábbi táblázatban megadott 
mintaméretre vonatkozó „megfelelő” döntési küszöböt, a szennyezőanyag megfelelő minősítést kap. 
 (ii) Ha a vizsgálati statisztikai érték egyenlő vagy nagyobb, mint az alábbi 
táblázatban megadott mintaméretre vonatkozó „nem megfelelő” döntési küszöb, a szennyezőanyag nem megfelelő minősítést kap. 
  (iii) Egyéb esetben egy további járművet kell megvizsgálni, és az eljárást az egy 
egységgel megnövelt mintára kell alkalmazni. 
 
Az alábbi táblázat a „megfelelő” és a „nem megfelelő” döntési küszöböknek az ISO 8422:1991 nemzetközi szabvány szerint kiszámított értékét mutatja be. 
 
A minta a vizsgálatban megfeleltnek tekinthető, ha a függelék 3. és 4. bekezdésében rögzített követelményeket teljesíti. 
 L 375/294 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 57 Appendix 1 
 
  
4/1. táblázat
 
 
AZ ELFOGADÁSI/ELUTASÍTÁSI MINTAVÉTELI TERV TÁBLÁZATA 
ATTRIBÚTUMONKÉNT 
  
 
Kumulált mintaméret (n)   
„Megfelelő” döntési küszöb  
„Nem megfelelő” döntési 
küszöb 
 
3 
4 5 6 7 8 9 
10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 
  
0 1 1 2 2 3 4 4 5 5 6 6 7 8 8 9 9 
11  
- - 
5 6 6 7 8 8 9 9 
10 11 11 12 12 13 13 12 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/295
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 58 Appendix 1 
4/1. ábra
 
 
Üzemelő járművek megfelelőségi vizsgálata – ellenőrzési eljárás 
                  
 
                     
 
4/2. ábra
 
 A T A A 1 / 
m egállapítja, hogy a z 
adatok nem 
elegendőek a döntés 
m eghozatalához?  A  jármű gyártója és az a dm in isztrat ív szer ve zeti eg ys ég v égr ehajtj a az 
új járm űt í pusra  vona tkozó jóváh agyási vizsgálatot.   
A z admi nisztr at ív szerv ez eti eg ysé g ( T A A) me gadja  a  
tí pus jóváh agyást.  
A jóváhag yott jár műtípus gy ártás a és értéke sítése.  
A jár mű g y ártója kialakítja az üze me lő járm űve kre 
vonat kozó saját me g felelősé gi  vizs gálati eljárását. 
A jár mű g y ártója végr ehajtja az üze melő jár műve kre vonatkozó 
saját meg f elelőségi vizs gálati eljá rását (jár műtípus vag y -család)  
Vehicle m an u fact urer compile s report of the in -ho use 
procedure (includin g all data required by paragraph 8.2.1.) G yár on belüli, 
üzemben lévő 
jóváhagyott 
jármű tí p usra vagy -
családr a vona tkozó 
megf el el őségi jel entés  INDÍTÁS  
NEM
NEMA g yártó e lküldi az üzemelő 
j árművekre vona tkozó 
megf el el őségi jel entést a TA A 1 / 
rész ér e e ll enőrz és céljából. IGEN
A T A A 1 / ellenőr zi a gyártó 
által benyúj tott  üzemelő 
j árművekre vona tkozó 
megf el el őségi jel entést 
A 
TAA  1 / jóváhag yja, hog y a 
g yártó üze melő jár művekr e 
vonatkozó meg f elelőségi 
jelentése m eg erősíti a 
járműcs aládon bel üli járműtíp us 
elfogadhatóságát (8.2.1.  
bekezdés)?  
Eljárás végrehajtv a.  
További intézkedés ne m 
szü ksé ges.  A  g yártó me gadja  
vag y megs zer zi a 
kiegészítő 
informác iók at 
vag y vizsgálati 
ada tok at . 
 
A  g yártó e lkészíti 
az új , üzeme lő 
járművekre 
vonat kozó 
megf el el őségi 
jelentést . 
 
A T A A 1 /  me gk ezdi a hivatalos, 
üzem elő járműv ekre vonatkozó 
m eg fel előségi ellenőrzési programot 
a kétsé ges jár műtípus tekintetébe n (a 
3. függelékben leírtak sz erint) Tanul má-
nyozza a 4/2. 
ábrát.  A T A A 1 / 
ellenőrizni  kívánja a  
g yártó adott járműtípusra 
vag y  –családra vonatkozó 
m eg fel előségi adatait? A g yártó 
nyilvántart ási 
j elentése későbbi 
felhasználás 
céljából 
1/ Ebben  az esetben a TA A a típusjó váhag y ást me gadó adminisztratív szerv ezeti eg y sé get jelenti.  NEM
IGEN
IGENL 375/296 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 59 Appendix 1 
 
Üzemelő járművek megfelelőségi vizsgálata – járművek kiválasztása és ellenőrzése 
 
 
NO, o r  UNC E R TAIN  
 
Test minimum 3 vehicles Vizsgálat legalább 3 járművel 
Increase sample by 1 Minta növelése 1 mintadarabbal 
Outlying emitters Túlzott kibocsátási értékeket mutató járművek 
One test Egy teszt 
Two tests Két teszt 
Apply test statistics Vizsgálati statisztikai értékek alkalmazása 
Fail? Nem megfelelő? 
Sample failed A minta nem megfelelő 
More than 1 1-nél több 
Same cause? Ugyanaz az ok? 
NO or UNCERTAIN NEM vagy BIZONYTALAN 
Pass? Megfelelő? 
Sample passed A minta megfelelő 
Max. sample size? Maximális mintaméret? 
If it fulfils both tests Ha mindkét vizsgálaton megfelel 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/297
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 60 Appendix 1 
1. melléklet
 
 
A MOTOR ÉS A JÁRMŰ JELLEMZŐI, VALAMINT 
A VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉVEL KAPCSOLATOS ADATOK 
 Adott esetben az alábbi tájékoztató lapot három példányban kell benyújtani.  Az esetleges rajzoknak megfelelő méretarányúaknak és kellő részletességűeknek kell lenniük; a rajzokat A4-es formátumban, vagy ilyen méretre összehajtva kell benyújtani. Mikroprocesszor által vezérelt funkciók esetén a megfelelő üzemeltetési adatokat is mellékelni kell. 
 
1. ÁLTALÁNOS ADATOK 
 
1.1. Gyártmány (a vállalkozó neve):...................................................................................  
 1.2. Típus és kereskedelmi leírás (az esetleges változatok feltüntetésével): ......................  
 
1.3. Típus azonosítási módja, ha fel van tüntetve a járművön:...........................................   
1.3.1. A jelölés helye: ....................................................................................................... .....  
 
1.4. A jármű kategóriája: ....................................................................................................   
1.5. A gyártó neve és címe:.................................................................................................  
 1.6. A gyártó meghatalmazott képviselőjének (ha van) 
 neve és címe:................................................................................................................  
 2. A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS FELÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ JELLEMZŐK 
 
2.1. A reprezentatív jármű fényképei és/vagy rajzai:..........................................................   
2.2. Meghajtott tengelyek (számuk, helyzetük, összekapcsolásuk módja):........................  
 L 375/298 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 61 Appendix 1 
 
3. TÖMEGEK (kg-ban) (lásd a mellékelt rajzot, ha van)................................................  
 
3.1. A jármű tömege a karosszériával együtt üzemkész állapotban, vagy a 
 az alváz és a vezetőfülke tömege, ha a gyártó nem szerelte fel a karosszériát  (beleértve a hűtőfolyadék, olajak, üzemanyag, szerszámok, pótkerék és a vezető 
tömegét):   
   3.2. A gyártó által megadott műszakilag megengedhető legnagyobb terhelt tömeg: .........  
 
4. ENERGIAÁTALAKÍTÓK LEÍRÁSA  
4.1. Motor gyártója: ........................................................................................................... . 
 
4.1.1. Gyártó motorkódja (a motoron feltüntetett kódszám vagy egyéb 
 azonosítási jel): ............................................................................................................  
 4.2. Belsőégésű motor ........................................................................................................  
 
4.2.1. A motor adatai:......................................................................................................... ....  
 
4.2.1.1. Működési elv: szikragyújtású/kompressziós gyújtású, 
  négyütemű/kétütemű 1
/ 
 
4.2.1.2. Hengerszám, elrendezés és a hengerek gyújtási sorrendje: .........................................  
 4.2.1.2.1. Furat: 3
/ mm 
 4.2.1.2.2. Löket: 3
/  mm 
 4.2.1.3. Motortérfogat: 4
/................................................................................................... cm3 
 4.2.1.4. Térfogati sűrítési viszony: 2
/........................................................................................  
 4.2.1.5. Az égéstér és a dugattyúfej rajzai: ...............................................................................  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/299
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 62 Appendix 1  
4.2.1.6. Normál alapjárati fordulatszám: 2
/ ..............................................................................  
 4.2.1.7. Magas alapjárati fordulatszám: 2
/................................................................................  
 
4.2.1.8. Szénmonoxid térfogattartalom a kipufogógázban  
 a motor alapjárati fordulatszámánál (a gyártó  műszaki adatai szerint) 2
/ ........................................................................................ % 
   
4.2.1.9. Legnagyobb nettó teljesítmény: 2 /............. kW, ha ............................................min-1 
 
4.2.2. Üzemanyag: dízel/benzin/LPG/NG 1 / 
 
4.2.3. Vizsgálati oktánszám (RON): ......................................................................................  
 4.2.4. Üzemanyag-adagolás 
 
4.2.4.1. Karburátorral: igen/nem 1
/ 
 
4.2.4.1.1. Gyártmány(ok):...................................................................................................... ......  
 
4.2.4.1.2. Típus(ok):   
4.2.4.1.3. Darabszám:.......................................................................................................... .........  
 
4.2.4.1.4. Beállítások: 2
/ ..............................................................................................................  
 4.2.4.1.4.1. Fúvókák:  
4.2.4.1.4.2. Torkok (Venturi-csövek): 
 4.2.4.1.4.3. Úszóház szintje: .................................................................................................. .........  
 4.2.4.1.4.4. Az úszó tömege:................................................................................................... ........  
 
4.2.4.1.4.5. Tűszelep:  L 375/300 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 63 Appendix 1 
 
 
4.2.4.1.5. Hidegindító készülék: kézi/automata 1
/ 
 
4.2.4.1.5.1. Üzemeltetési elv:................................................................................................. .........  
 4.2.4.1.5.2. Üzemeltetési határértékek/beállítások: 1
/ 2/ ................................................................  
 
4.2.4.2. Üzemanyag-befecskendezés (csak kompressziós gyújtás): igen/nem 1 / 
 
4.2.4.2.1. Rendszer leírása: ................................................................................................... .......  
 4.2.4.2.2. Működési elv: közvetlen befecskendezés/előkamrás /örvénykamrás 1
/ 
 
4.2.4.2.3. Üzemanyag-befecskendező szivattyú 
 4.2.4.2.3.1. Gyártmány(ok): 
 
4.2.4.2.3.2. Típus(ok):  
4.2.4.2.3.3. Maximális üzemanyag-adagolás: 1
/ 2/ ........... mm3/löket vagy ciklus ...........min-1 
szivattyú-fordulatszám esetén 1 / 2/, vagy adagolási jelleggörbe:................................  
 
4.2.4.2.3.4. Befecskendezés időzítése: 2 /........................................................................................  
 
4.2.4.2.3.5. Előbefecskendezési jelleggörbe: 2 /..............................................................................  
 4.2.4.2.3.6. Hitelesítési eljárás: próbapadon/motoron 1
/ 
 
4.2.4.2.4. Fordulatszám-szabályozó 
 4.2.4.2.4.1. Típus: ........................................................................................................... ........  
 
4.2.4.2.4.2. Leszabályozási fordulatszám: ......................................................................................  
 
4.2.4.2.4.2.1. Leszabályozási fordulatszám terhelés alatt:....................................................... min-1 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/301
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 64 Appendix 1  
4.2.4.2.4.2.2. Leszabályozási fordulatszám terhelés nélkül:.................................................... min-1 
 4.2.4.2.4.3.  Alapjárati fordulatszám:..................................................................................... min-1 
 4.2.4.2.5. Injektor(ok): ....................................................................................................... ..........  
 
4.2.4.2.5.1. Gyártmány(ok):.................................................................................................... ........  
 4.2.4.2.5.2. Típus(ok):   
4.2.4.2.5.3. Nyitó nyomás: 2
/ .....kPa vagy jelleggörbe:.................................................................  
  
4.2.4.2.6. Hidegindító készülék 
 
4.2.4.2.6.1. Gyártmány(ok):  
4.2.4.2.6.2. Típus(ok): 
 4.2.4.2.6.3. Leírás:  
 
4.2.4.2.7. Indító segédberendezés  4.2.4.2.7.1. Gyártmány(ok): 
 
4.2.4.2.7.2. Típus(ok):  
4.2.4.2.7.3. Leírás:  
 4.2.4.3. Üzemanyag-befecskendezés (csak szikragyújtás): igen/nem 1
/ 
 4.2.4.3.1. Rendszer leírása: ................................................................................................... .......  
 L 375/302 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 65 Appendix 1 
 
4.2.4.3.2. Működési elv: szívócső (egyetlen vagy több ponton)/közvetlen 
befecskendezés/egyéb (az utóbbit közölje) 
 
Vezérlőegység – típusa (vagy száma): ) 
Üzemanyag-szabályozó – típus: ) Levegőáramlás-érzékelő – típus: ) 
Üzemanyag-elosztó – típus: ) Ezeket az adatokat 
Nyomásszabályozó – típus: ) folytonos Mikrokapcsoló – típus: ) befecskendezés esetén kell megadni; 
Alapjárat-beállító csavar – típusa: ) más rendszer esetén 
Fojtószelepház – típusa: ) ezekkel egyenértékű Vízhőmérséklet érzékelő – típusa: ) adatokat kell közölni. 
Levegőhőmérséklet érzékelő – típusa: ) 
Levegőhőmérséklet kapcsoló – típusa: ) 
 
Elektromágneses zavarszűrés Leírás és/vagy rajzok: 1
/ .....................................  
 .............................................................................................................................  
.............................................................................................................................  
 4.2.4.3.3.  Gyártmány(ok):..................................................................................................... ....  
 
4.2.4.3.4. Típus(ok): 
 4.2.4.3.5. Befecskendezők: Nyitó nyomás: 1
/ 2/ ...............................................................  kPa 
 vagy befecskendezési jelleggörbe:............................................................................   4.2.4.3.6. Befecskendezés időzítése:.........................................................................................  
 
4.2.4.3.7. Hidegindító készülék: ...............................................................................................  
 4.2.4.3.7.1. Működési elv(ek): ................................................................................................. ....  
 4.2.4.3.7.2. Üzemeltetési határértékek/beállítások: 1
/ 2/ .............................................................  
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/303
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 66 Appendix 1 
4.2.4.4. Tápszivattyú.......................................................................................................... ....  
 
4.2.4.4.1. Nyomás: 1
/ 2/ ....... kPa vagy jelleggörbe: ................................................................  
 4.2.5. Gyújtás ................................................................................................................ ...  
 
4.2.5.1. Gyártmány(ok):........................................................................................................ .
  
 
4.2.5.2. Típus(ok):............................................................................................................ ......
  
 4.2.5.3. Működési elv:......................................................................................................... ...  
 
4.2.5.4. Előgyújtási jelleggörbe: 2
/ ........................................................................................  
 
4.2.5.5. Statikus előgyújtási szög: 2 /........ fok a felső holtpont (FHP) előtt .........................  
 4.2.5.6. Megszakító hézag: 2
/ ................................................................................................  
 
4.2.5.7. Zárási szög: 2 / ...........................................................................................................  
 
4.2.5.8. Gyújtógyertyák........................................................................................................ ..  
 
4.2.5.8.1. Gyártmány:.......................................................................................................... ......
  
 
4.2.5.8.2. Típus: ............................................................................................................. ......  
 4.2.5.8.3. Szikraköz:.......................................................................................................... ..mm 
 
4.2.5.9. Gyújtótekercs ......................................................................................................... ...  
 
4.2.5.9.1. Gyártmány:.......................................................................................................... ......
  
4.2.5.9.2. Típus: ............................................................................................................. ......  
 L 375/304 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 67 Appendix 1 
 
4.2.5.10. Gyújtási kondenzátor ................................................................................................  
 
4.2.5.10.1. Gyártmány:......................................................................................................... .......
  
 
4.2.5.10.2. Típus: ............................................................................................................ .......  
 
4.2.6. Hűtőrendszer: folyadék/levegő 1
/ .............................................................................  
 4.2.7. Szívórendszer:.......................................................................................................... . 
 
4.2.7.1. Turbófeltöltő: igen/nem 1
/ ........................................................................................  
 
4.2.7.1.1. Gyártmány(ok):...................................................................................................... ...
  
 4.2.7.1.2. Típus(ok):.......................................................................................................... ........
  
 
4.2.7.1.3. A rendszer leírása (legnagyobb töltőnyomás:.................................................... kPa, 
 lefúvószelep) .............................................................................................................   
4.2.7.2. Közbenső visszahűtő: igen/nem 1
/............................................................................  
 
4.2.7.3.  A szívócsatornák és tartozékaik leírása és rajzai (csillapító kamra, előmelegítő 
berendezés, kiegészítő levegőbeeresztő nyílások, stb.): ...........................................  
 4.2.7.3.1.  Szívócső leírása (rajzok és/vagy fényképek): ...........................................................   
4.2.7.3.2.  Levegőszűrő, rajzok: ........................................................................................ vagy 
 4.2.7.3.2.1. Gyártmány(ok):.................................................................................................... .....  
 
4.2.7.3.2.2. Típus(ok):........................................................................................................ ..........  
 
4.2.7.3.3.  Szívási hangfogó, rajzok: ................................................................................. vagy 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/305
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 68 Appendix 1  
4.2.7.3.3.1.  Gyártmány(ok):................................................................................................... ......  
 4.2.7.3.3.2.  Típus(ok):....................................................................................................... ...........  
 
4.2.8.  Kipufogórendszer......................................................................................................  
 4.2.8.1.  A kipufogórendszer leírása és rajzai:........................................................................  
 
4.2.9.  Szelepvezérlés vagy azzal egyenértékű adatok:........................................................   
4.2.9.1.  Legnagyobb szelepemelkedések, nyitási és zárási szögek vagy az alternatív elosztó 
rendszerek vezérlési adatai a holtpontokhoz képest: ................................................  
 
4.2.9.2.  Referencia- és/vagy beállítási tartományok: 1
/ 2/.....................................................  
 4.2.10.  Alkalmazott kenőanyag: ...........................................................................................   
4.2.10.1.  Gyártmány:.......................................................................................................... ......  
 
4.2.10.2.  Típus: ............................................................................................................. ......  
 
4.2.11.  Megtett intézkedések a levegőszennyezés ellen: ......................................................  
 4.2.11.1.  Kartergázok visszavezetésére szolgáló berendezés (leírás és rajzok): .....................  
 
4.2.11.2.  További szennyezéscsökkentő berendezések (ha vannak, és ha nem tartoznak más 
tétel alá):  
 
4.2.11.2.1.  Katalizátor: igen/nem 1
/............................................................................................  
 
4.2.11.2.1.1.  Katalizátorok és alkatrészek száma: .........................................................................  
 
4.2.11.2.1.2.  A katalizátor méretei és alakja (térfogata stb.): .....................................................   
4.2.11.2.1.3.  A katalitikus művelet típusa:..................................................................................  L 375/306 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 69 Appendix 1 
 
 
4.2.11.2.1.4.  Teljes nemesfémtöltés:.......................................................................................... . 
 
4.2.11.2.1.5.  Relatív koncentráció: ........................................................................................... ..  
 4.2.11.2.1.6.  Hordozó (szerkezeti kialakítás és anyag):..............................................................   
4.2.11.2.1.7.  Cellasűrűség:................................................................................................... .......  
 
4.2.11.2.1.8.  Katalizátorház típusa:.......................................................................................... ...  
 4.2.11.2.1.9. A katalizátor elhelyezkedése (hely és referenciatávolságok a kipufogó 
rendszerben):..........................................................................................................  
 
4.2.11.2.1.10. Regeneráló rendszerek/kipufogógáz-utókezelő rendszerek eljárása, leírás:..........  
 4.2.11.2.1.10.1. Az I. típusú üzemi ciklusok vagy ezzel egyenértékű próbapadi ciklusok száma, 
amelyek két, regeneráló fázist tartalmazó ciklus között játszódnak le az I. típusú 
vizsgálatnak megfelelő feltételek esetén („D” távolság a 13. melléklet 1. ábráján: ............................................................................................................................... . 
............................................................................................................................ . 
 
4.2.11.2.1.10.2. Két, regeneráló fázist tartalmazó ciklus közötti ciklusok számának 
megállapítására szolgáló módszer 
leírása:………………………………………………. .......................................... . 
 
4.2.11.2.1.10.3. Azok a paraméterek, amelyek meghatározzák a szükséges terhelés mértékét, 
mielőtt a regenerálás megtörténne (vagyis hőmérséklet, nyomás stb.): 
............................................................................................................................... . 
 
4.2.11.2.1.10.4. A 13. melléklet 3.1. bekezdésében leírt vizsgálati eljárásban a rendszer 
terhelésére alkalmazott módszer leírása: ...............................................................  
 4.2.11.2.1.11.  Oxigénérzékelő típusa:......................................................................................... ..  
 
4.2.11.2.1.11.1. Oxigénérzékelő elhelyezkedése: ............................................................................  
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/307
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 70 Appendix 1 4.2.11.2.1.11.2. Oxigénérzékelő szabályozási tartománya: 2
/.........................................................  
 
4.2.11.2.2. Levegő-befecskendezés: igen/nem 1 / ....................................................................  
 
4.2.11.2.2.1.  Típus (levegőimpulzus, levegőszivattyú stb.):.......................................................  
 
4.2.11.2.3.  Kipufogógáz-visszavezetés (EGR): igen/nem 1 / 
 
4.2.11.2.3.1.  Jellemzők (áramlás stb.):....................................................................................... ....  
 
4.2.11.2.4.  Párolgási emissziót csökkentő rendszer A berendezések és behangolási állapotuk 
részletes leírása: 
  A párolgást csökkentő rendszer rajza: ......................................................................   
 Az aktív szén tartály rajza:........................................................................................  
  Az üzemanyagtartály rajza, az űrtartalom és a szerkezeti anyag feltüntetésével: ....  
 
4.2.11.2.5.  Részecskecsapda: igen/nem 1
/ 
 4.2.11.2.5.1.  A részecskecsapda méretei és alakja (űrtartalma): 
 
4.2.11.2.5.2.  A részecskecsapda típusa és kialakítása: ..................................................................   
4.2.11.2.5.3.  A részecskecsapda elhelyezkedése  
(referenciatávolságok a kipufogórendszerben):........................................................  
 
4.2.11.2.5.4.  Regenerálási rendszer/módszer Leírás és rajz: .........................................................  
 
4.2.11.2.5.4.1. Az I. típusú üzemi ciklusok vagy ezzel egyenértékű próbapadi ciklusok száma, 
amelyek két, regeneráló fázist tartalmazó ciklus között játszódnak le az I. típusú 
vizsgálatnak megfelelő feltételek esetén („D” távolság a 13. melléklet 1. ábráján):……………. ...............................................................................................  
 .............................................................................................................................. .....  
 L 375/308 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 71 Appendix 1 
 
4.2.11.2.5.4.2. Két, regeneráló fázist tartalmazó ciklus közötti ciklusok számának megállapítására 
szolgáló módszer leírása: ............................................................ .............................  
 
4.2.11.2.5.4.3. Azok a paraméterek, amelyek meghatározzák a szükséges terhelés mértékét, 
mielőtt a regenerálás megtörténne (vagyis hőmérséklet, nyomás stb.): ...................  
 
4.2.11.2.5.4.4.  A 13 melléklet 3.1. bekezdésében leírt vizsgálati eljárásban a rendszer terhelésére 
 használt módszer leírása: ...........................................................  
4.2.11.2.6.  Egyéb rendszerek (leírás és működési elv):..............................................................  
 4.2.11.2.7.  Fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszer 
 
4.2.11.2.7.1.  A hibajelző leírása és/vagy rajza:..............................................................................  
 
4.2.11.2.7.2.  Az OBD rendszerrel felügyelt berendezések felsorolása és rendeltetésük:..............  
 4.2.11.2.7.3. A következők leírása (általános működési elvek): 
 
4.2.11.2.7.3.1.  Szikragyújtású motorok  
4.2.11.2.7.3.1.1.  Katalizátor megfigyelése: ...................................................................................  
 
4.2.11.2.7.3.1.2.  Gyújtáshiba észlelése:...................................................................................... ...  
 4.2.11.2.7.3.1.3.  Oxigénérzékelő megfigyelése:............................................................................   
4.2.11.2.7.3.1.4.  Az OBD rendszer által felügyelt egyéb berendezések:.......................................  
 4.2.11.2.7.3.2.  Kompresszió gyújtású motorok  
4.2.11.2.7.3.2.1.  Katalizátor megfigyelése: ...................................................................................  
 
4.2.11.2.7.3.2.2.  Részecskecsapda megfigyelése: .........................................................................  
 
4.2.11.2.7.3.2.3.  Elektronikus üzemanyag-ellátó rendszer megfigyelése:.....................................  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/309
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 72 Appendix 1  
4.2.11.2.7.3.2.4.  Az OBD rendszer által felügyelt egyéb berendezések:.......................................  
 
4.2.11.2.7.4.  A hibajelző működésbe lépésének feltételei (a menetciklusok állandó száma 
vagy statisztikai módszer): .................................................................................  
 
4.2.11.2.7.5.  A használt összes OBD kimeneti kód és formátum felsorolása (magyarázattal 
együtt): ................................................................................................................  
  
4.2.11.2.7.6.  A következő kiegészítő adatokat a jármű gyártójának kell megadnia az OBD-
kompatibilis cserealkatrészek vagy javított alkatrészek, diagnosztikai eszközök 
és vizsgálóberendezések gyártásának lehetővé tétele érdekében, kivéve, ha ezek az adatok szerzői jogi védelem alatt állnak, vagy a gyártó, illetve az OEM beszállító(k) saját know-how-ját képezik. 
 
4.2.11.2.7.6.1.  A jármű eredeti típusjóváhagyásakor alkalmazott előkondicionálási ciklusok 
típusának leírása és száma.  
 
4.2.11.2.7.6.2.  A jármű eredeti típusjóváhagyásakor az OBD rendszer által felügyelt 
berendezésre alkalmazott OBD szemléltető ciklus típusának leírása. 
 
4.2.11.2.7.6.3.  A hibakeresés és a hibajelző működtetése céljából érzékelt alkatrészek átfogó 
leírása (a menetciklusok állandó száma vagy statisztikai módszer), beleértve az 
OBD rendszer által felügyelt egyes alkatrészek másodlagosan érzékelt paramétereinek listáját is. Az emisszióhoz kapcsolódó, illetve az emisszióhoz nem kapcsolódó alkatrészekhez használt összes OBD kimeneti kód és formátum felsorolása (magyarázattal együtt), amelyeknél az alkatrész megfigyelése alapján történik a hibajelző bekapcsolása Átfogó magyarázatot kell adni különösen az üzem közbeni $05 Test ID $21-től FF-ig terjedő adatokról, illetve az üzem közbeni $06 adatokról. Az ISO 15765-4 szabvány „Közúti járművek –Vezérlőterületi hálózat (CAN) diagnosztikája – 4. rész: Az emisszióhoz kapcsolódó rendszerek követelményei című részének megfelelő adatkapcsolatot használó járművek esetén meg kell adni az üzem közbeni $06 Test ID $00-tól FF-ig terjedő adatainak átfogó magyarázatát a támogatott OBD felügyeleti azonosítóra vonatkozóan.  L 375/310 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 73 Appendix 1 
 
 
4.2.11.2.7.6.4.  Az ebben a fejezetben igényelt adatokat például az alábbi, a melléklethez 
csatolt táblázatba foglalva lehet közölni:  
 
Al katrész  Hibakód  M e gf i gye l és i  
stratégia  Hibaészlelési 
feltétele k  Hibajelző 
b ekapcsolási 
feltételei  Másodlagos 
paramétere k  Előkondicio-
nálás Sze mlél tető 
vizs gálat  
Katalizátor  P04 20  Oxi générzé kelő, 
1. és 2. jel  Az 1. és a 2. 
érzékelő jelei 
közötti 
külö nbsé gek3. ciklus  Motor-
fordulatszá m , 
mo torterhelés, 
A/ F mód, 
katalizátor 
hő mérsé klete  Két I. típusú 
cikl us  I. típus  
 
 
 4.2.12. LPG üzemanyag-ellátó rendszer: igen/nem 1
/ 
 4.2.12.1.  Jóváhagyási szám:................................................................................................... ..  
 
4.2.12.2.  Elektronikus motorvezérlő egység LPG üzemanyag-ellátás esetén 
 4.2.12.2.1.  Gyártmány(ok):.................................................................................................... .....  
 
4.2.12.2.2.  Típus(ok):........................................................................................................ ..........  
 
4.2.12.2.3.  Emisszióval kapcsolatos beállítási lehetőségek: .......................................................  
 
4.2.12.3.  További dokumentáció:.............................................................................................   
4.2.12.3.1. A katalizátor védelmének leírása benzinről LPG-re, vagy fordítva történő 
átváltáskor:................................................................................................................  
 
4.2.12.3.2. Rendszer telepítési rajza (elektromos csatlakozások, vákuumcsatlakozások 
kiegyenlítő tömlők stb.): ...........................................................................................  
 4.2.12.3.3.  Szimbólum rajza: .................................................................................................. ....  
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/311
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 74 Appendix 1 4.2.13.  földgáz üzemanyag-ellátó rendszer: igen/nem 1
/ 
 
4.2.13.1.  Jóváhagyási szám:................................................................................................... ..  
 
4.2.13.2.  Elektronikus motorvezérlő egység földgáz üzemanyag-ellátás esetén 
 
4.2.13.2.1.  Gyártmány(ok):.................................................................................................... .....  
 
4.2.13.2.2.  Típus(ok):........................................................................................................ ..........  
 
4.2.13.2.3.  Emisszióval kapcsolatos beállítási lehetőségek: .......................................................  
 
4.2.13.3.  További dokumentáció:.............................................................................................   
4.2.13.3.1.  A katalizátor védelmének leírása benzinről földgázra, vagy fordítva történő 
átváltáskor:................................................................................................................  
 
4.2.13.3.2.  Rendszer telepítési rajza (elektromos csatlakozások, vákuumcsatlakozások 
kiegyenlítő tömlők stb.): ...........................................................................................  
 4.2.13.3.3.  Szimbólum rajza: .................................................................................................. ....  
 4.3. Hibridhajtású elektromos jármű:  igen/nem 1
/...........................................  
4.3.1. Hibridhajtású elektromos  
jármű kategóriája  Feltöltés a járművön kívülről/ 
  Feltöltés nem a járművön kívülről .......  
 Jármű feltöltése 1 /  ..............................................................  
4.3.2. Üzemmód kapcsoló:  van/nincs 1 / ..........................................  
4.3.2.1. Választható üzemmódok  ..............................................................  
4.3.2.1.1. Tisztán elektromos:  igen/nem 1 /...........................................  
4.3.2.1.2. Tisztán üzemanyag-fogyasztás:  igen/nem 1 /...........................................  
4.3.2.1.3. Hibrid üzemmódok:  igen/nem 1 /...........................................  
    (ha igen, rövid leírás) ..........................  4.3.3. Az energiatároló eszköz leírása: (akkumulátor, kondenzátor, 
 lendkerék/generátor stb.)...........................................................................................  
4.3.3.1. Gyártmány: ........................................................................................................... ....  
4.3.3.2. Típus: ...... ......................................................................................................... ........  L 375/312 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 75 Appendix 1 
 
4.3.3.3. Azonosítási szám: ...... ..............................................................................................  
4.3.3.4. Elektrokémiai csatoló fajtája: ...................................................................................  
4.3.3.5. Energia: .......... (akkumulátornál: feszültség és kapacitás A/h 2 órán belül, 
kondenzátornál: J stb.) ..............................................................................................  
4.3.3.6. Töltő: fedélzeti/külső/nincs 1
/ 
4.3.4. Elektromotorok (külön részletezze az egyes elektromotorok típusát) 4.3.4.1. Gyártmány: ........................................................................................................... ....  
4.3.4.2. Típus: ....................................... ........................................................................ ........  
4.3.4.3. Elsődleges alkalmazás: meghajtómotor/generátor 4.3.4.3.1. Ha meghajtómotorként használják: monomotor/multimotorok (száma): .................  4.3.4.4. Legnagyobb teljesítmény: ........................ kW  
4.3.4.5. Működési elv: ........................................................................................................ ...  
4.3.4.5.1. egyenáram/váltóáram/fázisok száma: ......................................................................  
4.3.4.5.2. külön gerjesztés/soros/egybeépített 1
/ ......................................................................  
4.3.4.5.3. szinkron/aszinkron 1 / ................................................................................................  
4.3.5. Vezérlőegység...........................................................................................................  
4.3.5.1. Gyártmány: ........................................................................................................... ....  
4.3.5.2. Típus: ...... ......................................................................................................... ........  
4.3.5.3. Azonosítási szám: ...... ..............................................................................................  
4.3.6. Áramszabályozó........................................................................................................  
4.3.6.1. Gyártmány: ........................................................................................................... ....  
4.3.6.2. Típus: ...... ......................................................................................................... ........  
4.3.6.3. Azonosítási szám: ...... ..............................................................................................  
4.3.7. Jármű elektromos hatósugara ...... km (a 101. előírás 7. melléklete szerint): ..........  
4.3.8. Gyártó javaslata az előkondicionálásra: ...................................................................   
5.  ERŐÁTVITEL  5.1.  Tengelykapcsoló (típus):...........................................................................................  
 
5.1.1.  Legnagyobb átalakítási nyomaték:............................................................................   5.2.  Sebességváltó:...........................................................................................................  
 5.2.1.  Típus: ................................................................................................................ ...  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/313
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 76 Appendix 1 
 
5.2.2. Elhelyezkedése a motorhoz viszonyítva: ..................................................................  
 
5.2.3.  Vezérlés módja:........................................................................................................ . 
 
5.3. Áttételi arányok............................................................................................ ………. 
 
 
Index   
Átté teli arán y ok   
Vég - 
áttétel   
Tel jes áttétel  
 
M a x imum C V T  (* ) 
esetén   
     
 
1       
 
2       
 3       
 
4, 5 stb.        
 
M i n imum CV T  ( * ) 
esetén   
     
 H á t r am en e t
       
 
(*) CVT – folyamatosan változtatható áttétel 
 
6.  FELFÜGGESZTÉS ..................................................................................................  
 6.1.  Gumiabroncsok és kerekek .......................................................................................
............................................................................................................................... ....
............................................................................................................................... ....
............................................................................................................................... ....  
 6.1.1.  Gumiabroncs/kerék kombináció(k) (gumiabroncsoknál a méret, a minimális terhelési 
kapacitás mutató, a legkisebb sebességkategória szimbólumának, kerekeknél pedig 
az abroncs(ok) méretének és kiegyenlítésének megjelölése):...................................  
  
 L 375/314 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 77 Appendix 1 
 
6.1.1.1. Tengelyek 
 
6.1.1.1.1. 1. tengely:......................................................................................................... .........  
 
6.1.1.1.2. 2. tengely:......................................................................................................... .........  
 6.1.1.1.3. 3. tengely:......................................................................................................... .........  
 
6.1.1.1.4. 4. tengely:......................................................................................................... ....stb. 
 
6.1.2.  A gördülő kerület felső és alsó határa:......................................................................  
 
6.1.2.1. Tengelyek  
6.1.2.1.1. 1. tengely:......................................................................................................... .........  
 
6.1.2.1.2. 2. tengely:......................................................................................................... .........  
 6.1.2.1.3. 3. tengely:......................................................................................................... .........  
 
6.1.2.1.4. 4. tengely:......................................................................................................... ....stb. 
 
6.1.3.  A gyártó által javasolt gumiabroncsnyomás: 
 kPa 
 7.  KAROSSZÉRIA 
 
7.1. Ülések száma: ...........................................................................................................  
 
  ____________ 1
/ A nem kívánt törlendő. 
2/ Adja meg a tűrést. 
3/ Ezt az értéket tizedmilliméter pontossággal kell kerekíteni.  
4/ Ezt az értéket π = 3,1416 tényezővel kell kiszámítani, és cm3-re kell kerekíteni. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/315
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 78 Appendix 1 
2. melléklet  
 
KÖZLEMÉNY 
 
(maximális formátum: A4 (210 x 297 mm)) 
 
Kibocsátotta: Adminisztratív szervezet neve: 
....................... .................  
....................... .................  
........................................  
        melynek tárgya járműtípusra vonatkozó 2
/ JÓVÁHAGYÁS MEGADÁSA 
JÓVÁHAGYÁS KITERJESZTÉSE JÓVÁHAGYÁS ELUTASÍTÁSA 
JÓVÁHAGYÁS VISSZAVONÁSA 
VÉGLEGESEN MEGSZÜNTETETT GYÁRTÁS 
  a motor által kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyezőanyagok tekintetében, a 83. előírás szerint.  
 
Jóváhagyás sz.: …………………..     Kiterjesztés sz.: ……………… 
 
 
1.  Járműtípus kategóriája (M1, N1 stb.): ..................................................................................   
1.1. Hibridhajtású elektromos jármű : igen/nem 2
/ 
 
1.1.1. Hibridhajtású elektromos  
jármű kategóriája : Feltöltés a járművön kívülről/Feltöltés nem a  
    járművön kívülről 2 / 
 
1.1.2. Üzemmód kapcsoló : van/nincs 2 / 
 
2.  Motor üzemanyagigénye: benzin/gázolaj/LPG/CNG: 2 /......................................................  L 375/316 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 79 Appendix 1 
 
 
3.  A jármű kereskedelmi neve vagy védjegye: .........................................................................  
 4.  Jármű típusa: .................... Motortípus: ..........................................................................  
 
5.  Gyártó neve és címe:.......................................................................................................  
 
6.  A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe: 
 7.  A jármű saját tömege: .....................................................................................................  
 
7.1. A jármű referenciatömege:..............................................................................................   
8.  A jármű legnagyobb tömege:..........................................................................................  
 9.  Ülések száma (a vezetőüléssel együtt):...........................................................................  
 
10.  Erőátvitel  
10.1. Kézi vagy automata, vagy folyamatosan változtatható áttétel: 2
/ 3/...............................  
 
10.2. Áttételi arányok száma:.................................................................................................. . 
 10.3. Sebességváltó áttételi aránya: 2
/ 
  
1. fokozat N/V: .........................................................................................................  2. fokozat N/V: .........................................................................................................  3. fokozat N/V: .........................................................................................................  
4. fokozat N/V: .........................................................................................................  
5. fokozat N/V: .........................................................................................................  Végáttétel:.................................................................................................................  Gumiabroncsok mérettartománya: ...........................................................................  
Az I. típusú vizsgálathoz használt gumiabroncsok gördülési kerülete:....................  
Meghajtott kerék: elöl, hátul, 4 x 4: 2
/ .....................................................................  
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/317
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 80 Appendix 1 11. A járművet jóváhagyásra benyújtották: ............................................................................  
 
12. A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat: .................................  
 13. A szolgálat által kiadott jelentés dátuma: .........................................................................  
 
14. A szolgálat által kiadott jelentés száma: ...........................................................................   
15. A jóváhagyást megadták/elutasították/kiterjesztették/visszavonták: 2
/............................  
 
16.  Vizsgálati eredmények:.................................................................................................... . 
 16.1. I. típusú vizsgálat: .................................................................................................... ........  
 
 Szennyező-
any ag
  
CO 
(g/k m)   
HC 
(g/k m)   
NO x  
(g/k m)   HC + NO
x (1) 
(g/k m)   Részec ské k (1) 
(g/k m)
 
 
         
          
  
 Mért
 
 
         
          
 
         
 
Romlási 
ténye zővel (DF) 
szá mított  
         
 
(1)  Csak kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek esetén. 
 
 
16.1.1. LPG vagy földgáz üzemanyaggal működtetett járművek esetén: 
 16.1.1.1. Töltsön ki hasonló táblázatot az LPG vagy földgáz üzemanyag minden egyes 
referenciagázára vonatkozóan, és tüntesse fel, hogy az eredményeket mérés vagy 
számítás alapján határozták-e meg. Benzinnel, LPG-vel vagy földgázzal egyaránt üzemeltethető járművek esetén: Töltsön ki hasonló táblázatot a benzinre és az LPG vagy földgáz üzemanyag valamennyi referenciagázára vonatkozóan. 
 L 375/318 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 81 Appendix 1 
 
16.1.1.2. Az alapjármű jóváhagyási száma, ha a jármű egy járműcsalád tagja: .....................  
 
16.1.1.3. A járműcsalád kibocsátási eredményeinek „r” tényezője gáz-halmazállapotú 
üzemanyagok esetén az egyes szennyezőanyagok vonatkozásában: 
 
16.1.2. Kívülről feltölthető hibridhajtású elektromos járművek (OVC) esetében:  
 16.1.2.1. Töltsön ki hasonló táblázatot a 14. melléklet 3.1. és 3.2. bekezdésében rögzített 
vizsgálati feltételek alapján.    
 16.1.2.2. Töltsön ki hasonló táblázatot a 14. melléklet 3.1.4. és 3.2.4. bekezdése szerint 
meghatározott súlyozott értékek alapján. .................................................................  
 
16.2. II. típusú vizsgálat: 2
/ 
 CO: ............... % alapjárati fordulatszámnál: .................................................min. -1 
 (a kipufogócsőnél mérve)  
16.3. III. típusú vizsgálat: 2
/..............................................................................................  
 
16.4. IV. típusú vizsgálat: 2 /............................................................................  g/vizsgálat 
 
16.5. V.típusú vizsgálat: Tartósság ...................................................................................  
 
16.5.1. Tartóssági vizsgálat típusa: 80000 km/nem alkalmazható: 2 /..................................  
 
16.5.2. Romlási tényezők (DF): számított/rögzített 2 / 
Adja meg az értékeket: .............................................................................................  
 16.6.  VI. típusú vizsgálat: 2
/..............................................................................................  
 
 
  CO (g/ k m)
  HC (g/ k m)
 
 Mért érték
     
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/319
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 82 Appendix 1 
16.7. OBD vizsgálat 
 16.7.1. A hibajelző leírása és/vagy rajza:.............................................................................  
 
 16.7.2. Az OBD rendszerrel felügyelt berendezések felsorolása és funkciójuk: 
............................................................................................................................... ...  
 16.7.3. A következők leírása (általános működési elvek): 
 
16.7.3.1. Gyújtáshiba észlelése: ..............................................................................................   
16.7.3.2.  Katalizátor megfigyelése:.........................................................................................  
 16.7.3.3. Oxigénérzékelő megfigyelése: .................................................................................  
 
16.7.3.4.  Az OBD rendszer által felügyelt egyéb berendezések: ............................................   
16.7.3.5. Részecskecsapda megfigyelése: ...............................................................................  
 16.7.3.6.  Elektronikus üzemanyag-ellátó rendszer működtetőjének megfigyelése: ...............   
16.7.3.7. Az OBD rendszer által felügyelt egyéb berendezések: ............................................  
 16.7.4. A hibajelző működésbe lépésének feltételei (a menetciklusok állandó száma vagy 
statisztikai módszer):................................................................................................  
 16.7.5. A használt összes OBD kimeneti kód és formátum felsorolása (magyarázattal 
együtt):......................................................................................................................  
 L 375/320 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 83 Appendix 1 
 
17. A közlekedési alkalmassági vizsgálathoz szükséges kibocsátási adatok ................  
 
 
 
Vizsgá lat típu sa   CO érték 
(térfogat %)
  
La mbda (1)   Motorfordulatszá m 
( min. 
-1)  
Motorola j 
hő mérsé klete 
(°C) 
 
Alac son y  alapjáraton 
végzet t viz sgá lat   
  Ne m 
értel mez hető
  
   
 
Magas alapjáraton 
végzet t viz sgá lat   
       
 
(1) Lambda érték képlete: lásd az előírás 5.3.7.3. bekezdését 
 
 18.  A jóváhagyási jel helye a járművön: ........................................................................   
19. Hely: ...................................................................................................................... ...  
 
20.  Dátum: .................................................................................................................... ..  
 21.  Aláírás: .................................................................................................................. ...  
 
 
  
 
 
 
_____________________  1
/  A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország azonosítószáma (lásd az 
előírásban rögzített jóváhagyási rendelkezéseket).  2
/   A nem kívánt törlendő. 
 3
/   Automata sebességváltóval felszerelt járművek esetén adja meg a vonatkozó műszaki 
adatokat. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/321
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 84 Appendix 1 
2. melléklet – 1. függelék
 
 
AZ OBD RENDSZERREL KAPCSOLATOS ADATOK 
 Az előírás 1. mellékletében szereplő adatközlő lap 4.2.11.2.7.6. tétele szerint az ebben a függelékben szereplő adatokat jármű gyártójának kell megadnia az OBD-kompatibilis cserealkatrészek vagy javított alkatrészek, diagnosztikai eszközök és vizsgálóberendezések gyártásának lehetővé tétele érdekében. A jármű gyártója nem köteles megadni ezeket az adatokat, ha azok szerzői jogi védelem alatt állnak, vagy ha a gyártó, illetve az OEM beszállító(k) saját know-how-ját képezik.  Kérésre ez a függelék bármely érintett alkatrész, diagnosztikai eszköz vagy vizsgálóberendezés gyártója rendelkezésére bocsátható, megkülönböztetés nélkül.  1. A jármű eredeti típusjóváhagyásakor alkalmazott előkondicionálási ciklusok típusának leírása 
és száma.  
 2. A jármű eredeti típusjóváhagyásakor az OBD rendszer által felügyelt berendezésre 
alkalmazott OBD demonstrációs ciklus típusának leírása. 
 3. A hibakeresés és a hibajelző működtetése céljából érzékelt alkatrészek átfogó leírása (a 
menetciklusok állandó száma vagy statisztikai módszer), beleértve az OBD rendszer által felügyelt egyes alkatrészek másodlagosan érzékelt paramétereinek listáját is. Az emisszióhoz kapcsolódó, illetve az emisszióhoz nem kapcsolódó alkatrészekhez használt összes OBD kimeneti kód és formátum felsorolása (magyarázattal együtt), ahol az alkatrész megfigyelése alapján történik a hibajelző bekapcsolása. Átfogó magyarázatot kell adni különösen az üzem közbeni $05 Test ID $21-től az FF-ig terjedő adatokról, illetve az üzem közbeni $06 adatokról. Az ISO 15765-4 szabvány „Közúti járművek –Vezérlőterületi hálózat (CAN) diagnosztikája című 4. részének megfelelő adatkapcsolatot használó járműtípusok esetén: Az emisszióhoz kapcsolódó rendszerek követelményei című részének megfelelő adatkapcsolatot használó járművek esetén meg kell adni az üzem közbeni adatainak átfogó magyarázatát a támogatott OBD felügyeleti azonosítóra vonatkozóan.  
 Ezeket az adatokat táblázat formájában is fel lehet tüntetni az alábbiak szerint:  
Al katrész  Hiba-
kód M e gf i gye l és i  
stratégia  Hibaészlelési 
feltétele k  Hibajelző 
bekapcsolási 
feltételei  Másodlagos 
paramétere k  Előkondicionálá s  Sze mlél tető 
vizs gálat  
Katalizátor  P04 20  Oxi générzé k
elő, 1. és 2.  
jel Az 1. és a 2. 
érzékelő jelei 
közötti 
külö nbsé gek3. ciklus  Motorfordulat-
szá m, 
mo torterhelés, 
A/ F mód, 
katalizátor 
hő mérsé klete  Két I. típusú 
cikl us  I. típus  
 L 375/322 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 85 Annex 2 – Appendix 1 
 
 
3. melléklet  
 
A JÓVÁHAGYÁSI JEL ELRENDEZÉSE 
 B. jóváhagyás („A” sor)
 1/ – Járművek jóváhagyása a gáz-halmazállapotú szennyezőanyagok 
kibocsátási szintje tekintetében, a motor benzinnel (ólommentes), vagy ólommentes benzinnel, LPG-vel, illetve földgázzal egyaránt való üzemeltetése céljából   
 
 
Az előírás 4. bekezdésének megfelelő járművön feltüntetett fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy a 
járműtípust az Egyesült Királyságban (E11) hagyták jóvá a 83. előírás szerint, 052439 jóváhagyási 
számon. A jóváhagyási szám első két számjegye jelzi, hogy a jóváhagyást a 05. 
módosításcsomaggal módosított 83. előírás szerint adták meg, és megfelel az előírás 5.3.1.4. 
bekezdésében szereplő táblázat „A” sorában (2000) feltüntetett, az I. típusú vizsgálatra vonatkozó 
határértékeknek. 
 
B. jóváhagyás, (B. sor)  1/ – Járművek jóváhagyása a gáz-halmazállapotú szennyezőanyagok 
kibocsátási szintje tekintetében a motor benzinnel (ólommentes), vagy ólommentes benzinnel, LPG-
vel, illetve földgázzal egyaránt való üzemeltetése céljából.  
 
 
 
 
Az előírás 4. bekezdésének megfelelő járművön feltüntetett fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy a 
járműtípust az Egyesült Királyságban (E11) hagyták jóvá a 83. előírás szerint, 052439 jóváhagyási 
számon. A jóváhagyási szám első két számjegye jelzi, hogy a jóváhagyást a 05. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/323
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 86 Appendix 1 
módosításcsomaggal módosított 83. előírás szerint adták meg, és megfelel az előírás 5.3.1.4. 
bekezdésében szereplő táblázat „B” sorában (2005) feltüntetett, az I. típusú vizsgálatra vonatkozó 
határértékeknek. 
 
C. jóváhagyás („A” sor)  1/ – Járművek jóváhagyása a gáz-halmazállapotú szennyezőanyagok 
kibocsátási szintje tekintetében a motor dízelüzemanyaggal való üzemeltetése céljából. 
 
 
 
Az előírás 4. bekezdésének megfelelő járművön feltüntetett fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy a 
járműtípust az Egyesült Királyságban (E11) hagyták jóvá a 83. előírás szerint, 052439 jóváhagyási 
számon. A jóváhagyási szám első két számjegye jelzi, hogy a jóváhagyást a 05. 
módosításcsomaggal módosított 83. előírás szerint adták meg, és megfelel az előírás 5.3.1.4. 
bekezdésében szereplő táblázat „A” sorában (2000) feltüntetett, az I. típusú vizsgálatra vonatkozó 
határértékeknek. 
 
C. jóváhagyás („B” sor)  1/ – Járművek jóváhagyása a gáz-halmazállapotú szennyezőanyagok 
kibocsátási szintje tekintetében a motor dízelüzemanyaggal való üzemeltetése céljából. 
 
 
 
Az előírás 4. bekezdésének megfelelő járművön feltüntetett fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy a 
járműtípust az Egyesült Királyságban (E11) hagyták jóvá a 83. előírás szerint, 052439 jóváhagyási 
számon. A jóváhagyási szám első két számjegye jelzi, hogy a jóváhagyást a 05. 
módosításcsomaggal módosított 83. előírás szerint adták meg, és megfelel az előírás 5.3.1.4. 
bekezdésében szereplő táblázat „B” sorában (2005) feltüntetett, az I. típusú vizsgálatra vonatkozó 
határértékeknek. 
 
 L 375/324 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 87 Annex 2 – Appendix 1 
 
D. jóváhagyás („A” sor)  1/ – Járművek jóváhagyása a gáz-halmazállapotú szennyezőanyagok 
kibocsátási szintje tekintetében a motor LPG-vel vagy földgázzal való üzemeltetése céljából. 
 
 
 
Az előírás 4. bekezdésének megfelelő járművön feltüntetett fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy a 
járműtípust az Egyesült Királyságban (E11) hagyták jóvá a 83. előírás szerint, 052439 jóváhagyási 
számon. A jóváhagyási szám első két számjegye jelzi, hogy a jóváhagyást a 05. 
módosításcsomaggal módosított 83. előírás szerint adták meg, és megfelel az előírás 5.3.1.4. 
bekezdésében szereplő táblázat „A” sorában (2000) feltüntetett, az I. típusú vizsgálatra vonatkozó 
határértékeknek. 
 
 
D. jóváhagyás („B” sor)  1/ – Járművek jóváhagyása a gáz-halmazállapotú szennyezőanyagok 
kibocsátási szintje tekintetében a motor LPG-vel vagy földgázzal való üzemeltetése céljából. 
 
 
 
Az előírás 4. bekezdésének megfelelő járművön feltüntetett fenti jóváhagyási jel mutatja, hogy a 
járműtípust az Egyesült Királyságban (E11) hagyták jóvá a 83. előírás szerint, 052439 jóváhagyási 
számon. A jóváhagyási szám első két számjegye jelzi, hogy a jóváhagyást a 05. 
módosításcsomaggal módosított 83. előírás szerint adták meg, és megfelel az előírás 5.3.1.4. 
bekezdésében szereplő táblázat „B” sorában (2005) feltüntetett, az I. típusú vizsgálatra vonatkozó 
határértékeknek. 
 
 
 
 
 
__________________ 
1/ Lásd az előírás 2.19. és 5.3.1.4. bekezdését.2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/325
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 88 Appendix 1 
 4. melléklet
 
 
I. TÍPUSÚ VIZSGÁLAT 
 
(Kipufogási emisszió ellenőrzése hidegindítás után) 
 
1. BEVEZETÉS 
 
A melléklet leírja az előírás 5.3.1. bekezdésében meghatározott I. típusú vizsgálatra 
vonatkozó eljárást. Ha LPG vagy földgáz referencia-üzemanyagot használnak, a 12. 
melléklet rendelkezéseit is alkalmazni kell. Ha járművet a 2.20. bekezdésben 
meghatározott periodikusan regeneráló rendszerrel látták el, a 13. melléklet 
rendelkezései is érvényesek. 
 
2.  MENETCIKLUS GÖRGŐS PRÓBAPADON 
 
2.1.  A ciklus leírása  
 
A görgős próbapadon lefolytatott menetciklusnak meg kell felelnie a melléklet 1. 
függelékében leírt követelményeknek. 
 
2.2. A ciklus végrehajtásának általános feltételei  
 
Szükség esetén előzetes menetciklusokat kell lefolytatni annak meghatározására, hogy 
miként lehet legjobban működtetni a gáz- és fékpedált ahhoz, hogy a menteciklus az 
előírt határértékeken belül megközelítse az elméleti menetciklust. 
 
2.3.  A sebességváltó használata  
 
2.3.1. Ha az első sebességfokozatban elérhető legnagyobb sebesség 15 km/h alatt van, akkor 
a városi ciklushoz a második, harmadik és negyedik sebességfokozatot kell használni 
(1. rész), a városon kívüli ciklushoz pedig (2. rész) a második, harmadik, negyedik és 
ötödik sebességfokozatot A második, harmadik és negyedik sebességfokozat 
használható a városi ciklushoz is (1. rész), a második, harmadik, negyedik és ötödik 
sebességfokozat pedig a városon kívüli ciklushoz (2. rész), ha a gyártó utasításai 
szerint vízszintes úton az indítást a második sebességfokozatban kell végrehajtani, 
vagy ha a gyártó az első sebességfokozatot terepáttételként, kúszó vagy vontató 
áttételként határozza meg. 
 
Azokat a járműveket, amelyek nem érik el a menetciklus folyamán a szükséges 
gyorsulási és legnagyobb sebességértékeket, a gázpedált teljesen benyomva addig kell 
működtetni, amíg újra el nem érik az előírt működési jelleggörbét. A menetciklustól 
való eltéréseket a vizsgálati jelentésben kell rögzíteni. L 375/326 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 89 Annex 2 – Appendix 1 
 
  
2.3.2.  A félautomata sebességváltóval felszerelt járműveket úgy kell vizsgálni, hogy a 
vezetésnél általában alkalmazott áttételeket kell használni, és a sebességváltó kart a 
gyártó utasításainak megfelelően kell működtetni. 
 
2.3.3.  Az automata sebességváltóval felszerelt járműveket a legmagasabb 
sebességfokozatban (drive) kell megvizsgálni. A gázpedált úgy kell működtetni, hogy 
a gyorsulás a lehető legegyenletesebb legyen, és a sebességváltó normál sorrendben 
kapcsolhassa a különböző fokozatokat. Továbbá a melléklet 1. függelékében 
meghatározott kapcsolási pontokat nem kell alkalmazni; a gyorsításnak folyamatosnak 
kell lennie az egyes alapjárati időszakok végét a következő állandó sebességű időszak 
kezdetével összekapcsoló egyenes által jelölt időszakon keresztül. A 2.4. pontban 
megadott tűréseket kell alkalmazni. 
 
2.3.4. A vezető által működtetett gyorsmeneti fokozattal (overdrive) ellátott járműveket 
városi ciklusban (1. rész) a gyorsmeneti fokozat működtetése nélkül, városon kívüli 
ciklusban (2. rész) pedig a gyorsmeneti fokozat bekapcsolásával kell vizsgálni. 
 
2.3.5.  A gyártó kérésére azoknál a járműtípusoknál, amelyeknél a motor alapjárati 
fordulatszáma magasabb, mint az alapvető városi ciklusban (1. rész) 5, 12 és 24 percig 
történő üzemeltetés alatt elérhető motorfordulatszám, az előző műveletet kioldott tengelykapcsolóval is el lehet végezni.  
 
2.4.  Tűrések  
 
2.4.1. A kijelzett sebesség és a gyorsítás, az állandó sebesség és a lassítás elméleti sebességei 
között, a jármű fékeinek használata mellett, ± 2 km/h tűrés megengedett. Amennyiben 
a fékek használata nélküli lassulás nagyobb, kizárólag a 6.5.3. bekezdés rendelkezéseit 
kell alkalmazni. A szakaszváltások alatt az előírtnál nagyobb sebességtűrések 
elfogadhatók, feltéve, hogy ezeket a tűréseket egyetlen esetben sem lépik túl 0,5 
másodpercnél tovább. 
 
2.4.2. Az időtűrés értéke ± 1,0 mp legyen. A fenti tűrésértékek egyaránt alkalmazhatók az 
alapvető városi ciklusban (1. rész) az egyes sebességváltási periódusok kezdetén és 
végén 5/ , valamint a városon kívüli ciklus (2. rész) 3., 5. és 7. műveletében. 
 
2.4.3. A sebesség- és időtűréseket a melléklet 1. függelékében megadott módon kell 
összekapcsolni. 
 
                                                 
5 Meg kel l jeg yez ni, hog y  a ren delkezésre álló két m ásodperces időtarta m ma gában foglalja a sebesség váltá sra szán t időt 
és, szü ksé g eseté n, bizon yo s i dőtartalékot a ciklu shoz m eg h atározott sebesség elérésé hez.  
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/327
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 90 Appendix 1 
 3.  A JÁRMŰ ÉS AZ ÜZEMANYAG 
  
3.1.  A vizsgálati jármű  
 
3.1.1.  A járművet jó műszaki állapotban kell bemutatni. A vizsgálat előtt a járművet be kell 
járatni, és legalább 3000 km-t futnia kell. 
 
3.1.2.  A kipufogórendszerben nem lehet szivárgás, amely csökkentheti az összegyűjtött 
gázok mennyiségét; ennek a mennyiségnek azonosnak kell lennie a motorból kilépő 
gáz mennyiségével. 
 
3.1.3. Ellenőrizhető a légszívórendszer tömítettsége annak biztosítására, hogy a porlasztást 
egy nem kívánt levegőbeszívás ne változtathassa meg. 
 
3.1.4.  A motort és a jármű kezelőszerveit a gyártó előírásainak megfelelően kell beállítani. 
Ez a követelmény különösen vonatkozik az alapjárati beállításokra (fordulatszám és 
kipufogógázok szénmonoxid-tartalma), továbbá a hidegindító berendezésre és a 
kipufogógázokat tisztító rendszerre. 
 
3.1.5.  A vizsgálandó járművet, vagy egy azzal egyenértékű járművet, szükség esetén fel kell 
szerelni egy olyan készülékkel, amely lehetővé teszi a görgős próbapad beállításához 
szükséges jellemző paraméterek mérését, a melléklet 4.1.1. bekezdésének megfelelően. 
 
3.1.6.  A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat ellenőrizheti, hogy a jármű 
teljesítménye megfelel-e a gyártó által megadott értékeknek, használható-e normál 
üzemben, és mindenekelőtt, hogy hideg és meleg állapotban egyaránt elindítható-e. 
 
3.2.  Üzemanyag  
 
 Ha a járművet az előírás 5.3.1.4. bekezdésében szereplő táblázat „A” sorában megadott 
kibocsátási határértékek teljesítésére vonatkozóan vizsgálják, a referencia-
üzemanyagnak meg kell felelnie a 10. melléklet 1. bekezdésében rögzített előírásoknak, illetve gáz-halmazállapotú referencia-üzemanyagok használata esetén a 10a. melléklet 1.1.1. vagy 1.2. bekezdése követelményeinek. 
 
Ha a járművet az előírás 5.3.1.4. bekezdésében szereplő táblázat „B” sorában megadott 
kibocsátási határértékek teljesítésére vonatkozóan vizsgálják, a referencia-
üzemanyagnak meg kell felelnie a 10. melléklet 2. bekezdésében rögzített 
előírásoknak, illetve gáz-halmazállapotú referencia-üzemanyagok használata esetén a 
10a. melléklet 1.1.2. vagy 1.2. bekezdése követelményeinek. 
 L 375/328 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 91 Annex 2 – Appendix 1 
 
 3.2.1.  A benzinnel, LPG vagy földgáz üzemanyaggal egyaránt üzemeltethető járműveket a 
12. melléklet előírásai szerint kell vizsgálni, és a 10a. mellékletben meghatározott 
referencia-üzemanyagokat kell használni. 
 
 
4.  VIZSGÁLÓBERENDEZÉS 
  
4.1.  Görgős próbapad  
 
4.1.1.  A görgős próbapadnak képesnek kell lennie a menetellenállás szimulálására az alábbi 
kategóriák valamelyikén belül: 
 
állandó terhelési görbével rendelkező görgős próbapad, vagyis olyan próbapad, 
amelynek fizikai jellemzői állandó terhelési görbét adnak, 
 
állítható terhelési görbével rendelkező görgős próbapad, vagyis olyan próbapad, 
amelynek legalább két menetellenállási paramétere megváltoztatható a terhelési görbe 
megrajzolása érdekében. 
 
4.1.2.  A görgős próbapad beállítása bármennyi idő elteltével sem módosulhat. A próbapad 
nem gerjeszthet a járműben olyan észrevehető rezgéseket, amelyek hátrányosan 
befolyásolhatják a normál működést. 
 
4.1.3.  Olyan eszközökkel kell felszerelni, amelyekkel szimulálható a tehetetlenség és a 
menetellenállás. Kétgörgős próbapad esetén ezek a szimulátorok az első görgőhöz 
legyenek kapcsolva. 
 
4.1.4.  Mérési pontosság 
 
4.1.4.1.  A mért és kijelzett terhelés pontossága ± 5 % legyen. 
 
4.1.4.2.  Állandó terhelési görbével rendelkező görgős próbapad esetén a terhelésbeállítás 
pontossága 80 km/h esetén ± 5% legyen. Az állítható terhelési görbével rendelkező 
görgős próbapad terhelésének pontossága a menetellenálláshoz viszonyítva ± 5% 
legyen 120, 100, 80, 60 és 40 km/h, illetve ± 10% 20 km/h esetén. Ennél kisebb 
sebességnél a próbapad energiafelvételi képességének pozitív értékűnek kell lennie. 
 
4.1.4.3.  A forgó alkatrészek összes tehetetlenségének (beleértve az esetlegesen szimulált 
tehetetlenséget is) ismertnek kell lennie, és az adott vizsgálathoz előírt tehetetlenségi 
osztályhoz viszonyítva ± 20 kg értékhatáron belül kell maradnia. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/329
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 92 Appendix 1 
 4.1.4.4.  A jármű sebességét a görgő fordulatszáma alapján kell megmérni (kétgörgős próbapad 
esetén ez az első görgőre vonatkozik). A mérési pontosság 10 km/h sebesség felett 
± 1 km/h legyen. 
 
4.1.4.5.  A jármű által ténylegesen megtett távolságot a görgő forgó mozgása alapján kell 
megmérni (kétgörgős próbapad esetén ez az első görgőre vonatkozik). 
 
4.1.5.  A terhelés és a tehetetlenség beállítása 
 
4.1.5.1. Állandó terhelési görbével rendelkező próbapad: a terhelésszimulátort úgy kell 
beállítani, hogy 80 km/h állandó sebesség mellett elnyelje a meghajtó kerekekre 
kifejtett energiát, és az elnyelt energiát 50 km/h sebességnél fel kell jegyezni. A 
terhelés megállapítására és beállítására szolgáló eszközök leírása a jelen melléklet 3. 
függelékében olvasható. 
 
4.1.5.2. Állítható terhelési görbével rendelkező próbapad: a terhelésszimulátort úgy kell 
beállítani, hogy 120, 100, 80, 60, 40 és 20 km/h állandó sebesség mellett elnyelje a 
meghajtó kerekekre kifejtett energiát.  A terhelés megállapítására és beállítására 
szolgáló eszközök leírása a jelen melléklet 3. függelékében olvasható 
 
4.1.5.3. Tehetetlenség 
 
Elektromos tehetetlenségszimulátorral felszerelt próbapadok esetén bizonyítani kell a 
mechanikus tehetetlenségszimuláló rendszerekkel való egyenértékűséget. Az 
egyenértékűség megállapítására szolgáló eszközök leírását a jelen melléklet 4. 
függeléke tartalmazza. 
 
4.2. Kipufogógáz mintavevő rendszer  
 
4.2.1. A kipufogógáz mintavevő rendszernek alkalmasnak kell lennie a megmérendő 
kipufogógázban található szennyezőanyagok tényleges mennyiségének mérésére. 
Ehhez az állandó térfogatú mintavevő rendszert (CVS) kell alkalmazni. Ez a rendszer 
megköveteli, hogy ellenőrzött feltételek között a kipufogógázt folyamatosan 
környezeti levegővel hígítsák. A kibocsátott gázok tömegének állandó térfogatú 
mintavételi elv szerinti mérésénél két feltételt kell teljesíteni: mérni kell a 
kipufogógázok és a hígító levegő keverékének összes térfogatát, és az elemzéshez 
folyamatosan gyűjteni kell az ezzel a térfogattal arányos mintát. A szennyezőanyagok 
mennyiségét a minták koncentrációiból határozzák meg, amelyeket a környezeti 
levegő szennyezőanyag-tartalma és a vizsgálat ideje alatt átáramoltatott összegzett 
gázmennyiség szerint korrigálnak. 
 
A légszennyező részecskék emissziós szintjének meghatározásához erre alkalmas 
szűrők segítségével összegyűjtik a részecskéket a vizsgálat teljes időtartama alatt L 375/330 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 93 Annex 2 – Appendix 1 
 
 átáramoltatott gáz arányos részéből, és azok mennyiségét súlyméréssel határozzák meg 
a 4.3.1.1. bekezdés szerint. 
 
4.2.2.  A mérőrendszerben az átáramlási mennyiségnek elegendőnek kell lennie a 
vízlecsapódás kiküszöbölésére, amely a melléklet 5. függelékében meghatározott 
vizsgálat feltételei között előfordulhat. 
 
4.2.3. Az 5. függelék az állandó térfogatú mintavevő rendszer három olyan típusát mutatja 
be, amelyek kielégítik a melléklet követelményeit 
 
4.2.4. A mintavevő szonda S2 pontjában a gáz-levegő keverék homogén legyen. 
 
4.2.5. A szonda vegyen hiteles mintát a hígított kipufogógázokból. 
 
4.2.6. A rendszer gázszivárgástól mentes legyen. Felépítése és anyaga olyan legyen, hogy a 
rendszer ne befolyásolja a hígított kipufogógáz szennyezőanyag-koncentrációját. Ha 
valamelyik szerkezeti elem (hőcserélő, befúvó stb.) bármelyik szennyezőanyag 
koncentrációját megváltoztatja a hígított kipufogógázban, és ha ez a probléma nem 
küszöbölhető ki, a szennyezőanyag mintavételét a szóban forgó szerkezeti elemé előtt 
kell elvégezni. 
 
4.2.7. Ha a vizsgálandó jármű kipufogórendszere több csőből áll, a csatlakozó csöveket a 
járműhöz lehető legközelebb eső ponton kell egymással összekötni úgy, hogy az ne 
befolyásolja hátrányosan a jármű működését. 
 
4.2.8. A statikus nyomásváltozások a jármű kipufogócsöve(i) végénél feleljenek meg ± 1,25 
kPa értékhatáron belül annak a statikus nyomásváltozásnak, amelyet a próbapadon 
végrehajtott menetciklus alatt a műszereknek a kipufogócsőhöz (vagy -csövekhez) 
való csatlakoztatása nélkül mértek. Ha a gyártótól a jóváhagyást megadó 
adminisztratív szervezethez érkező írásos kérelem indokolja a fentieknél szorosabb 
tűrés betartását, akkor olyan mintavevő rendszert kell alkalmazni, amely a statikus 
nyomást ± 0,25 kPa határértéken belül tartja. Az ellennyomást a kipufogócső végéhez 
lehető legközelebb, vagy annak ugyanolyan átmérőjű toldatában kell mérni. 
 
4.2.9. A kipufogógázok irányítására szolgáló különböző szelepek gyorsan állíthatók és gyors 
működésűek legyenek. 
 
4.2.10. A gázmintákat megfelelő térfogatú mintavevő zsákokba kell gyűjteni. Ezeknek a 
zsákoknak olyan anyagokból kell készülniük, hogy a szennyezőanyag 20 perces tárolás 
után se változzon ± 2 százaléknál nagyobb mértékben. 
 
4.3. Gázelemző felszerelés  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/331
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 94 Appendix 1 
  
4.3.1. Rendelkezések 
 
4.3.1.1. A szennyezőanyagokat a következő műszerekkel kell elemezni: 
 
Szénmonoxid (CO) és széndioxid (CO 2) elemzés: 
A gázelemző készülékek nem diszperzív infravörösabszorpció elvén működő (NDIR) 
típusúak legyenek. 
 
Szénhidrogén (CH) elemzés – szikragyújtású motorok esetén: 
A gázelemző készülék lángionizációs (FID) típusú legyen, szénatom (C 1) 
egyenértékben kifejezett propángázzal hitelesítve. 
 
Szénhidrogén (CH) elemzés – kompressziós gyújtású motorok esetén: 
A gázelemző készülék lángionizációs típusú legyen, detektorral, szelepekkel, 
csővezetékkel stb. felszerelve (HFID), és az egész berendezést 463 K (190 °C) ± 10 K 
hőmérsékletre kell felfűteni. Hitelesítése szénatom egyenértékben (C 1) kifejezett 
propángázzal történjen. 
 
Nitrogénoxid (NO x) elemzés: 
A gázelemző készülék kémiai lumineszcencia elv (CLA) vagy nemdiszperzív 
ultraibolya-rezonanciaabszorpció (NDUVR) elv alapján működő típusú legyen, és 
mindkét típus esetén legyen felszerelve NO x-NO átalakítóval. 
 
Részecskék – A begyűjtött részecskék meghatározása fajsúlyméréssel: 
 
A részecskéket minden esetben a minta gázáramában sorba kapcsolt két szűrővel kell 
összegyűjteni. Az egyes szűrőpárokkal összegyűjtött részecskék mennyisége a 
következő legyen: 
 
 
 
ahol: 
 
V ep : átáramlás a szűrőkön keresztül; 
 
V mix  : átáramlás a csatornán keresztül; 
 
M : részecske tömege (g/km); L 375/332 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 95 Annex 2 – Appendix 1 
 
  
M limit  : részecskék tömegének határértéke  
  (hatályos tömeghatárérték, g/km); 
 
m : a szűrők által összegyűjtött részecskék tömege (g); 
 
d : a menetciklus alatt megtett távolság (km) 
 
A részecskeminta arányát (V ep/V mix) úgy kell meghatározni, hogy M = M limit esetén 
1 ≤ m ≤ 5 mg legyen (47 mm átmérőjű szűrők használata esetén). 
 
A szűrő felülete olyan anyagból készüljön, amely víztaszító és semleges a 
kipufogógáz összetevőivel szemben (pl. fluorkarbon bevonatú üvegszálas vagy 
ezekkel egyenértékű szűrők). 
 
4.3.1.2. Mérési pontosság 
 
A gázelemző készülék mérési tartománya feleljen meg a kipufogógáz-minta 
szennyezőanyagai koncentrációjához szükséges mérési pontosságnak. 
 
A mérési hiba ne haladja meg a ± 2 százalékot (a gázelemző készülék belső hibája), 
tekintet nélkül a hitelesítő gázok valódi értékére. 
 
A 100 ppm értéknél kisebb koncentrációk esetén a mérési hiba nem lehet ± 2 ppm 
értéknél nagyobb. 
 
A környezeti levegőmintát ugyanazzal a gázelemző készülékkel kell mérni a 
megfelelő tartományban. 
 
Az összes szűrő súlyának meghatározásához használt mikrogramm pontosságú 
mérleg pontossága 5 µg (szabványos eltérés), leolvashatósága pedig 1 µg pontosságú 
legyen. 
 
4.3.1.3.  Jégcsapda 
 
A gázelemző készülékek előtt semmilyen gázszárító készüléket nem szabad 
használni, kivéve, ha bebizonyítják, hogy ez semmiféle hatással nincs a gázáram 
szennyezőanyag-tartalmára. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/333
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 96 Appendix 1 
 4.3.2.  Kompressziós gyújtású motorra vonatkozó különleges követelmények 
 
A folyamatos CH elemzéshez fűtött mintavevő vezetéket kell használni 
lángionizációs detektorral (HFID), amely adatrögzítővel (R) van felszerelve. A 
megmért szénhidrogének átlagos koncentrációját integrálással kell meghatározni. A 
fűtött mintavevő vezeték hőmérsékletét a teljes vizsgálat alatt 463 K (190 °C) ± 10 K 
értékre kell szabályozni. A fűtött mintavevő vezetéket fűtött, a ≥ 0,3 µm méretű 
részecskék 99% hatásfokú kiszűrésére alkalmas szűrővel (F H) kell ellátni, amely el 
tud távolítani minden szilárd részecskét az elemzésre kerülő folytonos gázáramból. 
 
A mintavevő rendszer válaszideje (a mintavevő szondától a gázelemző készülék 
bemeneti nyílásáig) ne legyen 4 másodpercnél hosszabb. 
 
A HFID berendezést állandó gázáramú (hőcserélő) rendszerrel kell használni a 
reprezentatív mintavétel biztosítása érdekében, kivéve, ha kiegyenlítik a változó 
CFV vagy CFO áramlást.  
 
A részecske mintavételi egység hígító csatornából, mintavevő szondából, szűrő 
egységből, részáram szivattyúból, valamint áramlásimennyiség-szabályozókból és 
mérőegységekből áll. A részecske-mintavevő áramát két, sorba kapcsolt szűrőn 
vezetik át. A részecskék áramlásának vizsgálatához a mintavevő szondát úgy kell 
elhelyezni a hígítási szakaszban, hogy a homogén levegő-kipufogógáz keverékből 
reprezentatív gázárammintát lehessen venni, és a levegő-kipufogógáz keverékének 
hőmérséklete ne haladja meg a 325 K (52 °C) értéket közvetlenül a részecskeszűrő 
előtt. A gázáram hőmérsékletének ingadozása az áramlásmérőben ne legyen 
nagyobb, mint ± 3 K, illetve az áramlási mennyiség tömegének ingadozása ne 
haladja meg a ± 5 %-ot. Ha az áramlás térfogatváltozása a túlzott szűrőterhelés 
következtében elfogadhatatlanná válik, akkor a vizsgálatot le kell állítani. 
Megismétlés esetén csökkenteni kell az áramlás sebességét és/vagy nagyobb szűrőt 
kell használni. A szűrőket legfeljebb egy órával a vizsgálat megkezdése előtt kell 
kivenni a kamrából. 
 
A vizsgálat előtt a használandó részecskeszűrőket porbehatolás ellen védett nyitott 
edényben (hőmérséklet és páratartalom tekintetében) legalább 8 és legfeljebb 56 órán 
keresztül légkondicionált kamrában kell előkezelni. Az előkezelés után a még nem 
szennyezett szűrők súlyát meg kell mérni, és felhasználásukig megfelelő helyen kell 
tárolni. Ha a szűrőket nem használják a súlymérő kamrából történt kivételtől 
számított egy órán belül, súlyukat újból le kell mérni. 
 L 375/334 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 97 Annex 2 – Appendix 1 
 
 Az egyórás határidő helyett a nyolcórás határidő alkalmazható, ha az alábbi 
feltételek közül az egyik vagy mindkettő teljesül: 
 
a stabilizált tömegű szűrőt mindkét végén bedugaszolt és megfelelően tömített 
szűrőtartóban tárolják, vagy 
 
a stabilizált tömegű szűrőt megfelelően tömített szűrőtartóba helyezik, amelyet 
haladéktalanul olyan mintavevő vezetékbe helyeznek, amiben nincs áramlás. 
 
4.3.3. Hitelesítés 
 
Minden gázelemző készüléket a szükséges gyakorisággal kell hitelesíteni, de a 
hitelesítést mindenképpen el kell végezni a típusjóváhagyási vizsgálat előtti 
hónapban, illetve a gyártás megfelelőségének ellenőrzésekor legalább hathavonta 
egyszer. 
 
A 4.3.1. bekezdésben hivatkozott gázelemző készülékek hitelesítésére a melléklet 6. 
függelékében leírt módszert kell alkalmazni. 
 
4.4. Térfogatmérés  
 
4.4.1. Az állandó térfogatú mintavevő rendszerben a teljes hígítású kipufogógáz 
térfogatának mérésére alkalmas módszer mérési pontossága ± 2 százalék legyen. 
 
4.4.2. Az állandó térfogatú mintavevő rendszer hitelesítése 
 
Az állandó térfogatú mintavevő rendszer térfogatmérő készülékét olyan eljárással 
kell hitelesíteni, amely biztosítja az előírt pontosságot, és olyan gyakorisággal, ami 
elég a kívánt pontosság betartásához. 
 
A szükséges pontosságot biztosító hitelesítési eljárást a melléklet 6. függeléke 
mutatja be. Az eljáráshoz olyan dinamikus áramlásmérő készüléket kell használni, 
amely alkalmas az állandó térfogatú mintavevő rendszerrel végzett vizsgálatban 
előforduló nagy áramlási sebesség mérésére. A készüléknek jóváhagyott nemzeti 
vagy nemzetközi szabványnak megfelelően hitelesített pontosságúnak kell lennie. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/335
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 98 Appendix 1 
 4.5. Gázok
 
 
4.5.1. Tiszta gázok 
 
A következő tiszta gázokat kell szükség esetén rendelkezésre bocsátani hitelesítéshez 
és üzemi használathoz: 
 
tisztított nitrogén: 
(tisztaság: ∀ 1 ppm C, ± 1 ppm CO, ± 400 ppm CO 2, ± 0,1 ppm NO); 
 
tisztított szintetikus levegő: 
(tisztaság:  1 ppm C, 1 ppm CO, 400 ppm CO 2, 0,1 ppm NO); oxigéntartalom 18 és 
21 térfogatszázalék között; 
 
tisztított oxigén: (tisztaság > 99,5 térfogatszázalék O 2); 
 
tisztított hidrogén (héliumot tartalmazó keverék): 
(tisztaság ± 1 ppm C, ± 400 ppm CO 2); 
 
szénmonoxid: (minimális tisztaság 99,5%); 
 
propán: (minimális tisztaság 99,5%). 
 
4.5.2. Hitelesítő gázok 
 
Az alábbi vegyi összetételű gázkeverékek álljanak rendelkezésre: 
 
C 8 H 8 és tisztított szintetikus levegő (lásd a melléklet 4.5.1. bekezdését); 
 
CO és tisztított nitrogén; 
 
CO 2 és tisztított nitrogén; 
 
NO és tisztított nitrogén. (Ebben a hitelesítő gázban az NO 2 mennyisége nem 
haladhatja meg az NO-tartalom 5%-át.) 
 
A hitelesítő gáz valódi koncentrációja a közölt adat ± 2% értékhatárán belül legyen. 
 L 375/336 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 99 Annex 2 – Appendix 1 
 
 A melléklet 6. függelékében előírt koncentrációk elérhetők gázelosztó használatával 
is, tisztított N 2 gázzal vagy tisztított szintetikus levegővel hígítva. A 
keverőkészüléknek olyan pontosságúnak kell lennie, hogy a hígított hitelesítő gázok 
koncentrációit ± 2% eltéréssel meg lehessen határozni. 
 
4.6. Kiegészítő berendezések  
 
4.6.1. Hőmérséklet 
 
A melléklet 8. függelékében előírt hőmérsékletértékeket ± 1,5 K pontossággal kell 
mérni. 
 
4.6.2. Nyomás 
 
A légköri nyomást ± 0,1 kPa értékhatáron belüli pontossággal kell mérni. 
 
4.6.3. Abszolút páratartalom 
 
Az abszolút páratartalmat (H) ± 5 % értékhatáron belüli pontossággal kell mérni. 
 
A kipufogógáz mintavevő rendszert a melléklet 7. függelékének 3. bekezdésében 
leírt eljárással kell ellenőrizni.  
 
A bevezetett gázmennyiség és a mért gázmennyiség közötti legnagyobb megengedett 
eltérés 5% lehet. 
 
5. A VIZSGÁLAT ELŐKÉSZÍTÉSE 
 
5.1. A tehetetlenségi nyomatékoknak a jármű össztehetetlenségi nyomatékaihoz történő 
igazítása  
 
Olyan tehetetlenségszimulátort kell használni, amely lehetővé teszi, hogy a forgó 
tömegek teljes tehetetlenségi nyomatéka arányos legyen a jármű referenciatömegével 
a következő határértéken belül: 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/337
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 100 Appendix 1 
  
 
A jár mű re ferenciatö m e ge, R W (kg)   
Eg ye nérték ű te hetetle nsé g, I (kg)   
RW ≤ 480  
455 
 
480 < RW ≤  54 0  
510 
540 < RW ≤  59 5  
570 
595 < RW ≤  65 0  
625 
650 < RW ≤  71 0  
680  
710 < RW ≤  76 5  
740 
 
765 < RW ≤  85 0  
800 
 
850 < RW ≤  96 5  
910 
 
965 < RW ≤  10 80   
1020 
 
1080 <  RW ≤  1 190   
1130 
 
1190 <  RW ≤  1 305   
1250 
 
1305 <  RW ≤  1 420   
1360 
 
1420 <  RW ≤  1 530   
1470 
 
1530 <  RW ≤  1 640   
1590 
 
1640 <  RW ≤  1 760   
1700 
 
1760 <  RW ≤  1 870   
1810 
 
1870 <  RW ≤  1 980   
1930 
 
1980 <  RW ≤  2 100   
2040 
 
2100 <  RW ≤  2 210   
2150 
 
2210 <  RW ≤  2 380   
2270 
 
2380 <  RW ≤  2 610   
2270 
 
2610 <  RW   
2270 
 
Ha nem áll rendelkezésre a megfelelő egyenértékű tehetetlenség a próbapadon, a jármű 
referenciatömegéhez legközelebbi nagyobb értéket kell figyelembe venni. 
 
5.2. A görgős próbapad beállítása  
 
A terhelést a fenti 4.1.5. bekezdésben előírt eljárás szerint kell beállítani. 
 
Az alkalmazott módszert és a kapott értékeket (az egyenértékű tehetetlenségre 
jellemző beállítási paramétereket) rögzíteni kell a vizsgálati jelentésben. 
 L 375/338 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 101 Annex 2 – Appendix 1 
 
 5.3. A jármű előkezelése
 
 
5.3.1. Kompressziós gyújtású motorral üzemelő járművek esetén a részecskék mérése 
céljából legfeljebb 36 és legalább 6 órával a vizsgálat előtt el kell végezni a melléklet 
1. függelékében leírt 2. rész menetciklusát. Három egymást követő ciklust kell 
végrehajtani. A görgős próbapadot az 5.1. és az 5.2. bekezdésben leírt módon kell 
beállítani. 
 
A gyártó kérésére a szikragyújtású motorral felszerelt járműveket elő lehet kezelni a 
vizsgálat 1. része szerinti egy menetciklus és a 2. része szerinti két menetciklus 
végrehajtásával. 
 
A kompressziós gyújtású motorra vonatkozó előkezelés után és a vizsgálat előtt a 
kompressziós gyújtású és a szikragyújtású motorral szerelt járműveket olyan 
helyiségben kell tartani, amelynek 293 és 303 K (21–30 °C) között viszonylag állandó 
a hőmérséklete. Az előkezelést legalább 6 órán keresztül kell végezni mindaddig, amíg 
a motorolaj és a hűtőfolyadék hőmérséklete el nem éri a helyiség hőmérsékletét ± 2 K 
értékhatáron belül. 
 
5.3.1.1. A gyártó kérésére a vizsgálatot legkésőbb 30 órán belül el kell végezni, miután a jármű 
normál hőmérsékleten üzemelt. 
 
5.3.1.2. LPG vagy földgáz üzemanyaggal működő szikragyújtású motorral felszerelt, illetve a 
benzinnel és LPG vagy földgáz üzemanyaggal is üzemeltethető motorral felszerelt 
járművek esetén az első gáz-halmazállapotú referencia-üzemanyaggal és a második 
gáz-halmazállapotú referencia-üzemanyaggal végzett vizsgálatok között a járművet a 
második üzemanyaggal történő vizsgálat előtt elő kell kezelni. Ezt az előkezelést úgy 
kell végrehajtani a második referencia-üzemanyaggal, hogy az előkezelési ciklus a 
melléklet 1. függelékében leírt vizsgálati ciklus 1. részéből (városi vizsgálat) egy 
menetciklust, a 2. részéből (városon kívüli vizsgálat) pedig két menetciklust foglaljon 
magában. A gyártó kérésére és a műszaki szolgálat beleegyezésével az előkezelési 
ciklus meghosszabbítható. A görgős próbapadot a melléklet 5.1. és 5.2. bekezdésében 
leírt módon kell beállítani. 
 
5.3.2. A gumiabroncsnyomásnak meg kell felelnie a gyártó által előírt, és a fékbeállításhoz 
elvégzett előzetes országúti vizsgálaton használt értéknek. Kétgörgős próbapad esetén 
a gyártó által ajánlott beállítási érték 50 százalékkal növelhető. Az alkalmazott 
tényleges nyomás értékét fel kell tüntetni a vizsgálati jelentésben. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/339
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 102 Appendix 1 
 6. PRÓBAPADOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS 
 
6.1. A menetciklus végrehajtásának különleges feltételei  
 
6.1.1. A vizsgálat alatt a vizsgálati helyiség hőmérsékletét 293 és 303 K (20–30 °C) között 
kell tartani. A vizsgálati helyiség levegője, illetve a motor által beszívott levegő 
abszolút páratartalmának (H) teljesítenie kell az alábbi feltételt:  
 
5,5 ≤ H ≤ 12,2 (g H20/kg száraz levegő) 
 
6.1.2. A vizsgálat alatt a járműnek megközelítőleg vízszintesen kell állnia az üzemanyag 
rendellenes eloszlásának elkerülése érdekében. 
 
6.1.3. A járművön változó sebességű légáramot kell átfújni. A befúvó sebességét úgy kell 
beállítani, hogy 10 km/h és legalább 50 km/h közötti üzemi tartományon belül a 
levegő lineáris sebessége a befúvó kimeneti nyílásánál a görgősebességhez képest ± 5 
km/h értékhatáron belül legyen. A befúvó végleges kiválasztásánál a következő 
jellemzőket kell figyelembe venni:  
 
Terület: legalább 0,2 m2 
Az alsó szél magassága a talaj felett: kb. 20 cm 
A jármű elejétől mért távolság: kb. 30 cm 
 
Alternatív megoldásként a befúvó sebességét legalább 6 m/sec (21,6 km/h) 
légsebességnél állandósítani lehet.  
 
Különleges járműveknél (pl. kisteherautók, terepjárók), a hűtőventilátor magasságát a 
gyártó kérésére módosítani lehet. 
 
6.1.4. A vizsgálat alatt a sebességértékeket az idő függvényében kell rögzíteni, vagy 
adatgyűjtő rendszer használatával összegyűjteni a végrehajtott vizsgálati ciklusok 
megfelelőségének értékeléséhez. 
 
6.2. A motor indítása  
 
6.2.1. A motort az e célra szolgáló készülékek segítségével kell beindítani a gyártó utasításai 
és a sorozatgyártású járművekhez biztosított vezetői kézikönyvben leírtak szerint. 
 
6.2.2. Az első ciklus a motorindítási eljárás megkezdésekor indul.  
 L 375/340 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 103 Annex 2 – Appendix 1 
 
 6.2.3. LPG és földgáz üzemanyag használata esetén megengedhető, hogy a motort 
benzinüzemben indítsák el, és egy előre meghatározott időtartam után, amelyet a 
vezető nem tud módosítani, kapcsoljanak át LPG vagy földgáz üzemanyagra. 
 
6.3. Alapjárat  
 
6.3.1. Kézi kapcsolású vagy félautomata sebességváltó, lásd a melléklet 1. függelékének 1.2. 
és. 1.3. táblázatát. 
 
6.3.2. Automata sebességváltó 
 
Bekapcsolás után a sebességválasztót a vizsgálat teljes időtartama alatt egyszer sem 
szabad működtetni, kivéve a 6.4.3. bekezdésben leírt esetben, vagy ha a 
sebességválasztó működtetni tudja a gyorsmeneti fokozatot (overdrive). 
 
6.4. Gyorsítások  
 
6.4.1. A gyorsításokat úgy kell végrehajtani, hogy a gyorsulások mértéke, amennyire lehet, 
az egész művelet alatt állandó maradjon. 
 
6.4.2. Ha a gyorsulás nem hajtható végre az előírt időn belül, a további szükséges időt 
lehetőleg a sebességváltásra szánt időből kell elvenni, vagy ha ez nem lehetséges, az 
ezt követő állandó sebességű időszakból. 
 
6.4.3. Automata sebességváltók 
 
Ha a gyorsítás nem hajtható végre az előírt idő alatt, akkor a sebességválasztót a kézi 
kapcsolású sebességváltókra előírt követelmények szerint kell működtetni. 
 
6.5. Lassítások  
 
6.5.1. Az alapvető városi ciklusban (1. rész) elvégzendő lassításokat a gázpedál teljes 
felengedésével, bekapcsolt tengelykapcsoló mellett kell végrehajtani. A 
tengelykapcsolót a sebességváltókar használata nélkül ki kell kapcsolni, ha a jármű 
eléri a következő sebességértékek közül a magasabbik értéket: 10 km/h vagy a motor 
alapjárati fordulatszámának megfelelő sebesség. 
 
A városon kívüli ciklusban (2. rész) elvégzendő lassításokat a gázpedál teljes 
felengedésével, bekapcsolt tengelykapcsoló mellett kell végrehajtani. A 
tengelykapcsolót a sebességváltókar használata nélkül ki kell kapcsolni, ha a jármű az 
utolsó lassításkor eléri az 50 km/h sebességet. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/341
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 104 Appendix 1 
 6.5.2. Ha a lassítási szakasz hosszabb annál, mint ami a megfelelő szakaszra elő van írva, a 
ciklusidő betartása érdekében használni kell a jármű fékjeit. 
 
6.5.3. Ha a lassítási szakasz rövidebb annál, mint ami a megfelelő szakaszra elő van írva, az 
elméleti ciklus összes idejét állandó sebességgel vagy az alapjárati időszaknak a 
következő üzemi szakaszba való beillesztésével kell helyreállítani. 
 
6.5.4. Az alapvető városi ciklus (1. rész) lassítási szakasza végén (a jármű megállításakor a 
görgőkön) a sebességváltót üres állásba kell kapcsolni, bekapcsolt tengelykapcsoló 
mellett. 
 
6.6. Állandó sebességek  
 
6.6.1. A gyorsításról a következő állandó sebességű időszakra való áttéréskor kerülni kell a 
„pumpálást” vagy a fojtószelep lezárását. 
 
6.6.2. Az állandó sebességű időszakokban a gázpedált egy meghatározott állásban kell 
tartani. 
 
7. A MINTAVÉTELI ÉS ELEMZÉSI ELJÁRÁS 
 
7.1. A mintavétel  
 
A mintavételnek (BS) a motor beindítása előtt vagy a beindítási folyamat 
megkezdésekor kell kezdődnie, és a városon kívüli ciklus (2. rész) utolsó alapjárati 
szakasza befejezésekor, a mintavétel végén (ES), vagy VI. típusú vizsgálat esetén az 
utolsó alapvető városi ciklus (1. rész) utolsó alapjárati szakasza befejeződésekor kell 
véget érnie. 
 
7.2. Az elemzés  
 
7.2.1. A zsákban lévő kipufogógázt a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb a vizsgálati 
ciklus vége után húsz perccel elemezni kell. A felhasznált részecskeszűrőket legkésőbb 
a kipufogógázokon végzett vizsgálatot követő egy órán belül a kamrába kell helyezni, 
2–36 órán át elő kell kezelni, majd meg kell mérni a súlyukat. 
 
7.2.2. Minden egyes minta elemzése előtt a gázelemző készüléket az egyes 
szennyezőanyagokhoz használandó mérési tartományban megfelelő nullázógázzal 
nullára kell állítani. 
 
7.2.3. A gázelemző készülékeket a hitelesítési görbéknek megfelelően kell beállítani a mérési 
tartomány 70 és 100 %-a közötti névleges koncentrációjú hitelesítő gáz 
alkalmazásával. 
 L 375/342 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 105 Annex 2 – Appendix 1 
 
 7.2.4. A gázelemző készülékek nullapontjait újból ellenőrizni kell. Ha a leolvasott értékek 
több mint 2%-kal eltérnek a 7.2.2. bekezdésben előírt értéktől, akkor a fenti eljárást 
meg kell ismételni. 
 
7.2.5. Ezt követően a mintákat elemezni kell. 
 
7.2.6. Az elemzés után újból ellenőrizni kell a nulla- és a hitelesítési pontokat ugyanazon 
gázok alkalmazásával. Ha az ismételt ellenőrzések eredményei a 7.2.3. bekezdésben 
előírt értéktartományba esnek ± 2% tűréssel, az elemzést elfogadhatónak kell tekinteni. 
 
7.2.7. Az ebben a bekezdésben leírt műveletek során a különböző gázok áramlási 
mennyiségének és nyomásának azonosnak kell lennie a gázelemző készülékek 
hitelesítése során mért értékekkel. 
 
7.2.8. Az egyes szennyezőanyagokban mért gáztartalom értékének a mérőkészülék 
stabilizálódása után leolvasható értéket kell tekinteni. Kompressziós gyújtású motor 
szénhidrogén-kibocsátásának tömegét a beépített HFID berendezésről leolvasott 
értékből kell kiszámítani, szükség esetén az áramlás változásával korrigálva a 
melléklet 5. függeléke szerint. 
 
8. A KIBOCSÁTOTT GÁZ-HALMAZÁLLAPOTÚ SZENNYEZŐANYAGOK ÉS 
LÉGSZENNYEZŐ RÉSZECSKÉK MENNYISÉGÉNEK MEGHATÁROZÁSA 
 
8.1. A figyelembe vett térfogat  
 
A számításba veendő térfogatot 101,33 kPa nyomásértéknek és 273,2 K 
hőmérsékletértéknek megfelelően kell korrigálni. 
 
8.2. A kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyezőanyagok és légszennyező részecskék teljes 
tömege  
 
Vizsgálat alatt a jármű által kibocsátott egyes szennyezőanyagok M tömegét a gáz 
térfogati sűrűségének és térfogatának szorzatából kell kiszámítani, megfelelő módon 
tekintetbe véve a fent említett referenciakörülmények között mérhető alábbi 
sűrűségértékeket: 
 
Szénmonoxid esetében (CO):  d = 1,25 g/l 
 
Szénhidrogének esetében: 
benzin (CH 1, 8 5)  d = 0,619 g/1 
gázolaj (CH l,86)  d = 0,619 g/1 
LPG (CH 2,52 5)  d = 0,649 g/l 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/343
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 106 Appendix 1 
 NG (CH
4)   d = 0,714 g/l 
 
Nitrogénoxidok esetében (NO x): d = 2,05 g/1 
 
A vizsgálat alatt a jármű által kibocsátott m légszennyező részecskék tömegét a két 
szűrő (m 1 az első szűrő, m 2 a második szűrő) által kigyűjtött részecskék tömegének 
megmérésével kell meghatározni: 
 
ha 0,95 (m 1 + m 2) < m 1 m = m 1 
ha 0,95 (m 1 + m 2) > m 1 m = m 1 + m 2 
ha m 2 > m 1  a vizsgálat érvénytelen 
 
A melléklet 8. függeléke példákon keresztül mutatja be, hogyan lehet kiszámítani a 
kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyezőanyagok és légszennyező részecskék 
tömegét. 
 L 375/344 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 107 Annex 2 – Appendix 1 
 
 4. melléklet – 1. függelék
 
 
AZ I. TÍPUSÚ VIZSGÁLATHOZ VÉGZETT MENETCIKLUS SZAKASZOKRA BONTÁSA 
 
1. MENETCIKLUS 
 
A menetciklust, amely 1. részből (városi ciklus) és 2. részből (városon kívüli ciklus) 
áll, az 1/1. ábra szemlélteti. 
 
2. ALAPVETŐ VÁROSI CIKLUS (1. rész) 
 
(Lásd az 1/2. ábrát és az 1.2. táblázatot.) 
 
2.1. Szakaszokra bontás üzemmódok szerint: 
 
  Idő (s)   % 
 Alapjárat  60  30.8  35.4 
 
Alapjárat,  a jár mű  mozog,  a tengel ykapcso ló 1.  
helyzetben van   
9  4.6   
 Sebes ségváltás  8  4.1   
 Gyorsítások  36  18.5   
 Állandó sebes ségű idő szako k  57  29.2   
 Lassítá sok  25  12.8   
 
  
195  100  
 
 
2.2. Szakaszokra bontás sebességfokozatok szerint  
 
  Idő (s)   % 
 Alapjárat  60  30.8  
35.4 
 
Alapjárat, a  jár mű mozog, a tenge lykapc soló 1.  
állásban van   
9  4.6  
 
 
Sebes ségváltás   8  4.1  
 
 
Első  sebe s ségfokozat   24  12.3  
 
 
Második sebes ségfo kozat   53  27.2  
 
 Harmadi k sebes ségfo kozat   41  21 
 
 
  195  100  
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/345
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 108 Appendix 1 
  
 
2.3. Általános adatok: 
 
A vizsgálat alatti átlagsebesség:   19 km/h 
Tényleges menetidő:     195 mp 
Egy menetciklus alatt megtett elméleti távolság: 1,013 km 
Négy ciklus alatt megtett egyenértékű távolság: 4,052 km L 375/346 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 109 Annex 2 – Appendix 1 
 
 1/1. ábra
 
 
Az I. típusú vizsgálat menetciklusa 
Elementary urban cycle
Part OnePart Two
195195195195400
1180Time (s)
0 102030405060708090100
110
120
Speed (km/h)
BSES
BS: Beginning of sampling, engine startES: End of sampling
 
 
Time (s) Idő (s) 
Elementary urban cycle Alapvető városi ciklus 
Part One 1. rész 
Part Two 2. rész 
Speed (km/h) Sebesség (km/h) 
ES: End of sampling ES: Mintavétel vége 
BS: Beginning of sampling, engine start BS: Mintavétel kezdete, motorindítás 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/347
 
  1.2. táblázat 
 Alapvető városi menetciklus a görgős próbapadon (1. rész) 
 
 
Időtartam   Műve let 
szá ma   Műve let
  Szakasz
  G yorsu lás 
 (m /s2)  
Sebessé g 
(k m/ h)   
Műve let  (s)   
Szakasz (s)   
Össze gzett 
idő 
(s)  
Sebessé gfo kozat 
kézi sebes ség váltó 
esetén  
 1  Alapjárat
  1      
11  
11  
11  
6 s PM + 5  s K 1  
(*) 
 2  G yorsu lás
  2  
1.04  
0-15  
4  
4  
15  
1 
 3  Álla ndó sebessé g
  3    
15  
9  
8  
23  
1 
 4  Las sítás
  4  
-0.69  
15-10  
2  
5  
25  
1 
 5  Las sítás, 
kioldott 
tenge l y kapcsoló     
-0.92  
10-0  
3    
28  
K 1  (* ) 
 6  Alapjárat
  5      
21  
21  
49  
16 s PM + 5 s K 1  
(*) 
 7  G yorsu lás
  6  
0.83  
0-15  
5  
12  
54  
1 
 
8  Sebességváltás      
2  
56   
 9  Gyorsítás   
 
0.94  
15-32  
5   
 
61  
2 
 
10  Álla ndó sebessé g
  
7    
32  
24  
24  
85  
2 
 11  Las sítás
  
8  
-0.75  
32-10  
8  
11  
93  
2 
 
 L 375/348 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
(*)   PM = sebességváltó üres helyzetben, tengelykapcsoló kioldva     K 1, K 2 = első vagy második sebességfokozat bekapcsolva, 
tengelykapcsoló kioldva  
12  Las sítás, 
kioldott 
tenge l y kapcsoló     
-0.92  
10-0  
3    
96  
K 2  (*) 
 13  Alapjárat
  
9  
0-15  
0-15  
21    
117  
16 s PM + 5 s K 1  
(*) 
 14  G yorsítás
  
10      
5  
26  
122  
1 
 15  Sebessé gváltá s
      
2  
124   
 16  G yorsítás
  
0.62  
15-35  
9  
133  
2 
 17  Sebessé gváltá s
      
2  
135   
 18  G yorsítás
   
 
0.52  
35-50  
8   
 
143  
3 
 19  Álla ndó sebessé g
  
11    
50  
12  
12  
155  
3 
 20  Las sítás
  
12  
-0.52  
50-35  
8  
8  
163  
3 
 21  Álla ndó sebessé g
  
13    
35  
13  
13  
176  
3 
 22  Sebessé gváltá s
  
14      
2  
12  
178   
 23  Las sítás
  
-0.99  
35-10  
7  
185  
2 
 24  Las sítás 
kioldott 
tenge l y kapcsoló    
 -0.92  10-0  3   
 188  K
2  (* )  
 25  Alapjárat
  15      7  7  195  7 s PM (*) 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/349
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 112 Annex 4 – Appendix 1  
 1/2. ábra
 
 
Az I. típusú vizsgálat alapvető városi ciklusa 
1148232152524832152928128132737
1148521122411212612813127
1
1111
122222
3333
K1K1K1K1
K2 PM
PMPM
R
R
RR
K2
K
K
K
K
050100200
150
2341 5678910111213141516171819202122232425
204060V km/h10 km/h
15 km/h
32 km/h
35 km/h
50 km/hKEY1 = first gear
K = declutching
PM = neutralK   K   = declutching,
           first or second gear engaged
12 2 = second gear
R = idling
3 = third gear= gear changing= speed (± 2 km/h) and
time (± 1.0 seconds) tolerances
are combined geometrically
for each point as shown in the inset12345t (s)
1 2 3 4 5V (km/h)Theor et i cal  gr aph
of  cycl e
+1 s
-1 s-  2  k m / h +  2  k m / hEND   O F  CYCLE:  1 9 5  s eco nd s
Partial phase times
Sequence numbers
Sequence times
Seconds
 L 375/350 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 113 Annex 4 – Appendix 1 
 
 Theoretical graph of c ycle A ci klus elm életi görbéje 
End of Cy cle: 195 seco nds Ciklus vége: 195 mp 
Sequence times Fázisok részideje 
Sequence n umbers Fázisok sorszá ma 
Partial phase times Üze m módok időtartama 
Seconds mp 
Speed (± 2 km/h) and time (± 1. 0 secon ds) to lerances are  
combined geometric all y for each poi nt as sh own in t he inset Sebesség (± 2 k m/h) és idő (± 0,1 mp) tűrés mértanilag  eg y esítve mindeg yi k pont ban a ki nag yított részlet szerint 
Ge ar changing Sebességv áltás 
K 1 , K 2  = declutchi ng first or seco nd gear engaged K 1 , K 2  = tengel y kapcsoló k ioldva, az 1. vag y a 2. 
sebesség fokoz at bekapcsolva 
2 = second  gear 2 = 2.  sebesség fokozat 
R = idli ng R = alapjárat 
3 = th ird gear 3 = 3.  sebesség fokozat 
K = declutchi ng K = tengel yk apcsoló kiol dva 
I = first gear I = 1. sebességfokozat 
P M = neu tral P M = üres helyz et 
KEY JELM A GY AR ÁZ A T: 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/351
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 114 Annex 4 – Appendix 1  
  
3. VÁROSON KÍVÜLI CIKLUS (2. rész) 
 
 (Lásd az 1/3. ábrát és az 1.3. táblázatot.) 
 
3.1. Szakaszokra bontás üzemmódok szerint: 
 
 
  
Idő (s)   
% 
 
Alapjárat   
20  
5.0 
 
Alapjárat, a já rm ű mozo g, a 
tenge l y kapcsoló 1. állásban va n   
20  
5.0 
 
Sebessé gváltá s   
6  
1.5 
 
G yorsításo k   
103  
25.8 
 
Álla ndó sebessé g ű időszakok   
209  
52.2 
 
Las sításo k   
42  
10.5 
   
400  
100 
 
3.2. Szakaszokra bontás sebességfokozatok szerint: 
 
   
Idő (s)   
% 
 
Alapjárat   
20  
5,0 
 
Alapjárat, a já rm ű mozo g, a 
tenge l y kapcsoló 1. állásban va n   
20  
5,0 
 
Sebessé gváltá s   
6  
1,5 
 
Első sebessé gfo kozat   
5  
1,3 
 
Második sebessé g fokozat   
9  
2,2 
 
Har madik sebessé gfo kozat   
8  
2 
 
Neg y edik sebes ség fo kozat   
99  
24,8 
 
Ötödik sebessé g fokozat   
233  
58,2 
   
400  
100 
 L 375/352 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 115 Annex 4 – Appendix 1 
 
 3.3. Általános adatok 
 
A vizsgálat alatti átlagsebesség: 62,6 km/h 
Tényleges menetidő: 400 mp 
Egy menetciklus alatt megtett elméleti távolság: 6,955 km 
Maximális sebesség: 120 km/h 
Maximális gyorsítás: 0,833 m/s2 
Maximális lassítás: -1,389 m/s2 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/353
 
 1.3. táblázat  
 
Az I. típusú vizsgálat városon kívüli ciklusa (2. rész) 
 
 
 
Időtartam   
Művelet 
száma   
Művelet   
Szakasz   
Gyorsítás 
(m/s2)  
Sebesség 
(km/h)   
Művelet   (s)   
Szakasz  
(s)  
Összegzett 
idő 
(s)  
Sebességfo
kozat kézi 
sebességvál
tó esetén  
 
1  
Alapjárat   
1  
    
20  
20  
20  
K 1   (1) 
 
2  
Gyorsítás   
0,83  
0  
5  
25  
1 
 
3  
Sebességváltás       
2  
27  
- 
 
4  
Gyorsítás   
0,62  
15–35  
9  
36  
2 
 
5  
Sebességváltás       
2  
38  
- 
 
6  
Gyorsítás   
0,52  
35–30  
8  
46  
3 
 
7  
Sebességváltás   
12 
     
2  
41 
 
48  
- 
 
8  
Gyorsítás    
0,43  
50–70  
13   
61  
4 
 
9  
Állandó sebesség   
3    
70  
50  
50  
111  
5 
 
10  
Lassítás   
4  
-0,69  
70–50  
8  
8  
119  
4  s.5 + 4  s.4 
 
11  
Állandó sebesség   
5    
50  
69  
69  
188  
4 
 L 375/354 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
   
12  
Gyorsítás   
6  
0,43  
50–70  
13  
13  
201  
4 
 
13  
Állandó sebesség   
7  
  
70  
50  
50  
251  
5 
 
14  
Gyorsítás   
8  
0,24  
70–100  
35  
35  
286  
5 
 
15  
Állandó sebesség (2)   
9    
100  
30  
30  
316  
5 (2) 
 
16  
Gyorsítás (2)   
10  
0,28  
100–120  
20  
20  
336  
5 (2) 
 
17  
Állandó sebesség (2)   
11    
120  
10  
20  
346  
5 (2) 
 
18  
Lassítás (2)   
-0,69  
120–80  
16  
34  
362  
5 (2) 
 
19  
Lassítás (2)   
12 
 
-1.04  
80-50  
8    
370  
5 (2) 
 
20  
Lassítás, 
kioldott 
tengelykapcsoló    
1,39  
50–0  
10   
380  
K5 (1)  
 
21  
Alapjárat   
13      
20  
20  
400  
PM (1)  
 
 
(1) PM = sebességváltó üres helyzetben, tengelykapcsoló bekapcsolva 
  K 1, K 5 = első vagy második sebességfokozat bekapcsolva, tengelykapcsoló kioldva 
 
(2) A gyártó ajánlása szerint más sebességfokozatot is lehet használni, ha a jármű ötnél több 
 sebességfokozattal rendelkezik. 
 
  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/355
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 118. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 1/3. ábra
 
 
Az I. típusú vizsgálat városon kívüli ciklusa (2. rész) 
1234567891011121314151617181920 21
0102030405060708090
100
110
120050100150200250300350400
Operation number
Speed (km/h)Time (s)
 
Time (s) Idő (s) 
Speed (km/h) Sebesség (km/h) 
Operation number Művelet száma 
 L 375/356 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 119. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
  
4. melléklet – 2. függelék  
 
GÖRGŐS PRÓBAPAD 
 
1.  AZ ÁLLANDÓ TERHELÉSI GÖRBÉVEL RENDELKEZŐ GÖRGŐS 
PRÓBAPAD MEGHATÁROZÁSA 
 
1.1.  Bevezetés 
 
Ha a görgős próbapadon 10 és 120 km/h sebesség között nem reprodukálható a teljes 
országúti menetellenállás, akkor az alábbi jellemzőkkel rendelkező görgős próbapad 
alkalmazása ajánlott. 
 
1.2.  Fogalommeghatározás 
 
1.2.1. A görgős próbapad egy vagy két görgővel lehet felszerelve. 
Az első görgőnek kell meghajtani, közvetlenül vagy közvetve, a tehetetlen tömegeket 
és az energiaelnyelő berendezést. 
 
1.2.2. A fék által elnyelt terhelési energia és a görgős próbapad belső súrlódásainak hatása 
0 és 120 km/h sebesség között a következőképpen számítható ki:  
 
F = (a + b · V2) ± 0,1 · F 80   (negatív érték nélkül)  
 
ahol:  
 
F  = a görgős próbapad által elnyelt összes terhelés (N) 
a  = a gördülési ellenállás egyenértéke (N) 
b  = a légellenállási együttható egyenértéke (N/(km/h)2) 
V  = sebesség (km/h) 
F 80 = terhelés 80 km/h sebességnél (N) 
 
2. A GÖRGŐS PRÓBAPAD HITELESÍTÉSI MÓDJA 
 
2.1.  Bevezetés 
 
Ez a függelék leírja a görgős próbapadi fék által elnyelt terhelési energia 
meghatározásának módját. Az elnyelt terhelési energia magában foglalja a 
súrlódások hatására és az energiaelnyelő berendezés által elnyelt terhelést. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/357
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 120. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
A görgős próbapadot a legnagyobb vizsgálati sebességet meghaladó sebességgel kell 
működésbe hozni. Ezt követően ki kell kapcsolni a próbapad beindítására szolgáló 
berendezést, melynek hatására a meghajtott görgő fordulatszáma csökken. 
 
A görgők kinetikus energiáját az energiaelnyelő berendezés és a súrlódások 
használják fel. Ez a módszer nem veszi figyelembe a jármű által terhelt vagy 
terheletlen görgők belső súrlódásának változását, továbbá a szabadon futó hátsó 
görgő súrlódását sem. 
 
2.2. A terhelésjelző hitelesítése 80 km/h-nál az elnyelt terhelési energia függvényében 
 
A következő eljárást kell használni (lásd még a 2/1. ábrát): 
 
2.2.1. Mérje meg a görgő forgási sebességét, ha ez eddig még nem történt meg. A művelet 
elvégezhető ötödik kerék, fordulatszámmérő vagy valamilyen egyéb módszer 
segítségével. 
 
2.2.2. Állítsa a járművet görgős próbapadra, illetve a görgős próbapad egyéb módon is 
beindítható. 
 
2.2.3. Lendkerék vagy bármilyen más tehetetlenségszimuláló rendszer segítségével állítsa 
be az alkalmazandó tehetetlenségi osztálynak megfelelő értéket. 
 L 375/358 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 121. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 2/1. ábra
 
 
A görgős próbapad által elnyelt energiát szemléltető ábra 
 
LOAD (N) Terhelés (N) 
SPEED (Km/h) Sebesség (km/h) 
 
G = F = a + b · V2 M  = (a + b · V2) – 0,1 · F 80 ∈ = (a + b · V2) + 0,1 · F 80 
 
 
2.2.4. Gyorsítsa fel a görgős próbapadot 80 km/h sebességre. 
 
2.2.5. Jegyezze fel az F i kijelzett terhelést (N). 
 
2.2.6. Gyorsítsa fel a görgős próbapadot 90 km/h sebességre. 
 
2.2.7. Kapcsolja ki a próbapad beindítására szolgáló berendezést.  
 
2.2.8. Jegyezze fel azt az időt, amely a próbapad 85 km/h-ról 75 km/h-ra történő 
lelassulásához szükséges. 
 
2.2.9. Állítsa be az energiaelnyelő berendezést egy másik szintre.  
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/359
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 122. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
2.2.10. A 2.2.4.–2.2.9. bekezdésben előírt műveleteket a felhasznált terhelés teljes 
tartományára vonatkozóan meg kell ismételni. 
 
2.2.11. Számítsa ki az elnyelt terhelési energiát a következő képlet segítségével:  
 
 
ahol:  
 
F = az elnyelt terhelés (N) 
M i = egyenértékű tehetetlenség kg-ban (a szabadon futó hátsó görgő 
 tehetetlenségének figyelmen kívül hagyásával) 
∆ V = sebességváltozás m/s-ban (10 km/h = 2,775 m/s) 
t = az az idő, ami ahhoz szükséges, hogy a görgő 85 km/h-ról 75 km/h-
ra lelassuljon 
 
2.2.12.1. A 2/2. ábra a 80 km/h sebességnél kijelzett terhelést mutatja a 80 km/h sebességnél 
elnyelt terhelési energia függvényében. 
 
2/2. ábra  
 
A 80 km/h sebességnél kijelzett terhelés a 80 km/h sebességnél elnyelt terhelési energia 
függvényében 
 
 
Load indicated (N) Kijelzett terhelés (N) 
Load absorbed (N) Elnyelt terhelés (N) L 375/360 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 123. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
  
2.2.13. A 2.2.3.–2.2.12. bekezdésben előírt műveleteket meg kell ismételni valamennyi 
használni kívánt tehetetlenségi osztályra vonatkozóan. 
 
2.3. A terheléskijelző hitelesítése más sebességeknél elnyelt terhelés függvényében A 2.2. 
bekezdésben leírt eljárásokat a kiválasztott sebességek számának megfelelően meg 
kell ismételni. 
 
2.4. A görgős próbapad terheléselnyelési görbéjének hitelesítése a 80 km/h sebességnél 
meghatározott referenciaponthoz képest 
 
2.4.1. Állítsa a járművet görgős próbapadra, illetve a görgős próbapad egyéb módon is 
beindítható. 
 
2.4.2. Állítsa be a próbapadot a 80 km/h sebességnél elnyelt terhelés (F) értékére. 
 
2.4.3. Jegyezze fel a 120, 100, 80, 60, 40 és 20 km/h sebességnél elnyelt terhelés értékét. 
 
2.4.4. Rajzolja meg az F(V) görbét, és ellenőrizze, hogy az megfelel-e a függelék 1.2.2. 
bekezdésében előírt követelményeknek. 
 
2.4.5. Ismételje meg a 2.4.1.–2.4.4. bekezdésben előírt eljárást 80 km/h sebességnél más F 
terhelésértékekre, illetve egyéb tehetetlenségértékekre is. 
 
2.5. Ugyanezt az eljárást kell alkalmazni erő vagy nyomaték hitelesítésekor is.  
 
3.  A GÖRGŐS PRÓBAPAD BEÁLLÍTÁSA 
 
3.1. Beállítási módszer 
 
3.1.1. Bevezetés 
 
Ez az eljárás nem az elsődlegesen ajánlott módszer. Csak rögzített terhelési görbével 
rendelkező görgős próbapadoknál használható a 80 km/h sebességnél ható terhelés 
értékének meghatározásához, és nem alkalmazható kompressziós gyújtású motorral 
felszerelt járművek esetén. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/361
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 124. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
3.1.2. Vizsgálati műszerek 
 
±0,25 kPa pontossággal meg kell mérni a jármű szívócsövében ható vákuumot (vagy 
abszolút nyomást). A leolvasott értékeket folyamatosan, vagy 1 másodpercnél nem 
nagyobb időközönként fel kell jegyezni. A sebességet ± 0,4 km/h pontossággal 
folyamatosan rögzíteni kell. 
 
3.1.3. Országúti vizsgálat 
 
3.1.3.1. A melléklet 3. függelékének 4. bekezdésében rögzített követelményeket be kell 
tartani. 
 
3.1.3.2. Vezesse a járművet 80 km/h állandó sebességgel, és jegyezze fel a sebességet és a 
vákuum (vagy az abszolút nyomás) értékét a 3.1.2. bekezdés követelményei szerint. 
 
3.1.3.3. Ismételje meg a 3.1.3.2. bekezdésben előírt eljárást háromszor mindegyik irányban. 
A hat menetet négy órán belül be kell fejezni. 
 
3.1.4. Adatcsökkentési és elfogadási feltételek 
 
3.1.4.1. Ellenőrizze a 3.1.3.2.–3.1.3.3. bekezdés előírásai szerint kapott eredményeket. (A 
sebesség egy másodpercnél hosszabb ideig nem lehet 79,5 km/h-nál kisebb vagy 80,5 
km/h-nál nagyobb.) Minden egyes menetnél olvassa le a vákuumszintet egy 
másodperces időközökben, és számítsa ki a vákuum átlagos értékét és a standard 
eltérést (s). Ennek a számításnak tartalmaznia kell a vákuum legalább 10 leolvasott 
értékét. 
 
3.1.4.2. Az egyes meneteknél mért standard eltérés nem haladhatja meg az átlagérték (v) 
10%-át. 
 
3.1.4.3. Számítsa ki a hat menetre (három menet mindegyik irányban) vonatkozó 
átlagértéket. 
 L 375/362 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 125. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 3.1.5. A görgős próbapad beállítása 
 
3.1.5.1. Előkészítés 
 
Végezze el a melléklet 3. függelékének 5.1.2.2.1.–5.1.2.2.4. bekezdésében előírt 
műveleteket. 
 
3.1.5.2. A terhelés beállítása 
 
Bemelegítés után vezesse 80 km/h állandó sebességgel a járművet, és állítsa be a 
görgős próbapad terhelését úgy, hogy elérje a 3.1.4.3. bekezdés szerinti 
vákuumértéket (v). A leolvasott értéktől való eltérés nem haladhatja meg a 0,25 kPa 
értéket. Ugyanazokat a műszereket kell alkalmazni ehhez az eljáráshoz, mint 
amelyeket az országúti vizsgálat során használtak. 
 
3.2. Alternatív módszer 
 
A gyártó beleegyezésével az alábbi módszer is alkalmazható. 
 
3.2.1. A féket úgy kell beállítani, hogy elnyelje a 80 km/h állandó sebességnél a meghajtott 
kerekekre ható terhelést az alábbi táblázatnak megfelelően:  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/363
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 126. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
 
 
Reference mass of vehicle Jármű referenciatömege 
Equivalent inertia Egyenértékű tehetetlenség 
Power and load absorbed by the dynamometer 
at 80 km/h A görgős próbapad által elnyelt teljesítmény és terhelés 80 km/h sebességnél 
Coefficients Együtthatók 
 
 
3.2.2. Olyan nem személyszállító járművek esetében, amelyeknek referenciatömege 
nagyobb 1700 kg-nál, illetve összkerékmeghajtású járművek esetén a 3.2.1. bekezdés 
táblázatában feltüntetett teljesítményértékeket meg kell szorozni 1,3-es szorzóval. 
 L 375/364 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 127. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 4. melléklet – 3. függelék
 
 
A JÁRMŰ MENETELLENÁLLÁSA – MÉRÉSI ELJÁRÁS ORSZÁGÚTON – 
SZIMULÁCIÓ GÖRGŐS PRÓBAPADON 
 
1. A MÓDSZER CÉLJA 
 
Az alábbiakban meghatározott módszerek célja a jármű menetellenállásának 
megmérése országúton állandó sebesség mellett, illetve az ellenállás szimulálása 
görgős próbapadon a melléklet 4.1.5. bekezdésében rögzített feltételeknek 
megfelelően. 
 
2. AZ ORSZÁGÚT MEGHATÁROZÁSA 
 
Az országút felülete sima, vízszintes és elegendő hosszúságú legyen ahhoz, hogy 
lehetővé tegye az alábbiakban előírt mérések elvégzését. Az országút lejtése ± 0,1 % 
pontossággal állandó legyen, és ne haladja meg az 1,5%-ot. 
 
3. LÉGKÖRI VISZONYOK 
 
3.1. Szél 
 
A vizsgálatok alatt a szélsebesség átlagértéke 3 m/s-nál, csúcssebessége pedig 5 m/s-
nál kisebb legyen. Továbbá a vizsgálati útszakaszra merőleges szélsebesség útirányú 
komponense kisebb legyen 2 m/s értéknél. A szélsebességet az út felszíne felett 0,7 
m magasságban kell mérni. 
 
3.2. Páratartalom 
 
Az út felületének száraznak kell lennie. 
 
3.3. Légnyomás és hőmérséklet 
 
A vizsgálatok idején a levegő sűrűsége nem térhet el ± 7,5%-nál nagyobb mértékben 
a referenciafeltételektől: P = 100 kPa és T = 293,2 K. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/365
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 128. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 4. A JÁRMŰ ELŐKÉSZÍTÉSE 
1/ 
 
4.1. A vizsgálati jármű kiválasztása 
 
Ha egy járműtípus nem minden változatát vizsgálják, az alábbi feltételek érvényesek 
a vizsgálatra kerülő jármű kiválasztására. 
 
4.1.1. Karosszéria 
 
Ha a karosszériatípusok különböznek, a vizsgálatot a legkisebb légellenállású 
karosszérián kell elvégezni. A gyártónak rendelkezésre kell bocsátania a 
kiválasztáshoz szükséges adatokat.  
 
4.1.2. Gumiabroncsok 
 
A legszélesebb gumiabroncsot kell kiválasztani. Ha háromnál többféle méret van, a 
legszélesebbnél eggyel kisebb méretet kell kiválasztani. 
 
4.1.3. Vizsgálati tömeg 
 
A vizsgálati tömeg a jármű referenciatömege, amelyhez a legnagyobb 
tehetetlenségtartomány tartozik. 
 
4.1.4. Motor 
 
A vizsgálati járműnek a legnagyobb hőcserélővel (hőcserélőkkel) kell rendelkeznie. 
 
4.1.5. Erőátvitel 
 
A vizsgálatot a következő átviteltípusok mindegyikével el kell végezni: 
 
elsőkerék-meghajtás 
hátsókerék-meghajtás 
állandó összkerékmeghajtás 
részleges összkerékmeghajtás 
                                                 
1/ Hibridhajtású elektromos járművek esetén, illetve az egységes műszaki rendelkezések 
életbe léptetéséig, a gyártó a műszaki szolgálattal közösen határozza meg a függelékben előírt 
vizsgálathoz használt jármű állapotát. L 375/366 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 129. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 automata sebességváltó 
kézi sebességváltó 
 
4.2. Bejáratás 
 
A járműnek legalább 3000 km-es bejáratás után normál üzemkész állapotban és 
beállítási helyzetben kell lennie. A gumiabroncsokat a járművel egy időben kell 
bejáratni, vagy a futófelület-mintázatuk magassága az eredeti érték 90 és 50%-a 
között legyen. 
 
4.3. Ellenőrzések 
 
A gyártó üzemeltetéshez szükséges műszaki adatainak megfelelően a következő 
ellenőrzéseket kell elvégezni: 
 
kerekek, dísztárcsák, gumiabroncsok (gyártmány, típus, nyomás), 
az első tengely geometriája, 
fékbeállítás (káros ellenállás megszüntetése), az első és a hátsó tengely kenése, 
a felfüggesztés és a járműszint beállítása stb. 
 
4.4. A vizsgálat előkészítése 
 
4.4.1. A járművet a referenciatömegéig meg kell terhelni. A jármű szintje akkor 
határozható meg, amikor a terhelés súlypontja az első külső ülések R-pontjait 
összekötő egyenes középpontjába esik. 
 
4.4.2. Országúti vizsgálatok esetén a jármű ablakait zárva kell tartani. A légkondicionáló 
rendszer, a fényszórók stb. esetleges fedelei zárt helyzetben legyenek. 
 
4.4.3. A járműnek tisztának kell lennie. 
 
4.4.4. Közvetlenül a vizsgálat előtt a járművet megfelelő módon normál üzemi 
hőmérsékletre kell bemelegíteni. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/367
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 130. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 5. MÓDSZEREK 
 
5.1. Energiaváltozás szabadfutás alatt 
 
5.1.1. Országúton 
 
5.1.1.1. Vizsgálati berendezés és mérési hibaszázalék 
 
Az időt úgy kell mérni, hogy a mérési hiba ± 0,1 mp-nél kisebb legyen. 
A sebességet úgy kell mérni, hogy a mérési hiba ± 2%-nál kisebb legyen. 
 
5.1.1.2. Vizsgálati eljárás 
 
5.1.1.2.1. A járművet olyan sebességre kell felgyorsítani, amely 10 km/h-val nagyobb, mint a 
kiválasztott V vizsgálati sebesség. 
 
5.1.1.2.2. A sebességváltót „üres” állásba kell helyezni. 
 
5.1.1.2.3. Meg kell mérni az időt (t 1), ami ahhoz szükséges, hogy a jármű 
 
V 2 = V + ∆V   km/h sebességről   V 1 = V - ∆V   km/h sebességre lelassuljon. 
 
5.1.1.2.4. Ugyanezt a vizsgálatot az ellenkező irányban is el kell végezni a t 2 érték 
meghatározása érdekében. 
 
5.1.1.2.5. Ki kell számítani a t 1 és a t 2 idő T átlagát. 
 
5.1.1.2.6. Ezeket a vizsgálatokat többször meg kell ismételni, amíg az átlagérték statisztikai 
pontossága (p) 
 
nem lesz  nagyobb, mint 2% (p ≤ 2%). 
 
A statisztikai pontosság (p) a következő képlet alapján határozható meg: 
 
ahol: 
 
t = az alábbi táblázatban megadott együttható 
 
∑
= −−n
i nT Ti
1 12) (L 375/368 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 131. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 n = a vizsgálatok száma   
s = standard eltérés   
 
 
n  
4  
5  
6  
7  
8  
9  
10  
11  
12  
13  
14  
15 
 
t  
3,2  
2,8  
2,6  
2,5  
2,4  
2,3  
2,3  
2,2  
2,2  
2,2  
2,2  
2,2 
 
n t/   
1,6  
1,25  
1,06  
0,94  
0,85  
0,77  
0,73  
0,66  
0,64  
0,61  
0,59  
0,57 
 
5.1.1.2.7. A teljesítmény kiszámítása az alábbi képlet alapján történik: 
 
 
  
ahol: 
 
P kW-ban van kifejezve 
 
V = vizsgálati sebesség m/s-ban 
 
∆V = sebességváltozás a V sebességhez viszonyítva m/s-ban 
 
M = referenciatömeg kg-ban 
 
T = idő másodpercben (s) 
 
5.1.1.2.8. A vizsgálati útpályán meghatározott teljesítményt (P) a referencia környezeti 
viszonyok szerint kell korrigálni a következők szerint: 
 
   P korrigált   =  K · P mért  
 
K = () []⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛+ − +pp
RRttKRR
TAERO
R
TR 0
0 . 1  
 
ahol: 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/369
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 132. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
R R =  gördülési ellenállás V sebességnél 
R AERO  =  légellenállás V sebességnél 
R T =  összes menetellenállás = R R + R AERO 
K R =  a gördülési ellenállás hőmérsékleti korrekciós tényezője, 
 amelyet a következő módon számítanak ki:    8.64 x 10
-3/°C, vagy a gyártó által alkalmazott és a hatóság  által 
jóváhagyott korrekciós tényező 
t   = az országúti vizsgálat környezeti hőmérséklete °C-ban 
t 0 = referencia környezeti hőmérséklet = 20°C 
ρ = a levegő sűrűsége vizsgálati körülmények között 
ρ 0 = a levegő sűrűsége referenciakörülmények között   
 (20°C, 100 kPa) 
 
Az R R/R T és R AERO/R T hányadosokat a jármű gyártója határozza meg a 
vállalatnál rendelkezésre álló adatok alapján. 
 
Ha ezek az adatok nem állnak rendelkezésre, a gyártó és a műszaki szolgálat 
megegyezése alapján az alábbi képlettel kiszámított gördülési/összes ellenállás 
értékét lehet használni: 
 
 
 
ahol: 
 M = a jármű tömege kg-ban  L 375/370 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 133. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
    A sebességekre vonatkozó a és b együtthatók pedig a következő táblázatban 
 szerepelnek: 
 
V (km/h) a b 
20 
40 60 80 
100 120 7,24 x 10
-5 
1,59 x 10-4 
1,96 x 10-4 
1,85 x 10-4 
1,63 x 10-4 
1,57 x 10-4 0,82 0,54 0,33 0,23 0,18 0,14 
 
 
 
5.1.2. A görgős próbapadon 
 
5.1.2.1. Mérőberendezés és a szükséges pontosság 
 
A mérőberendezésnek meg kell egyeznie az országúti vizsgálathoz használt 
mérőberendezéssel. 
 
5.1.2.2. Vizsgálati eljárás 
 
5.1.2.2.1. A járművet a görgős próbapadra kell állítani. 
 
5.1.2.2.2. Be kell állítani a meghajtó kerekek abroncsnyomását (hidegen) a próbapadnak 
megfelelően. 
 
5.1.2.2.3. Be kell állítani a próbapad egyenértékű tehetetlenségét. 
 
5.1.2.2.4. A járművet és a próbapadot megfelelő módon be kell melegíteni üzemi 
hőmérsékletre. 
 
5.1.2.2.5. El kell végezni a fenti 5.1.1.2 bekezdésben előírt műveleteket (az 5.1.1.2.4. és az 
5.1.1.2.5. bekezdés kivételével), valamint az 5.1.1.2.7. bekezdésben szereplő 
képletben ki kell cserélni az M tényezőt I tényezőre. 
 
5.1.2.2.6. A féket úgy kell beállítani, hogy a jármű a korrigált teljesítményt érje el 
(5.1.1.2.8. bekezdés), és figyelembe kell venni az útpályán mért járműtömeg (M) 
és a vizsgálatban alkalmazott egyenértékű tehetetlenségi tömeg (I) közötti 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/371
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 134. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 különbséget.  Ez elvégezhető úgy, hogy kiszámítják a V
2 sebességről V 1 
sebességre való lassuláshoz szükséges korrigált szabadfutási idő átlagát, és 
előállítják ugyanezt az időt a próbapadon a következő képlet használatával:  
 
 
  
K = az 5.1.1.2.8. bekezdésben megadott érték 
 
5.1.2.2.7. A próbapad által elnyelt P a teljesítményt azért kell meghatározni, hogy ugyanezt 
a teljesítményt (5.1.1.2.8. bekezdés) más alkalommal is elő lehessen állítani 
ugyanahhoz a járműhöz.  
 
5.2. Nyomatékmérési módszer állandó sebességnél 
 
5.2.1. Országúton 
 
5.2.1.1. Mérőberendezés és mérési hibaszázalék 
 
A nyomatékmérést olyan mérőberendezéssel kell végezni, amelynek pontossága 
± 2%-on belül van. 
 
A sebességmérést szintén ± 2% pontossággal kell végrehajtani. 
 
5.2.1.2. Vizsgálati eljárás 
 
5.2.1.2.1. A járművet fel kell gyorsítani a kiválasztott V állandó sebességre. 
 
5.2.1.2.2. Fel kell jegyezni a C t nyomatékot és a sebességet legalább 20 mp időtartam alatt. 
Az adatrögzítő rendszer pontossága a nyomatékra vonatkozóan legalább ± 1 Nm, 
a sebességre vonatkozóan pedig ± 0,2 km/h legyen. 
 
5.2.1.2.3. A C t nyomaték és a sebesség az idő függvényében mért eltérései a mérés ideje 
alatt egy másodpercig sem haladhatják meg az 5%-ot. 
 
5.2.1.2.4. A C t1 a következő képlet segítségével kiszámított átlagos nyomaték: 
 L 375/372 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 135. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
     
 
 
 
5.2.1.2.5. A vizsgálatot háromszor kell elvégezni mindegyik irányban. Ebből a hat 
mérésből kell meghatározni a referenciasebességhez tartozó átlagos nyomatékot. 
Ha az átlagos sebesség több mint 1 km/h-val eltér a referenciasebességtől, az 
átlagos nyomaték kiszámításához lineáris regressziót kell alkalmazni. 
 
5.2.1.2.6. Meg kell határozni a C t1 és a C t2 nyomaték átlagértékét, vagyis a C t értéket. 
 
5.2.1.2.7. Az útpályán meghatározott C T átlagos nyomatékot a referencia környezeti 
viszonyokra szerint kell korrigálni a következők szerint: 
 
C Tkorrigált   =  K · C Tm ért 
 
ahol K a függelék 5.1.1.2.8. bekezdésében meghatározott érték. 
 
5.2.2. A görgős próbapadon 
 
5.2.2.1. Mérőberendezés és mérési hibaszázalék 
 
A mérőberendezésnek meg kell egyeznie az országúti vizsgálathoz használt 
mérőberendezéssel. 
 
5.2.2.2. Vizsgálati eljárás 
 
5.2.2.2.1. Az 5.1.2.2.1.–5.1.2.2.4. bekezdésben előírt műveleteket kell végrehajtani. 
 
5.2.2.2.2. Az 5.2.1.2.1.–5.2.1.2.4. bekezdésben előírt műveleteket kell végrehajtani. 
 
5.2.2.2.3. Az energiaelnyelő berendezést úgy kell beállítani, hogy elő lehessen állítani a 
teljes útpályára vonatkozó nyomaték korrigált értékét az 5.2.1.2.7. bekezdés 
szerint. 
 
5.2.2.2.4. Az 5.1.2.2.7. bekezdésben előírt műveleteket kell elvégezni ugyanabból a célból. 
 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/373
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 136. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 4. melléklet – 4. függelék
 
 
 
A TEHETETLENSÉGET NEM MECHANIKUS MÓDON SZIMULÁLÓ RE NDSZEREK 
ELLENŐRZÉSE 
 
1. CÉL 
 
A függelékben leírt módszer segítségével ellenőrizhető, hogy a görgős próbapad 
teljes tehetetlenségének szimulálása megfelelően megy-e végbe a menetciklus 
üzemeltetési szakaszában. A próbapad gyártójának meg kell adnia a 3. bekezdés 
szerinti jellemzők ellenőrzéséhez alkalmazandó módszert. 
 
2.  ALAPELV 
  
2.1. Munkaegyenletek felállítása 
 
Mivel a próbapadon a görgő(k) fordulatszáma változik, a görgő(k) felületén mérhető 
erő a következő egyenlettel fejezhető ki: 
 
   
  
ahol: 
 
F  = a görgő(k) felületén mérhető erő 
 
I  = a próbapad teljes tehetetlensége (a jármű egyenértékű tehetetlensége: lásd 
az 5.1. bekezdésben szereplő táblázatot) 
 
IM = a próbapad mechanikai tömegeinek tehetetlensége 
 
γ  = tangenciális gyorsulás a görgő felületén 
 
F1 =  tehetetlenségi erő 
 
Megjegyzés : A függelék tartalmazza az alábbi képlet magyarázatát tekintettel a 
tehetetlenséget mechanikus módon szimuláló próbapadokra. L 375/374 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 137. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
  
Így a teljes tehetetlenség a következőképpen fejezhető ki: 
 
   I  =  I m+ F 1 /γ 
 
ahol: 
 
I m hagyományos módszerekkel számítható ki vagy mérhető, 
 
F 1 a próbapadon mérhető, 
 
γ a görgők kerületi sebességéből számítható ki. 
 
A teljes tehetetlenséget (I) gyorsítási vagy lassítási vizsgálatban kell meghatározni a 
menetciklus alatt nyert értékeknél nagyobb vagy egyenlő értékek alkalmazásával. 
 
2.2. A teljes tehetetlenség kiszámítására vonatkozó előírás 
 
A vizsgálati és számítási módszerek tegyék lehetővé az I teljes tehetetlenség 
meghatározását ± 2%-nál kisebb relatív hibaszázalékkal ( ∆I/I). 
 
3.  ELŐÍRÁSOK 
 
3.1. Az I szimulált teljes tehetetlenség tömege ugyanakkora legyen, mint az egyenértékű 
tehetetlenség elméleti értéke (lásd a 4. melléklet 5.1. bekezdését), a következő 
határértékeken belül: 
 
3.1.1.  a pillanatnyi értékekre vonatkozóan az elméleti érték ± 5%-a; 
 
3.1.2.  a vizsgálati ciklus minden egyes szakaszára kiszámított átlagértéknél az elméleti 
érték ± 2%-a. 
 
3.2. A 3.1.1. bekezdésben megadott határértéket 1 mp időtartamra ± 50%-kal kell növelni 
indításkor, kézi sebességváltóval rendelkező járművek esetén pedig 2 mp időtartamra 
sebességváltáskor. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/375
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 138. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 4. ELLENŐRZÉSI ELJÁRÁS 
  
4.1. Ellenőrzést kell végezni a 4. melléklet 2.1. bekezdésében meghatározott ciklus 
időtartama alatt végzett minden egyes vizsgálat folyamán. 
 
4.2. Ha azonban a fenti 3. bekezdés követelményei teljesülnek, olyan pillanatnyi 
gyorsulásoknál, amelyek legalább háromszor nagyobbak vagy kisebbek, mint az 
elméleti ciklus szakaszaiban kapott értékek, akkor a fent leírt ellenőrzést nem 
szükséges elvégezni. 
 L 375/376 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 139. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 4. melléklet – 5. függelék
 
 
A KIPUFOGÓGÁZ MINTAVEVŐ RENDSZEREK MEGHATÁROZÁSA  
 
1.  BEVEZETÉS 
 
1.1.  A 4. melléklet 4.2. bekezdésében rögzített követelményeknek különböző típusú 
mintavevő berendezések felelnek meg. 
 
A 3.1. és a 3.2. bekezdésben leírt berendezések akkor tekinthetők elfogadhatónak, ha 
megfelelnek a változó hígítás elvére vonatkozó fő kritériumoknak. 
 
1.2. A vizsgálatokat végző laboratóriumnak jelentéseiben fel kell tüntetnie a vizsgálathoz 
használt mintavevő rendszer típusát. 
 
2. A KIBOCSÁTOTT KIPUFOGÓGÁZ MÉRÉSÉRE SZOLGÁLÓ VÁLTOZÓ 
HÍGÍTÁSSAL DOLGOZÓ MINTAVEVŐ RENDSZER HASZNÁLATÁNAK 
FELTÉTELEI 
  
2.1.  Hatály  
 
Ez a fejezet a jármű által kibocsátott kipufogógázban található szennyezőanyagok 
valódi tömegének mérésére szolgáló kipufogógáz mintavevő rendszer üzemi 
jellemzőit ismerteti az előírás rendelkezései értelmében. 
 
A kibocsátott szennyezőanyagok tömegének mérésére szolgáló változó hígítású 
mintavétel elve három feltétel kielégítését követeli meg: 
 
2.1.1. A jármű által kibocsátott kipufogógázt folyamatosan környezeti levegővel kell 
hígítani az előírt feltételek szerint; 
 
2.1.2. Pontosan meg kell mérni a kipufogógázok és a hígító levegő keverékének összes 
térfogatát; 
 
2.1.3. Folyamatosan gyűjteni kell a hígított kipufogógázok és a hígító levegő összes 
térfogatával arányos mintákat elemzés céljából. 
 
Meg kell határozni a kibocsátott gáz tömegét az arányos mintákban lévő 
koncentrációkból és a vizsgálat alatt mért összes térfogatból. A minták koncentrációit 
korrigálni kell a környezeti levegő szennyezőanyag-tartalmának figyelembevételével. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/377
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 140. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
Továbbá kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek esetén a kibocsátott 
légszennyező részecskék tömegét is meg kell határozni. 
 
2.2. Műszaki összefoglalás  
 
Az 5/1. ábra a mintavevő rendszer sematikus rajzát mutatja be. 
 
2.2.1.1. A jármű kipufogógázait elegendő mennyiségű környezeti levegővel kell hígítani a 
mintavevő és mérőrendszerben a víz lecsapódásának megakadályozása érdekében. 
 
2.2.2. A kipufogógáz mintavevő rendszert úgy kell megtervezni, hogy az lehetővé tegye a 
CO 2, CO, CH és NO x gázok átlagos térfogatkoncentrációjának mérését, továbbá 
kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek esetén a jármű vizsgálati ciklusa 
során kibocsátott kipufogógázok légszennyező részecske tartalmának mérését is. 
 
2.2.3. A levegő és kipufogógáz keveréknek homogénnek kell lennie a mintavevő szonda 
elhelyezési pontján (lásd a 2.3.1.2. bekezdést). 
 
2.2.4. A szonda vegyen reprezentatív mintát a hígított gázokból. 
 
2.2.5.  A rendszernek lehetővé kell tennie a hígított kipufogógázok összes térfogatának 
mérését. 
 
2.2.6. A mintavevő rendszernek gázbiztosnak kell lennie. A változó hígítású mintavevő 
rendszer szerkezeti felépítése és anyagai olyanok legyenek, hogy ne befolyásolják a 
hígított kipufogógázokban található szennyezőanyagok koncentrációját. Ha a 
rendszer valamelyik egysége (hőcserélő, ciklonszeparátor, befúvó stb.) 
megváltoztatja a hígított kipufogógázokban található bármelyik szennyezőanyag 
koncentrációját, és a hiba nem küszöbölhető ki, úgy az adott szennyezőanyag 
mintavételét a szóban forgó egység előtt kell elvégezni. 
 
2.2.7. Ha a vizsgálandó jármű többágú kipufogórendszerrel rendelkezik, akkor a csatlakozó 
csöveket a járműhöz a lehető legközelebb felszerelt gyűjtőcsőbe kell bekötni. 
 
2.2.8. A gázmintákat megfelelő térfogatú mintavevő zsákokba kell gyűjteni, hogy ne 
akadályozzák a gázok szabad áramlását a mintavétel alatt. Ezek a zsákok olyan 
anyagból készüljenek, amelyek nem változtatják meg a gáz-halmazállapotú 
szennyezőanyagok koncentrációját (lásd a 2.3.4.4. bekezdést). 
 L 375/378 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 141. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 2.2.9. A változó hígítású kipufogógáz mintavevő rendszert úgy kell kialakítani, hogy a 
kipufogógázok mintavételekor ne változzon meg számottevően az ellennyomás a 
kipufogócső kivezető nyílásánál (lásd a 2.3.1.1. bekezdést).  
5/1. ábra  
 
A kibocsátott kipufogógáz mérésére szolgáló változó hígítással dolgozó mintavevő rendszer ábrája 
 
Pump
Flow control valve
FilterFlow meter
Ambient-air sampling bag
(sample taken during test)Pump
Flow control valve
FilterFlow meter
Diluted exhaust-gases
sampling bag (sample taken
during test)
Measurement of the
pressure and
temperature of the
mixture
Air filter
(optional)
Air
Vehicle
exhaust
gasesMixing chamberConditioning of the
mixture
(if necessary)
Sampling pre-heating
position for
diesel enginesSuction device/
Volume measuring
deviceTo the
atmosphere
 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/379
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 142. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 Flow meter Áramlásmérő 
To the atmosphere Kivezetés a légkörbe  
Pump Szivattyú 
Diluted exhaust-gases sampling bag (sample 
taken during test) Hígított kipufogógázok mintavevő zsákja (mintavétel a vizsgálat alatt) 
Flow control valve Áramlásszabályozó szelep 
Suction device/Volume measuring device Szívó és térfogatmérő berendezés 
Filter Szűrő 
Measurement of the pressure and temperature of the mixture A keverék nyomásának és hőmérsékletének mérése 
Ambient-air sampling bag (sample taken during test) Környező levegő mintavevő zsákja (mintavétel a vizsgálat alatt) 
Conditioning of the mixture (if necessary) A keverék előkezelése (ha szükséges) 
Sampling pre-heating position for diesel engines A minta előmelegítési helye dízelmotorokhoz
Air filter (optional) Légszűrő (választható) 
Mixing chamber Keverőkamra 
Vehicle exhaust gases A jármű kipufogógázai 
Air Levegő 
 L 375/380 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 143. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 2.3. Különleges követelmények
 
 
2.3.1. Kipufogógáz-gyűjtő és hígító berendezés 
 
2.3.1.1. A jármű kipufogónyílásai és a keverőkamra közötti összekötőcsőnek a lehető 
legrövidebbnek kell lennie, továbbá: 
 
(i) Nem idézhet elő olyan statikus nyomásértékeket a vizsgált jármű 
kipufogónyílásainál, amelyek 50 km/h sebesség mellett ± 0,75 kPa értéknél 
nagyobb mértékben eltérnek egymástól, vagy a vizsgálat teljes időtartama 
alatt a műszerek kipufogónyílásokhoz való csatlakoztatása nélkül rögzített 
statikus nyomásértékektől ± 1,25 kPa értékkel eltérnek. A nyomást a 
kipufogónyílásnál, vagy egy ugyanolyan átmérőjű csőtoldatban kell mérni, 
a lehető legközelebb a cső végéhez. 
 
(ii) Nem változtathatja meg a kipufogógáz jellemzőit. 
 
2.3.1.2. Olyan keverőkamrát kell rendelkezésre bocsátani, amely a jármű kipufogógázából és 
a levegőből homogén keveréket állít elő a keverőkamra kivezető nyílásánál. 
 
  A keverék homogenitása a mintavevő szonda bármely keresztmetszetében nem térhet 
el 2%-nál nagyobb mértékben azoknak az értékeknek az átlagától, amelyeket a 
gázáram átmérőjén egymástól egyenlő távolságban fekvő, legalább öt pontban 
mértek. A kipufogónyílásnál uralkodó feltételeket befolyásoló hatások minimálisra 
csökkentése, és a hígító levegő előkezelését végző berendezésben (ha van) a 
nyomáscsökkenés korlátozása érdekében, a keverőkamra belső nyomása legfeljebb ± 
0,25 kPa értékkel térhet el a légköri nyomástól. 
 
2.3.2. Szívó és térfogatmérő berendezés 
 
Ez a berendezés olyan állandó sebességtartománnyal rendelkezhet, amely biztosítja a 
víz lecsapódásának megakadályozásához szükséges áramlást. Ez az eredmény 
általában elérhető, ha a mintavevő zsákban lévő hígított kipufogógáz CO 2 
koncentrációja 3 térfogatszázaléknál kisebb. 
 
2.3.3. Térfogatmérés 
 
2.3.3.1. A térfogatmérő berendezésnek ± 2%-on belül meg kell tartania hitelesítési 
pontosságát bármilyen üzemi körülmények között. Ha a berendezés nem képes 
kiegyenlíteni a kipufogógázok és a hígított levegő keverékének 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/381
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 144. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 hőmérsékletingadozásait a mérési pontban, akkor hőcserélőt kell alkalmazni a 
hőmérsékletnek az előírt üzemi hőmérséklet ± 6 K értékhatáron belül tartása 
érdekében. 
 
Szükség esetén ciklonszeparátor használható a térfogatmérő berendezés védelmére. 
 
2.3.3.2. Közvetlenül a térfogatmérő berendezés elé hőmérsékletérzékelőt kell beépíteni, 
melynek pontossága ± 1 K, reakcióideje pedig 0,1 mp legyen az adott 
hőmérsékletingadozás 62%-a esetén (az értéket szilikonolajban mérve). 
 
2.3.3.3. A nyomásmérés pontossága a vizsgálat alatt ± 0,4 kPa legyen. 
 
2.3.3.4. A belső és a légköri nyomás különbségét a térfogatmérő berendezésnél az áramlással 
szemben, illetve, szükség esetén, az áramlás irányában kell mérni. 
 
2.3.4. Gázmintavétel 
 
2.3.4.1.  Hígított kipufogógázok 
 
2.3.4.1.1. A hígított kipufogógáz-mintát a szívóberendezésnél az áramlással szemben, az 
előkezelő berendezéseknél (ha vannak) pedig az áramlás irányában kell venni. 
 
2.3.4.1.2. Az áramlási mennyiség nem térhet el ± 2%-kal nagyobb mértékben az átlagértéktől. 
 
2.3.4.1.3. A mintavételi mennyiség nem lehet kisebb, mint 5 liter/perc, és nem haladhatja meg 
a hígított kipufogógázok áramlási mennyiségének 0,2%–át. 
 
2.3.4.2. Hígító levegő 
 
2.3.4.2.1. A hígító levegőből állandó áramlási mennyiség mellett kell mintát venni a környezeti 
levegő bemeneti nyílásánál (a szűrő után, ha az be van építve). 
 
2.3.4.2.2.  A levegőt nem szabad szennyezni a keverési szakaszból származó kipufogógázokkal. 
 
2.3.4.2.3.  A hígító levegő mintavételi mennyiségének hasonlónak kell lennie a hígított 
kipufogógázok esetében alkalmazott mennyiséghez. 
 
2.3.4.3. Mintavételi műveletek 
 L 375/382 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 145. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 2.3.4.3.1. A mintavételi műveletekhez olyan anyagok használhatók, amelyek nem változtatják 
meg a szennyezőanyagok koncentrációját. 
 
2.3.4.3.2. A mintából a szilárd részecskék eltávolítására szűrők használhatók. 
 
2.3.4.3.3. A minta mintavevő zsákba (vagy zsákokba) való továbbításához szivattyúk 
használata szükséges. 
 
2.3.4.3.4. Az áramlásszabályzó szelepek és áramlásmérők a mintavételhez szükséges áramlási 
mennyiség elérését biztosítják. 
 
2.3.4.3.5. A háromutas szelepek és a mintavevő zsákok között gázbiztos gyorscsatlakozók 
használhatók, amelyeknek önműködően kell biztosítaniuk a szigetelést a zsák 
oldalán. A mintáknak az elemzőbe való továbbításához egyéb rendszerek is 
használhatók (például háromutas lezáró szelepek). 
 
2.3.4.3.6. A mintavételi gázok irányítására szolgáló különböző szelepek gyorsan állíthatók és 
gyors működésűek legyenek. 
 
2.3.4.4. A minta tárolása 
 
A gázmintákat olyan megfelelő térfogatú mintavevő zsákokba kell gyűjteni, amelyek 
nem akadályozzák a mintavételi mennyiség szabad áramlását. Ezeknek a zsákoknak 
olyan anyagokból kell készülniük, hogy a szintetikus gáz-halmazállapotú 
szennyezőanyagok koncentrációja 20 perces tárolás után se változzon 2 százaléknál 
nagyobb mértékben. 
 
2.4.  Kiegészítő mintavevő egység kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek 
vizsgálatához  
 
2.4.1. A szikragyújtású motorral felszerelt járművek gázmintavételétől eltérően a 
szénhidrogének és részecskék mintavételi pontjai a hígítóalagútban vannak. 
 
2.4.2. A kipufogógázok kipufogónyílás és a hígítóalagút bemeneti nyílása közötti 
hőveszteségének csökkentése érdekében, a cső hossza nem lehet 3,6 m-nél hosszabb, 
illetve hőszigetelt cső esetében 6,1 m-nél hosszabb, belső átmérője pedig nem 
haladhatja meg a 105 mm-t. 
 
2.4.3. Főleg turbulens áramlási feltételek (Reynolds-szám ≥ 4000) uralkodjanak a 
hígítóalagútban, amely elektromosan vezető anyagból készült olyan egyenes cső 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/383
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 146. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 legyen, amely biztosítja, hogy a hígított kipufogógáz homogén legyen a mintavételi 
pontokban, és a minták reprezentatív gázokból és légszennyező részecskékből 
álljanak. A hígítóalagút átmérője legalább 200 mm, a rendszer pedig földelt legyen. 
 
2.4.4. A légszennyező mintavevő rendszer tartalmazzon egy mintavevő szondát a 
hígítóalagútban és két sorba kapcsolt szűrőt. A két szűrő előtt és után gyorsműködésű 
szelepeket kell beszerelni az áramlás irányában. 
 
A mintavevő szonda konfigurációját az 5/2. ábra szemlélteti. 
 
2.4.5. A légszennyező részecske mintavevő szondának meg kell felelnie a következő 
feltételeknek: 
 
A szondát a csatorna középvonalának közelében kell beszerelni, körülbelül tíz 
csatorna átmérőjének megfelelő távolságra a gáz bemeneti nyílásától az áramlás 
irányában, és belső átmérője legalább 12 mm legyen. 
 
A mintavevő csúcs és a szűrőfoglalat közötti távolság legalább öt szondaátmérőnyi 
legyen, de ne haladja meg az 1020 mm-t. 
 
2.4.6. A gázáramminta mérőberendezés szivattyúkból, gázáram-szabályozókból és 
áramlásmérő egységekből álljon. 
 
2.4.7. A szénhidrogén mintavevő rendszer fűtött mintavevő szondát, vezetéket, szűrőt és 
szivattyút tartalmazzon. A mintavevő szondát ugyanolyan távolságra kell beszerelni 
a kipufogógáz bemeneti nyílásától, mint a légszennyező részecske mintavevő 
szondát, oly módon, hogy egyik se zavarja a másikat mintavétel közben. Belső 
átmérője legalább 4 mm legyen. 
 
2.4.8. A fűtőrendszernek minden fűtött alkatrészt 463 K (190 °C) ± 10 K hőmérsékleten 
kell tartania. 
 
2.4.9. Ha nem lehet kiegyenlíteni az áramlási mennyiség változásait, akkor hőcserélőt és 
hőmérsékletszabályozó készüléket kell beszerelni a 2.3.3.1. bekezdés rendelkezése 
szerint, a rendszerben az állandó áramlási mennyiség és a megfelelően arányos 
mintavételi mennyiség biztosítása érdekében. L 375/384 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 147. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
  
5/2. ábra  
 
A légszennyező részecske mintavevő szonda konfigurációja 
 
 
 
Flow Áramlás 
Cross-section Keresztmetszet 
minimum internal diameter minimális belső átmérő 
Wall thickness: ∼ 1 mm – Material: stainless 
steel Falvastagság: ∼ 1 mm – Anyag: rozsdamentes 
acél 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/385
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 148. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
3.  A BERENDEZÉSEK LEÍRÁSA 
  
3.1.  Változó hígítással dolgozó rendszer térfogat-kiszorításos szivattyúval  
(PDP-CVS) (5/3. ábra)  
 
3.1.1.  A térfogat-kiszorításos szivattyúval felszerelt állandó térfogatú mintavevő rendszer 
(PDP-CVS) méri a szivattyún keresztüláramló állandó hőmérsékletű és nyomású gáz 
mennyiségét, és ezáltal megfelel a melléklet követelményeinek. Az összes térfogatot 
úgy méri, hogy megszámolja a térfogatkiszorítás elvén működő hitelesített szivattyú 
fordulatszámát. Az arányos mintavétel úgy történik, hogy az állandó áramlási 
mennyiségből a szivattyú, az áramlásmérő és az áramlásszabályozó szelep 
segítségével mintát vesznek. 
 
3.1.2. Az 5/3. ábra egy ilyen mintavevő rendszer sematikus rajzát mutatja be. Mivel 
különböző összeállítású készülékek is adhatnak pontos eredményeket, a rajzzal való 
egyezés nem lényeges. További adatok felvételéhez és a részegységek működésének 
összehangolásához kiegészítő elemek is használhatók, például műszerek, szelepek, 
mágnestekercsek és kapcsolók. 
 
3.1.3. A mintavevő berendezés a következő alkotórészekből áll: 
 
3.1.3.1. Szűrő (D) a hígító levegő szűrésére, amely szükség esetén előmelegíthető. A szűrő 
két papírréteg közé fogott aktív szénrétegből áll, és a hígító levegőben lévő 
környezeti kibocsátásokból származó szénhidrogének koncentrációjának 
csökkentésére és stabilizálására szolgál; 
 
3.1.3.2. Keverőkamra (M), amelyben kipufogógázból és levegőből homogén keverék jön 
létre; 
 
3.1.3.3. Megfelelő teljesítményű hőcserélő (H) annak érdekében, hogy a teljes vizsgálat 
folyamán a levegő-kipufogógáz keverék hőmérséklete a tervezett üzemi 
hőmérséklethez képest ± 6 K határértéken belül maradjon, közvetlenül a térfogat-
kiszorításos szivattyú előtti pontban mérve. A berendezés nem befolyásolhatja az 
elemzés céljából kivett hígított gázok szennyezőanyag-koncentrációját. 
 
3.1.3.4. Hőmérsékletszabályzó rendszer (TC), amely a vizsgálat előtt a hőcserélő előfűtésére, 
a vizsgálat alatt pedig a hőmérséklet szabályozására szolgál, hogy a tervezett üzemi 
hőmérséklettől való eltérés ± 6 K határértéken belül maradjon; 
 L 375/386 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 149. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 3.1.3.5. Térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP), amely az állandó térfogatú levegő-
kipufogógáz keverék szállítására szolgál. A szivattyú szállítási teljesítménye elég 
nagy legyen ahhoz, hogy a vizsgálat alatt előforduló bármilyen üzemi feltételek 
között megakadályozza a kondenzvíz képződését a rendszerben. Ez általában 
elérhető az alábbi szállítási teljesítményű térfogat-kiszorításos szivattyú 
használatával: 
 
3.1.3.5.1. a szállítási mennyiség kétszer akkora legyen, mint a menetciklus gyorsulási szakaszai 
alatt termelt legnagyobb kipufogógáz-áram, vagy 
 
3.1.3.5.2.  elegendő legyen ahhoz, hogy a mintavevő zsákban lévő hígított kipufogógáz CO 2 
koncentrációja 3 térfogatszázaléknál kisebb legyen benzin és gázolaj esetében, 2,2 
térfogatszázaléknál kisebb LPG, illetve 1,5 térfogatszázaléknál kisebb földgáz 
üzemanyag esetében. 
 
3.1.3.6.  Hőmérsékletérzékelő (T 1) (± 0,4 kPa pontosságú), amelyet közvetlenül a 
térfogatmérő áramlással szembeni oldalára szerelnek fel. Feladata a gázkeverék és a 
környezeti levegő közötti nyomáskülönbség regisztrálása; 
 
3.1.3.7.  Nyomásmérő (G 1) (± 0,4 kPa pontosságú), amelyet közvetlenül a térfogat-
kiszorításos szivattyú szívóoldali belépési pontjában szerelnek fel. Feladata a 
gázkeverék és a környezeti levegő közötti nyomásgradiens regisztrálása; 
 
3.1.3.8.  Egy másik nyomásmérő (G 2) (± 0,4 kPa pontosságú), amelyet úgy szerelnek fel, 
hogy regisztrálni tudja a szivattyú bemeneti és kimeneti nyílása közötti 
nyomáskülönbséget; 
 
3.1.3.9. Két mintavevő szonda (S 1 és S 2) a hígító levegőből, valamint a hígított kipufogógáz-
levegő keverékből való folyamatos mintavételhez; 
 
3.1.3.10.  Szűrő (F), amely a szilárd részecskék eltávolítására szolgál az elemzés céljára 
összegyűjtött gázáramból; 
 
3.1.3.11.  Szivattyúk (P), amelyek a hígító levegőből, valamint a hígított kipufogógáz-levegő 
keverékből a vizsgálat ideje alatt állandó mennyiséget gyűjtenek össze; 
 
3.1.3.12.  Áramlásszabályozók (N), amelyek a vizsgálat alatt biztosítják az S 1 és S 2 mintavevő 
szondából vett gázminták állandó, egyenletes áramlását. A gázminták áramlását úgy 
kell szabályozni, hogy a vizsgálatok végén a minták mennyisége elegendő legyen 
elemzés céljára (kb. 10 liter/perc); 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/387
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 150. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 3.1.3.13. Áramlásmérők (FL), amelyek a vizsgálat alatt a gázminták állandó áramlási 
mennyiségének szabályozására és ellenőrzésére szolgálnak; 
 
3.1.3.14.  Gyorsműködésű szelepek (V) az állandó áramlási mennyiségű gázminták mintavevő 
zsákokba vagy külső szellőzőnyíláshoz való tereléséhez; 
 
3.1.3.15.  Gázbiztos gyorscsatlakozók (Q) a gyorsműködésű szelepek és a mintavevő zsákok 
között. A csatlakozóknak önműködően kell záródniuk a mintavevő zsák oldalán. A 
mintákat más megoldásokkal (pl. háromutas elzárócsapok használatával) is el lehet 
juttatni az elemzőbe; 
 
3.1.3.16.  Zsákok (B), amelyek a vizsgálat alatt a hígított kipufogógázokból vagy a hígító 
levegőből vett minták begyűjtésére szolgálnak. Megfelelő térfogatúak legyenek, 
hogy ne akadályozzák a minta áramlását. A zsákok olyan anyagból készüljenek, 
amelyek nem befolyásolják a méréseket és a gázminták vegyi összetételét (például 
laminált polietilén-/poliamidfólia vagy fluorizált poliszénhidrogén fólia); 
 
3.1.3.17.  Digitális számláló (C) a térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszámának rögzítésére 
a vizsgálat alatt. 
 
3.1.4. Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek vizsgálatához szükséges 
kiegészítő berendezések 
 
A 4. melléklet 4.3.1.1. és 4.3.2. bekezdésében leírt követelmények teljesítése 
érdekében a kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek vizsgálatához az 5/3 
ábrán szaggatott vonallal jelölt kiegészítő részegységeket kell használni, melyek a 
következők: 
 
Fh fűtött szűrő, 
 
S 3 szénhidrogén mintavevő pont, 
 
V h fűtött többutas szelep, 
 
Q gyorscsatlakozó, amely lehetővé teszi a BA környezeti levegő minta 
elemzését a HFID berendezésen, 
 
HFID  fűtött lángionizációs gázelemző készülék, 
 L 375/388 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 151. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 R és I a pillanatnyi szénhidrogén-koncentrációt integráló és regisztráló 
készülék, 
 
L h fűtött mintavevő vezeték. 
 
A fűtött részegységeket 463 K (190 °C) ± 10 K hőmérsékleten kell tartani. 
 
Légszennyező részecske mintavevő rendszer: 
 
S 4 mintavevő szonda a hígítóalagútban, 
 
Fp szűrőegység, amely két, sorba kapcsolt szűrőből áll; csatlakoztatási 
lehetőség további párhuzamosan szerelt szűrőpár részére, 
 
mintavevő vezeték, 
 
szivattyúk, áramlásszabályozók, áramlásmérő egységek. 
 
3.2.  Kritikus áramlású Venturi-csöves hígító rendszer (CFV-CVS) (5/4. ábra)  
 
3.2.1. A kritikus áramlású Venturi-cső használata a CVS mintavételi eljárásban a kritikus 
áramlás áramlásmechanikai elvén alapszik. A hígító levegő és a kipufogógáz változó 
arányú keverékeinek áramlási sebességét hangsebességen kell tartani, ami a 
gázhőmérséklet négyzetgyökével egyenes arányos. Az áramlást a vizsgálat ideje alatt 
folyamatosan kell ellenőrizni, mérni és integrálni. 
 
Egy további kritikus áramlású Venturi-cső használatával biztosítható a gázminták 
arányossága. Mivel a nyomás és a hőmérséklet egyenlő a két Venturi-cső bemeneti 
nyílásánál, a mintavételhez elterelt gázáram térfogata arányos a létrehozott hígított 
kipufogógáz-keverék összes térfogatával, ezáltal teljesülnek a melléklet 
követelményei. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/389
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 152. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 5/3. ábra
 
 
Ambient air
BS IMSSPHFL
To ventQB
FPTo ventV
NFLQ
PDP
TC
TGTo vent
To vent
P
NHC - span gas
N
Q
HFID
RIFh
Required for diesel testing only
134C
5678BE
NG1
1T
S22G
VhBAZero airA
V
Fp
 
 
Térfogat-kiszorításos szivattyúval felszerelt állandó térfogatú mintavevő rendszer (PDP-CVS) 
To vent Szellőzőnyíláshoz 
Zero air Nulla levegő 
HC – span gas HC hitelesítő gáz 
Ambient air Környezeti levegő 
Required for diesel testing only Csak a dízelüzemanyag vizsgálatához 
szükséges L 375/390 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 153. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 5/4. ábra
 
 
Kritikus áramlású Venturi-csővel felszerelt állandó térfogatú mintavevő rendszer (CFS-CVS 
rendszer) 
Ambient air
BS IHSSPHFL
To ventQBFP
To ventVFLQ
TC
TGTo vent
P
NHC - span gas
N
Q
HFID
RIFh
Required for diesel testing only
134BE
NS2
VhBAZero airPS
SV
CSTGMVBL
A
V
Fp
 
To vent Szellőzőnyíláshoz 
Zero air Nulla levegő 
HC – span gas HC hitelesítő gáz 
Ambient air Környezeti levegő 
Required for diesel testing only Csak a dízelüzemanyag vizsgálatához 
szükséges 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/391
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 154. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
3.2.2. Az 5/4. ábra egy ilyen mintavevő rendszer sematikus rajzát mutatja be. Mivel 
különböző összeállítású készülékek is adhatnak pontos eredményeket, a rajzzal való 
egyezés nem lényeges. További adatok felvételéhez és a részegységek működésének 
összehangolásához kiegészítő elemek is használhatók, például műszerek, szelepek, 
mágnestekercsek és kapcsolók. 
 
3.2.3. A gázgyűjtő berendezés a következő alkotórészekből áll: 
 
3.2.3.1.  Szűrő (D) a hígító levegő szűrésére, amely szükség esetén előmelegíthető. A szűrő 
két papírréteg közé fogott aktív szénrétegből áll, és a hígító levegőben lévő 
szénhidrogén-háttérkibocsátás csökkentésére és stabilizálására szolgál; 
 
3.2.3.2.  Keverőkamra (M), amelyben kipufogógázból és levegőből homogén keverék jön 
létre; 
 
3.2.3.3.  Ciklonszeparátor (CS) a légszennyező részecskék eltávolítására; 
 
3.2.3.4. Két mintavevő szonda (S 1 és S 2) a hígító levegőből, valamint a hígított 
kipufogógázból való mintavételhez; 
 
3.2.3.5. Kritikus áramlású mintavevő Venturi-cső (SV), amely az S 2 mintavevő szondánál a 
hígított kipufogógázból arányos mintákat vesz; 
 
3.2.3.6. Szűrő (F), amely eltávolítja a szilárd részecskéket az elemzés céljából elterelt 
gázáramból; 
 
3.2.3.7. Szivattyúk (P), amelyek a vizsgálat alatt a levegő és a hígított kipufogógáz áramlási 
mennyisége egy részének zsákokba való gyűjtésére szolgálnak; 
 
3.2.3.8. Áramlásszabályozó (N), amely a vizsgálat alatt biztosítja az S 1 mintavevő szondából 
vett gázminták állandó áramlását. A gázminták áramlását úgy kell szabályozni, hogy 
a vizsgálatok végén a minták mennyisége elegendő legyen elemzés céljára (kb. 10 
liter/perc); 
 
3.2.3.9. Zárószelep (PS) a mintavevő vezetékben; 
 
3.2.3.10. Áramlásmérők (FL), amelyek a vizsgálatok alatt a gázminták áramlásának 
szabályozására és ellenőrzésére szolgálnak; 
 L 375/392 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 155. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 3.2.3.11. Gyorsműködésű szolenoid szelepek (V) az állandó áramlási mennyiségű gázminták 
mintavevő zsákokba vagy szellőzőnyíláshoz való tereléséhez; 
 
3.2.3.12. Gázbiztos gyorscsatlakozók (Q) a gyorsműködésű szelepek és a mintavevő zsákok 
között. A csatlakozóknak önműködően kell záródniuk a mintavevő zsák oldalán. A 
mintákat más megoldásokkal (pl. háromutas elzárócsapok használatával) is el lehet 
juttatni az elemzőbe. 
 
3.2.3.13. Zsákok (B), amelyek a vizsgálat alatt a hígított kipufogógázokból vagy a hígító 
levegőből vett minták begyűjtésére szolgálnak. Megfelelő térfogatúak legyenek, 
hogy ne akadályozzák a minta áramlását. A zsákok olyan anyagból készüljenek, 
amelyek nem befolyásolják a méréseket és a gázminták vegyi összetételét (például 
laminált polietilén-/poliamidfólia vagy fluorizált poliszénhidrogén fólia); 
 
3.2.3.14. Nyomásmérő (G), amelynek ± 0,4 kPa pontosságúnak kell lennie; 
 
3.2.3.15. Hőmérsékletérzékelő (T), amelynek ± 1 K értékhatáron belüli pontosságúnak kell 
lennie, és 62 %-os hőmérsékletváltozásnál 0,1 mp reakcióidővel kell rendelkeznie 
(szilikonolajban mérve); 
 
3.2.3.16. Kritikus áramlású Venturi-cső (MV) a hígított kipufogógáz áramlási térfogatának 
mérésére; 
 
3.2.3.17. Megfelelő teljesítményű befúvó (BL) a hígított kipufogógáz összes térfogatának 
kezelésére; 
 
3.2.3.18. A CFV-CVS mintavevő rendszer kapacitásának megfelelő nagyságúnak kell lennie 
ahhoz, hogy a vizsgálat alatt előforduló bármilyen üzemi feltételek között 
megakadályozza a víz lecsapódását. Ez általában az alábbi szállítási teljesítményű 
befúvóval biztosítható: 
 
3.2.3.18.1. a szállítási teljesítmény kétszer akkora legyen, mint a menetciklus gyorsulási 
szakaszai alatt termelt legnagyobb kipufogógáz-áram, vagy 
 
3.2.3.18.2. elegendő legyen ahhoz, hogy a mintavevő zsákban lévő hígított kipufogógáz CO 2 
koncentrációja 3 térfogatszázaléknál kisebb legyen. 
 
3.2.4.  Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek vizsgálatához szükséges 
kiegészítő berendezések 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/393
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 156. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 A 4. melléklet 4.3.1.1. és 4.3.2. bekezdésében leírt követelmények teljesítése 
érdekében a kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek vizsgálatához az 
5/4. ábrán szaggatott vonallal jelölt kiegészítő részegységeket kell használni, melyek 
a következők: 
 
Fh fűtött szűrő, 
 
S 3 szénhidrogén mintavevő pont, 
 
V h fűtött többutas szelep, 
 
Q gyorscsatlakozó, amely lehetővé teszi a BA környezeti levegő minta 
elemzését a HFID berendezésen, 
 
HFID fűtött lángionizációs gázelemző készülék, 
 
R és I a pillanatnyi szénhidrogén-koncentrációt integráló és regisztráló 
készülék, 
 
L h fűtött mintavevő vezeték. 
 
A fűtött részegységeket 463 K (190 °C) ± 10 K hőmérsékleten kell tartani. 
 
Ha az áramlás változásai nem kiegyenlíthetők, a függelék 3.1.3. bekezdésében leírt 
hőcserélőt (H) és hőmérsékletszabályozó rendszert (TC) kell alkalmazni annak 
érdekében, hogy biztosítsák az állandó áramlást a Venturi-csövön (MV) keresztül, és 
ez által az arányos áramlást az S 3 légszennyező részecske mintavevő rendszeren 
keresztül is. 
 
S 4 mintavevő szonda a hígítóalagútban, 
 
Fp  szűrőegység, amely két, sorba kapcsolt szűrőből áll; csatlakoztatási 
lehetőség további párhuzamosan szerelt szűrőpár részére, 
 
mintavevő vezeték, 
 
szivattyúk, áramlásszabályozók, áramlásmérő egységek. 
 L 375/394 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 157. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 4. melléklet – 6. függelék
 
 
A VIZSGÁLÓBERENDEZÉS HITELESÍTÉSI MÓDJA 
 
1. A HITELESÍTÉSI GÖRBE LÉTREHOZÁSA 
 
1.1. Az általában használt valamennyi üzemi tartományt hitelesíteni kell a 4. melléklet 
4.3.3. bekezdésének követelményei szerint az alábbi eljárás alkalmazásával: 
 
1.2. Az elemző hitelesítési görbéjét legalább öt, egymástól lehetőleg egyenlő távolságban 
fekvő pontból kell megszerkeszteni. A legnagyobb koncentrációjú hitelesítő gáz 
névleges koncentrációja a teljes skálaérték legalább 80 %-a legyen. 
 
1.3. A hitelesítési görbét a legkisebb négyzetek módszerével kell kiszámítani. 
Amennyiben az eredményül kapott polinom háromnál magasabb rendű, akkor a 
hitelesítési pontok számának egyenlőnek kell lennie legalább a polinom fokozatának 
száma plusz kettővel. 
 
1.4. A hitelesítési görbe nem térhet el ± 2 %-nál nagyobb mértékben a hitelesítő gáz 
névleges értékétől. 
 
1.5. A hitelesítési görbe alakja 
 
A hitelesítési görbe alakja és a hitelesítési pontok alapján ellenőrizhető, hogy a 
hitelesítés megfelelően megy-e végbe. Fel kell tüntetni az elemző különböző 
jellemző paramétereit, melyek a következők: 
 
skála, 
érzékenység, 
nulla pont és 
a hitelesítés időpontja. 
 
1.6. Ha a műszaki szolgálat számára hitelt érdemlően igazolható, hogy valamely 
alternatív módszer (pl. számítógépes, elektronikusan vezérelt tartománykapcsoló 
stb.) használatával egyenértékű pontosságú hitelesítés hajtható végre, akkor ezek az 
alternatív módszerek is alkalmazhatók. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/395
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 158. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 1.7. A hitelesítés ellenőrzése 
 
1.7.1. Az általában használt üzemi tartományt minden egyes elemzés előtt ellenőrizni kell 
az alábbiak szerint: 
 
1.7.2.  A hitelesítést olyan nullázó- és hitelesítő gáz alkalmazásával kell ellenőrizni, 
amelynek névleges értéke az elemzésre kerülő feltételezett érték 80–95 %-án belülre 
esik. 
 
1.7.3.  Ha a két figyelembe vett pontra kapott érték legfeljebb a teljes skála ± 5%-val tér el 
az elméleti értéktől, akkor a beállítási paraméterek módosíthatók. Ellenkező esetben 
új hitelesítési görbét kell szerkeszteni a függelék 1. bekezdésével összhangban. 
 
1.7.4. A vizsgálat után a nullázógázt és ugyanazt a hitelesítő gázt kell használni az újabb 
ellenőrzéshez. Az elemzés akkor tekinthető elfogadhatónak, ha a két mérési 
eredmény közötti eltérés kisebb, mint 2%. 
 
2. A FID (lángionizációs detektor) SZÉNHIDROGÉN-ELEMZŐ VÁLASZJELÉNEK 
ELLENŐRZÉSE 
  
2.1.  A detektor válaszjelének optimalizálása 
 
A FID érzékelőt a műszer gyártójának előírásai szerint kell beállítani. A 
legáltalánosabb üzemi tartományban levegő és propángáz keverékét kell használni a 
válaszjel optimalizálására. 
 
2.2.  A szénhidrogén elemző hitelesítése 
 
Az elemző hitelesítéséhez levegő és propángáz keverékét, valamint tisztított 
szintetikus levegőt kell használni. Lásd a 4. melléklet 4.5.2. bekezdését (hitelesítő 
gázok). 
 
A függelék 1.1.–1.5. bekezdésében leírtak szerint hitelesítési görbét kell szerkeszteni. 
 
2.3.  A különböző szénhidrogének érzékenységi tényezői és az ajánlott határértékek 
 
Valamely szénhidrogénfajta érzékenységi tényezője (Rf) a FID által kijelzett C 1 
értéknek a gázpalack koncentrációjához viszonyított aránya; a C 1 érték ppm-ben van 
kifejezve. 
 L 375/396 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 159. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 A vizsgálati gáz koncentrációját olyan szinten kell meghatározni, hogy a teljes 
kitérés kb. 80 %-ánál küldjön válaszjelet az üzemi tartományban. A koncentrációt ± 
2% pontossággal kell meghatározni a térfogatban kifejezett fajsúlymérési etalonhoz 
viszonyítva. Továbbá a hitelesítés előtt a gázpalackot 293 és 303 K (20 °C–30 °C) 
közötti hőmérsékleten 24 órán keresztül elő kell kezelni. 
 
Az érzékenységi tényezőket az elemző első üzembehelyezésekor, ezt követően pedig 
a nagyobb karbantartási időszakok alkalmával meg kell határozni. A használható 
vizsgálati gázok és az ajánlott érzékenységi tényezők a következők: 
 
Metán és tisztított levegő: 1,00 < Rf < 1,15 
 
vagy 1,00 < Rf < 1,05 földgáz üzemanyagú járművek esetén 
 
Propilén és tisztított levegő: 0,90 < Rf < 1,00 
 
Toluol és tisztított levegő: 0,90 < Rf < 1,00 
 
A Rf = 1,00 érzékenységi tényezőjű propángáz és tisztított levegő értékéhez 
viszonyítva. 
 
2.4.  Az oxigén zavaró hatásának ellenőrzése és az ajánlott határértékek 
 
Az érzékenységi tényezőt a fenti 2.3. bekezdésben leírtak szerint kell meghatározni. 
A használható vizsgálati gáz és az ajánlott érzékenységi tényező tartomány a 
következő: 
 
Propán és nitrogén: 0,95 < Rf < 1,05 
 
3.  AZ NO x ÁTALAKÍTÓ HATÉKONYSÁGVIZSGÁLATA 
  
Az NO 2 gáz NO gázzá való átalakítására használt átalakító hatékonyságát a 
következőképpen kell megvizsgálni: 
 
A 6/1. ábrán bemutatott vizsgálóberendezés és az alábbiakban leírt eljárás 
segítségével az átalakító hatékonysága ozonizátor használatával vizsgálható: 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/397
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 160. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 3.1. Az elemzőt a legáltalánosabban használt üzemi tartományban, a gyártó utasításai 
szerint, nullázógázzal és hitelesítő gázzal kell hitelesíteni (a hitelesítő gáz NO 
tartalma az üzemi tartomány kb. 80 %-ának feleljen meg, és a gázkeverék NO 2 
koncentrációja kisebb legyen, mint az NO koncentráció 5 %-a). Az NO x elemzőt NO 
üzemmódba kell állítani úgy, hogy a hitelesítő gáz ne haladjon át az átalakítón. A 
koncentráció kijelzett értékét fel kell jegyezni. 
 
3.2. T-csőidomon keresztül folyamatosan oxigént vagy szintetikus levegőt kell bevezetni 
a hitelesítő gáz áramába mindaddig, amíg a koncentráció kb. 10 %-kal kisebb nem 
lesz, mint a kijelzett hitelesítési koncentráció értéke a függelék 3.1. bekezdésében 
leírtak szerint. A koncentráció kijelzett értékét (C) fel kell jegyezni. Az ozonizátor a 
teljes folyamat alatt legyen kikapcsolva. 
 
3.3. Ezt követően be kell kapcsolni az ozonizátort, és annyi ózont kell előállítani, hogy az 
NO koncentráció a 3.1. bekezdésben megadott hitelesítési koncentráció 20%-ára (de 
legalább a 10%-ára) csökkenjen. A koncentráció kijelzett értékét (d) fel kell jegyezni. 
 
3.4.  Ezután az NO x elemzőt át kell kapcsolni NO x üzemmódra, ami azt jelenti, hogy az 
NO, NO 2, O 2 és N 2 összetételű gázkeverék most már keresztülhalad az átalakítón. A 
koncentráció kijelzett értékét (a) fel kell jegyezni. 
 
3.5.  Ki kell kapcsolni az ozonizátort. A 3.2. bekezdésben leírt gázkeverék az átalakítón 
keresztül a detektorba jut. A koncentráció kijelzett értékét (b) fel kell jegyezni. 
 L 375/398 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 161. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 6/1. ábra
 
 
Az NO x átalakító hatékonyságát vizsgáló berendezés ábrája 
 
Flow control solenoid valve Áramlásszabályozó szolenoid szelep 
O 2 or Air supply Oxigén- vagy levegőellátás 
Flow-control valve Áramlásszabályozó szelep 
Flowmeter Áramlásmérő 
Ozonator Ozonizátor 
Analyser inlet connector Az elemző csatlakozója 
NO/NO 2 supply NO/NO 2 betáplálás 
 
3.6. Az ozonizátort ki kell kapcsolni, és az oxigén, illetve a szintetikus levegő áramlását 
is le kell zárni. Az elemzőn kijelzett NO 2 érték legfeljebb 5%-kal haladhatja meg a 
3.1. bekezdésben megadott számértéket. 
 
3.7. Az NO x átalakító hatékonysága a következőképpen számítható ki: 
 
 
   F lo w-control  valvu 
Fl ow me t e r  
N O/NO 2  su pply Anal yse r inlet con nector Ozonator VAR I A C 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/399
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 162. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
Efficiency (per cent) Hatékonyság (%) 
 
3.8.  Az átalakító hatékonysága legalább 95% legyen. 
3.9.  Az átalakító hatékonyságát legalább hetente egyszer meg kell vizsgálni. 
 
4.  A CVS RENDSZER HITELESÍTÉSE 
  
4.1. A CVS rendszert pontos áramlásmérő és fojtószelep használatával kell hitelesíteni. A 
rendszeren keresztüli áramlást különböző nyomásértékeken kell megmérni, továbbá 
meg kell mérni a rendszer szabályozási paramétereit az áramlási mennyiségekhez 
viszonyítva. 
 
4.1.1. Különböző típusú áramlásmérők használhatók, például hitelesített Venturi-cső, 
lamináris áramlásmérő, hitelesített turbinás mérőműszer, feltéve, hogy ezek 
dinamikus mérőrendszerek, és megfelelnek a 4. melléklet 4.4.1. és 4.4.2. 
bekezdésének. 
 
4.1.2.  Az alábbi bekezdések részletesen ismertetik a PDP és CFV berendezések hitelesítési 
eljárását lamináris áramlásmérő alkalmazásával, amely biztosítja a szükséges 
pontosságot, és lehetővé teszi a hitelesítés érvényességének statisztikai ellenőrzését. 
 
4.2. A térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) hitelesítése 
 
4.2.1. Az alábbi hitelesítési eljárás ismerteti a berendezést, a vizsgálati elrendezést, és 
azokat a különböző paramétereket, amelyeket meg kell mérni a CVS szivattyú által 
szállított áramlási mennyiség megállapításához. A szivattyúra vonatkozó 
paramétereket a szivattyúval sorba kötött áramlásmérő paramétereivel együtt kell 
mérni. Ezt követően a számított áramlási mennyiség (m3/perc-ben megadva, a 
szivattyú bemeneti nyílásánál abszolút nyomáson és hőmérsékleten mérve) 
korrelációs függvényben ábrázolható, amely a szivattyúparaméterek jellemző 
kombinációjának megfelelő értéket adja meg. Így határozható meg a szivattyú 
áramlási mennyiségére és a korrelációs függvényre vonatkozó lineáris egyenlet. Ha a 
CVS rendszer többsebességű meghajtással rendelkezik, a hitelesítést minden használt 
tartományban el kell végezni. 
 
4.2.2. Ez a hitelesítési eljárás a szivattyú és áramlásmérők által az egyes pontokban mért 
áramlási mennyiség abszolút értékein alapszik. Három feltételt kell betartani a 
hitelesítési görbe pontosságának és egységességének biztosításához: 
 L 375/400 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 163. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 4.2.2.1. A szivattyú nyomását a szivattyún lévő megcsapolásoknál kell mérni, nem pedig a 
szivattyú bemeneti és kimeneti nyílásaihoz csatlakozó külső csővezetékeknél. A 
szivattyúmeghajtás homloklemezének felső és alsó középpontjára szerelt 
nyomásmérő csapok ki vannak téve a szivattyúházban uralkodó tényleges kavitációs 
nyomásnak, ezért az abszolút nyomáskülönbségeket tükrözik; 
 
4.2.2.2. A hitelesítés alatt a hőmérséklet állandó legyen. A lamináris áramlásmérő érzékeny a 
bemeneti hőmérséklet ingadozásaira, amelyek a mérési pontok szórását okozzák. A ± 
1 K nagyságú hőmérsékletváltozások elfogadhatók, ha csak néhány percig tartanak; 
 
4.2.2.3. Az áramlásmérő és a CVS szivattyú közötti csatlakozások szivárgásmentesek 
legyenek. 
 
4.2.3. A kipufogási emisszió vizsgálata alatt a szivattyúparaméterek mérése alapján a 
felhasználó kiszámíthatja az áramlási mennyiséget a hitelesítési egyenletből. 
 
4.2.3.1. A függelék 6/2. ábrája egy lehetséges vizsgálati elrendezést mutat be. Az ettől való 
eltérés megengedhető olyan összehasonlítható pontosságú rendszer használata esetén, 
amelyet a jóváhagyást kiadó hatóság elfogad. Az 5. függelék 5/3. ábráján bemutatott 
elrendezés alkalmazása esetén az alábbi adatok a megadott pontossági határértékeken 
belül legyenek: 
 
légköri nyomás (korrigált) (P b) ± 0,03 kPa 
 
környezeti hőmérséklet (T) ± 0,2 K 
 
LFE belépő levegő hőmérséklete (ETI) ± 0,15 K 
 
nyomáscsökkenés a szívóágban az LFE előtt (EPI) ± 0,01 kPa 
 
nyomásesés az LFE mátrixon keresztül (EDP) ∀ 0,0015 kPa 
 
levegő hőmérséklete a CVS szivattyú bemeneti nyílásánál (PTI) ∀ 0,2 K 
 
levegő hőmérséklete a CVS szivattyú kimeneti nyílásánál (PTO) ∀ 0,2 K 
 
nyomáscsökkenés a CVS szivattyú bemeneti nyílásánál (PPI) ∀ 0,22 kPa 
 
nyomáscsúcs a CVS szivattyú kimeneti nyílásánál (PPO) ∀ 0,22 kPa 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/401
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 164. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 szivattyú fordulatszáma a vizsgálat ideje alatt (n) ∀ 1 1/perc 
 
egy vizsgálati időszak időtartama (legalább 250 mp) (t) ∀ 0,1 mp 
 
4.2.3.2. A rendszernek a függelék 6/2. ábrája szerinti összeállítása után a változtatható 
áramlású fojtószelepet teljesen nyitott helyzetbe kell állítani, a CVS szivattyút pedig 
a hitelesítés megkezdése előtt 20 percig működtetni kell. 
 
4.2.3.3.1. A fojtószelepet szűkebbre állítva növelni kell a szivattyú bemeneti nyílásánál 
létrejövő nyomásesést (kb. 1 kPa nyomásértékenként), amely legkevesebb hat 
adatpont felvételére nyújt lehetőséget a teljes hitelesítéshez. A rendszert három 
percig hagyni kell stabilizálódni, majd meg kell ismételni az adatgyűjtést. 
 
 
 L 375/402 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 165. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 6/2. ábra
 
 
A PDP-CVS rendszer hitelesítésének konfigurációja 
 
 
123456
654321
PTI
PTOT e m p eratu r e
in d ica t o r
R evo l u tion s
el ap s ed  tim entPTI
PPOSu r g e  c ont r o l
va l v e  ( s nu bber )
Ma n o m e t e rV ari a b l e- f l ow
restr ictor
LFEET IFil terEPIED P
543210
 
 
Variable-flow restrictor Változtatható áramlású fojtószelep 
Filter Szűrő 
Surge control valve (snubber) Lökéshullám-szabályozó szelep (zárószelep) 
Temperature indicator Hőmérő 
Revolutions elapsed time Fordulatok száma 
Vizsgálati idő 
Manometer Nyomásmérő 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/403
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 166. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 4.2.4. Az adatok elemzése 
 
4.2.4.1.  A légáramlás mennyiségét (Q s) minden vizsgálati ponton ki kell számítani az 
áramlásmérő adatai alapján szabványos m3/perc mértékegységben kifejezve, a gyártó 
által előírt eljárást alkalmazva. 
 
4.2.4.2. Majd a légáramlás mennyiségéből ki kell számítani a szivattyú V 0 szállítási 
mennyiségét (m3/fordulatszám mértékegységben kifejezve) a szivattyú abszolút 
bemeneti hőmérsékletén és nyomásán. 
 
 
ahol: 
 
V 0 = a szivattyú szállítási mennyisége T p és P p esetén, m3/fordulatszám 
 
Q s = a légáramlás mennyisége 101,33 kPa és 273,2 K érték esetén, m3/perc 
 
T p = a szivattyú bemeneti hőmérséklete (K) 
 
P p = a szivattyú abszolút bemeneti nyomása (kPa) 
 
n = a szivattyú fordulatszáma, min-1 
 
A szivattyúban a szivattyú fordulatszámával összefüggő nyomásváltozásokat és a 
szivattyú csúszási arányát befolyásoló hatások kiegyenlítésére ki kell számítani az x 0 
korrelációs függvényt a szivattyú fordulatszáma (n), a szivattyú szívó- és 
nyomóoldali nyomáskülönbsége és a szivattyú abszolút kimeneti nyomása között, az 
alábbiak szerint: 
 
 
ahol: 
 
x 0 = korrelációs függvény L 375/404 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 167. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 ∆P
p = a szívó- és nyomóoldali nyomáskülönbség (kPa) 
 
P e = abszolút kimeneti nyomás (PPO + P b) (kPa) 
 
A legkisebb négyzetek módszerével létrehozott lineáris hitelesítési egyenletek 
képlete a következő: 
 
V 0 = D 0 - M (x 0) 
 
n = A - B (∆P p) 
 
ahol D 0,  M, A és B a görbét leíró érintők állandói. 
 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/405
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 168. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 6/3. ábra
 
 
A CFV-CVS rendszer hitelesítésének konfigurációja 
 
 
 
 
Variable-flow restrictor Változtatható áramlású fojtószelep 
Surge control valve Lökéshullám-szabályozó szelep 
Filter Szűrő 
Manometer Nyomásmérő 
Thermometer Hőmérő 
Vacuum gauge Vákuummérő 
 
4.2.4.3. A több sebességgel rendelkező CVS rendszert minden használt sebességre 
hitelesíteni kell. A sebességtartományok hitelesítési görbéi megközelítőleg 
párhuzamosak legyenek, és a D 0 értékek úgy növekedjenek, ahogy a szivattyú 
szállítási tartománya csökken. 123456
654321
Th e r mo me t e r
Va c u u m
ga ug eSur g e  co n t r o lva l v e  
Ma n o m e t e rV a ri a b l e -f l o w
re s tri c to r
LFEETIFi l t e rEPIED P
543210
 L 375/406 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 169. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
  
Ha a hitelesítést kellő gondossággal végezték, az egyenletből kiszámított értékek a 
mért V 0 érték ± 0,5%-os értékhatárán belül lesznek. Az M értékek szivattyúnként 
változnak. A hitelesítést a szivattyú üzembehelyezésekor és a nagyobb 
karbantartások után kell elvégezni. 
 
4.3. A kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) hitelesítése 
 
4.3.1. A CFV hitelesítése a kritikus áramlású Venturi-cső áramlási egyenletén alapul: 
 
 
ahol: 
 
Q s = áramlási mennyiség 
 
K v = hitelesítési együttható 
 
P = abszolút nyomás (kPa) 
 
T = abszolút hőmérséklet (K) 
 
A gázáramlás mennyisége a bemeneti nyomás és hőmérséklet függvénye. 
 
Az alábbiakban leírt hitelesítési eljárással megállapítható a mért nyomás-, 
hőmérséklet- és légáramlási értékekre vonatkozó hitelesítési együttható értéke. 
 
4.3.2. A CFV elektronikus részeinek hitelesítésére a gyártó által ajánlott eljárást kell 
alkalmazni. 
 
4.3.3. A kritikus áramlású Venturi-cső áramláshitelesítéséhez méréseket kell végezni, és az 
alábbi adatoknak a megadott pontossági határértékeken belül kell lenniük: 
 
légköri nyomás (korrigált) (P b) ∀ 0,03 kPa 
LFE levegő hőmérséklete, áramlásmérő (ETI) ∀ 0,15 K 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/407
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 170. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 nyomáscsökkenés a szívóágban az LFE előtt (EPI) ∀ 0,01 kPa 
nyomásesés az LFE mátrixon keresztül (EDP)  ∀ 0,0015 kPa 
légáramlási mennyiség (Q s)  ∀ 0,5% 
CFV bemeneti nyomásesés (PPI) ∀0,02 kPa 
hőmérséklet a Venturi-cső bemeneti nyílásánál (T v) ∀ 0,2 K 
 
4.3.4. A berendezést a függelék 3. ábráján bemutatott módon kell összeállítani, és szivárgás 
szempontjából ellenőrizni kell. Az áramlásmérő készülék és a kritikus áramlású 
Venturi-cső közötti bármilyen szivárgás jelentősen befolyásolja a hitelesítés 
pontosságát. 
 
4.3.5. A változtatható áramlású fojtószelepet nyitott helyzetbe kell állítani, a befúvót be kell 
indítani, és meg kell várni, amíg a rendszer állapota stabilizálódik. Valamennyi 
műszer adatait fel kell jegyezni. 
 
4.3.6. A fojtószelep helyzetét változtatva legalább nyolc mérést kell végezni a Venturi-cső 
kritikus áramlási tartományában. 
 
4.3.7. A hitelesítés során regisztrált adatokat fel kell használni a következő számításoknál.  
 
A légáramlás mennyiségét (Q s) minden vizsgálati ponton ki kell számítani az 
áramlásmérő adatai alapján a gyártó által előírt eljárást alkalmazva. 
 
Minden egyes vizsgálati pontra vonatkozóan ki kell számítani a hitelesítési 
együttható értékét: 
 
ahol: 
 
Q s = áramlási mennyiség m3/perc-ben kifejezve 273,2 K és 101.33 kPa esetén 
 
T v = hőmérséklet a Venturi-cső bemeneti nyílásánál (K) 
 L 375/408 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 171. oldal 4. melléklet – 2. függelék 
 
 P
v = abszolút nyomás a Venturi-cső bemeneti nyílásánál (kPa) 
 
Ábrázolni kell a K v értéket a Venturi-cső bemeneti nyomásának függvényében. 
Hangsebességű áramlásnál a K v értéke viszonylag állandó. A nyomás csökkenésével 
(vagyis a vákuum növekedésével) csökken a Venturi-cső fojtóhatása, és a K v értéke 
is. Az eredményül kapott K v értékek nem módosíthatók. 
 
A kritikus tartományban legalább nyolc mérési pontban ki kell számítani az átlagos 
K v értéket és a standard eltérést. 
 
Ha a standard eltérés meghaladja az átlagos K v érték 0,3 százalékát, akkor korrekciós 
intézkedést kell végrehajtani.  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/409
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 172. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 4. melléklet – 7. függelék
 
 
A TELJES RENDSZER ELLENŐRZÉSE 
 
1. A 4. melléklet 4.7. bekezdésében foglalt követelmények kielégítése céljából meg kell 
határozni a CVS mintavevő rendszer és az elemző rendszer teljes pontosságát úgy, 
hogy ismert tömegű gáz-halmazállapotú szennyezőanyagot vezetnek be a rendszerbe, 
miközben a rendszert úgy működtetik, mint egy normál vizsgálat alatt; majd elemzik 
és kiszámítják a gáz-halmazállapotú szennyezőanyag tömegét a 4. melléklet 8. 
függelékében megadott képletek szerint azzal a kivétellel, hogy a propángáz 
sűrűségét normál feltételek között 1,967 gramm/liter értéknek veszik. Az alábbi két 
eljárás megfelelő pontosságot biztosít. 
 
2. Tiszta gáz (CO vagy C 3H 8) állandó áramlási mennyiségének mérése 
kritikus áramlású mérőperemes készülék használatával 
  
2.1. Ismert mennyiségű tiszta gázt (CO vagy C 3H 8) kell bevezetni a CVS rendszerbe 
hitelesített kritikus áramlású mérőperemes készüléken keresztül. Ha a bemeneti 
nyomás elég nagy, az áramlási mennyiség (q), amely a kritikus áramlású 
mérőperemes készülékkel szabályozható, független a készülék kimeneti nyomásától 
(kritikus áramlásától). 5 %-ot meghaladó eltérések esetén meg kell állapítani a hiba 
okát, és meg kell szüntetni. A CVS rendszert 5–10 percig úgy kell üzemeltetni, mint 
a kipufogási emisszió vizsgálatánál. A mintavevő zsákba gyűjtött gázt a szokásos 
berendezés segítségével elemezni kell, és a kapott eredményt össze kell hasonlítani a 
korábban mért gázminták koncentrációjával. 
 
3.  Adott mennyiségű tiszta gáz (CO vagy C 3H 8) mérése 
fajsúlymérésen alapuló eljárással 
  
3.1. A CVS rendszer ellenőrzéséhez a következő fajsúlymérésen alapuló eljárás 
alkalmazható. 
 
Meg kell határozni egy szénmonoxiddal vagy propángázzal feltöltött kis kanna 
tömegét ± 0,01 gramm pontossággal. A CVS rendszert 5–10 percig úgy kell 
üzemeltetni, mint a normál kipufogási emisszió vizsgálata során, miközben 
szénmonoxidot vagy propángázt fecskendeznek be a rendszerbe. A rendszerbe 
bevezetett tiszta gáz mennyiségét a súly változásának megmérésével határozzák meg. 
Ezután a mintavevő zsákba gyűjtött gázt a kipufogógáz-elemzéshez általában 
használt berendezéssel kell elemezni. Az eredményeket össze kell vetni az előzőleg 
kiszámított koncentrációértékekkel. L 375/410 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 173. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 4. melléklet – 8. függelék
 
 
A KIBOCSÁTOTT SZENNYEZŐANYAGOK TÖMEGÉNEK KISZÁMÍTÁSA 
 
 
1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 
 
A kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyezőanyagok tömegét a következő egyenlet 
segítségével kell kiszámítani: 
 
 
ahol: 
 
M i  =  az i kibocsátott szennyezőanyag tömege, g/km-ben kifejezve, 
 
V mix  =  a hígított kipufogógáz térfogata, liter/vizsgálat mértékegységben 
kifejezve, és a normál feltételekre (273,2 K és 101,33 kPa) korrigálva, 
 
Q i  =  az i szennyezőanyag sűrűsége, g/l-ben kifejezve, normál hőmérsékleten 
és nyomáson (273,2 K és 101,33 kPa), 
 
k h  =  páratartalomra vonatkozó korrekciós tényező a kibocsátott 
nitrogénoxidok tömegének kiszámításához; a CH és a CO gázhoz nem 
tartozik páratartalomra vonatkozó korrekciós tényező, 
 
C i  =  i szennyezőanyag koncentrációja a hígított kipufogógázban, ppm-ben 
kifejezve, és a hígító levegőben lévő i szennyezőanyag mennyiségével 
korrigálva, 
 
d = a menetciklus alatt megtett távolság km-ben. 
 
1.2. A TÉRFOGAT MEGHATÁROZÁSA 
 
1.2.1. A térfogat kiszámítása abban az esetben, ha változó hígítással dolgozó rendszert 
alkalmaznak, amelyben az állandó áramlást mérőperemes készülék vagy Venturi-cső 
szabályozza 
 (1)2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/411
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 174. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 Folyamatosan rögzíteni kell az áramlási mennyiség térfogatát jelző paramétereket, és 
ki kell számítani a vizsgálat időtartamára vonatkozó teljes térfogatot. 
 
1.2.2. A térfogat kiszámítása térfogat-kiszorításos szivattyú használata esetén 
 
Térfogat-kiszorításos szivattyút tartalmazó rendszerekben a hígított kipufogógáz 
térfogatát a következő képlet segítségével kell kiszámítani: 
 
V = V o · N 
 
ahol: 
 
V  = a hígított kipufogógáz térfogata liter/vizsgálat mértékegységben kifejezve 
(korrigálás előtt) 
 
V o = a térfogat-kiszorításos szivattyú által a vizsgálati feltételek között szállított 
gáz térfogata, liter/fordulatszám-ban kifejezve 
 
N  = a szivattyú által megtett fordulatok száma vizsgálatonként 
 
1.2.3. A hígított kipufogógáz térfogatának korrigálása a normál feltételekre 
 
A hígított kipufogógáz térfogatát a következő képlet segítségével kell korrigálni: 
  
 
ahol: 
 
 
  ahol: 
 
P B = légköri nyomás a vizsgálati helyiségben, kPa-ban kifejezve 
 (2) 
(3) L 375/412 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 175. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 P
1 = vákuum a térfogat-kiszorításos szivattyú bemeneti nyílásánál, kPa-ban 
kifejezve, a környezeti légköri nyomáshoz viszonyítva 
 
T p = a térfogat-kiszorításos szivattyúba bevezetett hígított kipufogógáz átlagos 
hőmérséklete a vizsgálat alatt (K) 
 
 
 
1.3. A MINTAVEVŐ ZSÁKBA GYŰJTÖTT SZENNYEZŐANYAGOK KORRIGÁLT 
KONCENTRÁCIÓJÁNAK KISZÁMÍTÁSA 
 
 
 
ahol: 
 
C i = az i szennyezőanyag koncentrációja a hígított kipufogógázban, ppm-ben 
kifejezve, és a hígító levegőben lévő i szennyezőanyag mennyiségével 
korrigálva, 
 
C e = a hígított kipufogógázban lévő i szennyezőanyag mért koncentrációja, ppm-
ben kifejezve, 
 
C d = a hígító levegőben lévő i szennyezőanyag koncentrációja, ppm-ben 
kifejezve, 
 
DF = hígítási tényező. 
 
A hígítási tényezőt a következőképpen kell kiszámítani: 
 
Benzin és dízel esetén 
 
DF =        benzin és dízel esetén (5a) 
 
 
DF =         LPG üzemanyag esetén (5b)     
 (4) 
2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/413
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 176. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
DF = 
 földgáz üzemanyag esetén  (5c) 
Ezekben az egyenletekben: 
 
C CO2   =   a mintavevő zsákban lévő hígított kipufogógáz CO 2 
koncentrációja, térfogatszázalékban kifejezve 
 
C HC = a mintavevő zsákban lévő hígított kipufogógáz CH 
koncentrációja, szénegyenértékű ppm-ben kifejezve 
 
C CO = a mintavevő zsákban lévő hígított kipufogógáz CO 
koncentrációja, ppm-ben kifejezve 
 
1.4.  A PÁRATARTALOMRA VONATKOZÓ KORREKCIÓS TÉNYEZŐ 
MEGHATÁROZÁSA NO ESETÉN 
 
A páratartalomnak a nitrogénoxid-tartalom mérési eredményeire gyakorolt hatásának 
korrigálására a következő számításokat kell elvégezni: 
 
ahol: 
 
ahol: 
 
H  = abszolút páratartalom gramm víz/kg száraz levegő mértékegységben 
kifejezve 
 
R a = a környezeti levegő relatív páratartalma, százalékban kifejezve 
 
P d = telített gőznyomás környezeti hőmérsékleten, kPa-ban kifejezve 
 
P B = légköri nyomás a vizsgálati helyiségben, kPa-ban kifejezve 
  
(6) L 375/414 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 177. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 1.5. PÉLDA 
 
1.5.1. Vizsgálati adatok 
 
1.5.1.1. Környezeti feltételek: 
 
környezeti hőmérséklet: 23 °C = 297,2 K 
 
légköri nyomás: P B = 101,33 kPa 
 
relatív páratartalom: R a = 60% 
 
telített gőznyomás: P d = 2,81 kPa H 2O 23 °C-on 
 
1.5.1.2.  A mért és a normál feltételekre csökkentett térfogat (bekezdés)  
 
V = 51,961 m 3 
 
1.5.1.3.  Az elemzőn leolvasott értékek: 
  
  Hígított kipufogógáz minta  Hígító levegő minta 
 
HC (1)  92 ppm  3,0 ppm 
 CO  470 ppm  0 ppm 
 NO
x  
70 ppm  0 ppm 
 CO
2  
1,6 térfogatszázalék  0,03 térfogatszázalék 
(1) szénegyenértékű ppm-ben kifejezve 
 
1.5.2. Számítások 
 
1.5.2.1. Páratartalomra vonatkozó korrekciós tényező (k H) (lásd a 6. képletet): 
 
 
 
2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/415
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 178. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 
 
 
 H =10,5092 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
1.5.2.2. Hígítási tényező (DF) (lásd az (5) képletet) 
 
 
 
1.5.2.3.  A mintavevő zsákban lévő szennyezőanyagok korrigált koncentrációjának 
kiszámítása: 
 
A kibocsátott CH tömege (lásd a (4) és az (1) képletet) 
 
C i = C e - C d     
 
 
C i = 92 - 3 (1-)    
L 375/416 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 179. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
  
C i = 89,371    
M HC = C HC · V mix · Q HC · 
 
Q HC = 0,619 benzin vagy dízel esetén 
 
Q HC = 0,649 LPG üzemanyag esetén 
 
Q HC = 0,714 földgáz üzemanyag esetén 
 
M HC = 89,371 · 51,961 · 0,619 · 10-6 · 
 
M HC = d88,2 g/km 
 
A kibocsátott CO tömege (lásd az (1) képletet) 
 
M CO  = C CO · V mix · Q CO ·d1 
 
Q CO = 1,25 
 
M CO  = 470 · 51,961 · 1,25 · 10-6 · d1 
 
M CO = d5,30 g/km 
 
A kibocsátott NO x tömege (lásd az (1) képletet) 
 
M NOx = C NOx · V mix · Q NO x · k H · d1 
2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/417
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 180. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
Q NOx = 2,05 
 
M NOx = 70 · 51,961 · 2,05 · 0,9934 · 10-6 · d1 
 
M NOx =  d14,7 g/km 
 
2. KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK KOMPRESSZIÓS GYÚJTÁSÚ MOTORRAL 
FELSZERELT JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓAN 
 
2.1. A kibocsátott CH tömegének meghatározása kompressziós gyújtású motorok esetén 
 
A kompressziós gyújtású motorok által kibocsátott CH tömegének megállapításához 
az alábbiak szerint ki kell számítani az átlagos CH koncentráció értékét: 
 
 
 
 
 
 
 
 
ahol: 
 
 = a fűtött FID által a (t 2 - t 1) vizsgálat alatt rögzített 
egész szám  
 
C e  = a C i hígított kipufogógázban mért CH 
koncentrációja; valamennyi vonatkozó egyenletben a 
C CH értéket C i értékkel helyettesítik 
 
2.2. A légszennyező részecskék tömegének meghatározása 
 
A kibocsátott légszennyező részecskék M p tömegét (g/km) a következő képlet 
segítségével lehet kiszámítani: 
 
 
(7) 
 L 375/418 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 181. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 
 
 
ha a kipufogógázokat a mérőalagúton kívülre vezetik  
 
 
 
ha a kipufogógázokat visszavezetik a mérőalagútba 
 
ahol: 
 
V mix = a hígított kipufogógázok térfogata (lásd az 1.1. bekezdést) normál feltételek 
között 
 
V ep = a részecskeszűrőn átáramló kipufogógáz térfogata normál feltételek között 
 
P e  = a szűrők által összegyűjtött légszennyező részecskék tömege 
 
d   = a menetciklus alatt megtett távolság km-ben 
 
M p  = a kibocsátott légszennyező részecskék tömege g/km-ben 
 
  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/419
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 182. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 5. melléklet
 
 
II. TÍPUSÚ VIZSGÁLAT 
(Szénmonoxid-kibocsátás vizsgálata alapjárati fordulatszámon) 
 
1. BEVEZETÉS 
  
A melléklet leírja az előírás 5.3.2. bekezdésében meghatározott II. típusú vizsgálatra 
vonatkozó eljárást. 
 
2.  MÉRÉSI FELTÉTELEK 
  
2.1. Azt a referencia-üzemanyagot kell használni, amelynek a műszaki jellemzőit az 
előírás 10. és 10a. melléklete tartalmazza. 
 
2.2.  A vizsgálat alatt a környezeti hőmérséklet 293 és 303 K (20 és 30 °C) között legyen. 
A motort be kell melegíteni, hogy a hűtőfolyadék és a kenőanyag hőmérséklete, 
valamint a kenőanyag nyomása egyensúlyba kerüljön. 
 
2.2.1. Azokat a járműveket, amelyek benzinnel vagy LPG, illetve földgáz üzemanyaggal is 
működtethetők, az I típusú vizsgálathoz használt referencia-üzemanyaggal (vagy -
üzemanyagokkal) kell megvizsgálni. 
 
2.3. Kézi sebességváltóval vagy félautomata sebességváltóval felszerelt járművek 
esetében a vizsgálatot „üres” helyzetben lévő sebességváltó karral és bekapcsolt 
tengelykapcsolóval kell elvégezni. 
 
2.4. Automata sebességváltóval felszerelt járművek esetében a vizsgálatot a 
sebességválasztó „üres” vagy „parkoló” helyzetében kell elvégezni. 
 
2.5.  Az alapjárati fordulatszám beállítására szolgáló elemek 
 
2.5.1. Fogalommeghatározás 
 
Az előírás alkalmazásában az „alapjárati fordulatszám beállítására szolgáló elemek ” 
a motor alapjárati feltételeinek megváltoztatására szolgáló olyan vezérlőelemeket 
jelentik, amelyek egy szerelő által könnyen működtethetők kizárólag a 2.5.1.1. 
bekezdésben leírt szerszámok használatával. Különösen nem tekintendők beállításra 
szolgáló elemeknek azok az üzemanyag és a légáramlás hitelesítésére használható L 375/420 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 183. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 berendezések, amelyek beállításához el kell távolítani a rögzítőket, vagyis olyan 
műveletet igényelnek, amelyet normál körülmények között csak szerelő végezhet el. 
 
2.5.1.1. Az alapjárati fordulatszám beállítására szolgáló elemekhez használható szerszámok: 
(normál vagy keresztfejű) csavarhúzók, (villás, csillag- vagy állítható) 
szerelőkulcsok, fogók, hatlapfejű pipakulcsok. 
 
 
2.5.2.  A mérési pontok meghatározása 
 
2.5.2.1. Először a gyártó által meghatározott beállításokkal kell elvégezni a mérést. 
 
2.5.2.2. Valamennyi folyamatosan változtatható beállítóelemnél elegendő számú jellemző 
helyzetet kell meghatározni. 
 
2.5.2.3. A kipufogógázok szénmonoxid-tartalmának mérését a beállítóelemek összes 
lehetséges helyzetében végre kell hajtani, a folyamatosan változtatható elemeknél 
azonban csak a 2.5.2.2. bekezdésben meghatározott helyzetekben kell mérést 
végezni. 
 
2.5.2.4. A II. típusú vizsgálat kielégítőnek tekintendő, ha a következő feltételek egyike vagy 
mindkettő teljesül: 
 
2.5.2.4.1. a 2.5.2.3. bekezdés előírásai szerint végrehajtott mérések során kapott értékek egyike 
sem lépi túl a határértékeket; 
 
2.5.2.4.2. az egyik beállítóelem folyamatos változtatása és a többi elem állandó helyzetben 
tartása mellett az eredményül kapott legnagyobb tartalom nem haladja meg a 
határértéket; ez a feltétel teljesül a folyamatosan változtatott elemtől eltérő 
beállítóelemek különféle kombinációjára is. 
 
2.5.2.5. A beállítóelemek lehetséges helyzeteit korlátozni kell: 
 
2.5.2.5.1. egyrészt a következő két érték közül a nagyobbra: a motor által elérhető 
legalacsonyabb alapjárati fordulatszám; a gyártó által ajánlott alapjárati 
fordulatszám, amelyből levonják a 100 fordulat/perc értéket; 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/421
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 184. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 2.5.2.5.2. másrészt a következő három érték közül a legkisebbre: 
 
az alapjárati sebesség beállítására szolgáló elemek működtetésével elérhető 
legmagasabb fordulatszám; 
a gyártó által ajánlott alapjárati fordulatszám, amelyhez hozzáadják a 250 
fordulat/perc értéket; 
az automata tengelykapcsoló bekapcsolási fordulatszáma. 
 
2.5.2.6. Továbbá a motor szabályos működésével össze nem egyeztethető beállítások nem 
fogadhatók el mérési beállításként. Ha a motor több karburátorral van felszerelve, az 
összes karburátornak azonos beállításúnak kell lennie. 
 
3.  GÁZOK MINTAVÉTELE 
 
3.1. A mintavevő szondát be kell helyezni legalább 300 mm hosszúságban a 
kipufogócsövet a mintavevő zsákkal összekötő csőbe, mégpedig a kipufogáshoz a 
lehető legközelebb. 
 
3.2. A CO (C CO) és a CO 2 (C CO2) koncentrációját a mérőműszer által kijelzett vagy 
rögzített értékekből kell meghatározni a megfelelő hitelesítési görbék használatával. 
 
3.3. A szénmonoxid korrigált koncentrációja négyütemű motornál a következő: 
 
  
3.4. A 3.3. bekezdés képlete szerint mért C CO koncentrációt (lásd a 3.2. bekezdést) nem 
kell korrigálni, ha a mért koncentrációk összege (C CO + C CO2) négyütemű motornál 
megfelel legalább az alábbi értékeknek: 
 
-  benzin esetén: 15% 
-  LPG üzemanyag esetén: 13,5% 
-  földgáz üzemanyag esetén: 11,5% 
 
 
 (térfogatszázalék) L 375/422 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 185. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 6. melléklet
 
 
III. TÍPUSÚ VIZSGÁLAT 
(A kartergáz-kibocsátás vizsgálata) 
 
1. BEVEZETÉS 
 
A melléklet leírja az előírás 5.3.3. bekezdésében meghatározott III. típusú vizsgálatra 
vonatkozó eljárást. 
 
2.  ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 
  
2.1. A III. típusú vizsgálatot olyan szikragyújtású motorral felszerelt járműveken kell 
elvégezni, amelyeken már végrehajtották az I. és a II. típusú vizsgálatot. 
 
2.2. A vizsgálatot minden motoron, beleértve a szivárgásmentes motorokat is, el kell 
végezni, kivéve az olyan tervezésűeket, amelyeknél még egy enyhe szivárgás is 
elfogadhatatlan működési hibákat okozhat (pl. a bokszermotorok). 
 
3.  VIZSGÁLATI FELTÉTELEK 
  
3.1. Az alapjáratot a gyártó ajánlásainak megfelelően kell beállítani. 
 
3.2. A mérést a motor működésére vonatkozó alábbi három feltételnek megfelelően kell 
elvégezni: 
  
Üzemállapot száma  Jármű sebessége (km/h) 
 1  Alapjárat 
 2  50 ± 2 (a 3. vagy a „drive” sebességfokozatban) 
 3  50 ± 2 (a 3. vagy a „drive” sebességfokozatban) 
  Üzemállapot száma  A fék által elnyelt teljesítmény 
 1  Semmi 
 2  Megfelel az I. típusú vizsgálat beállításának 
50 km/h sebességnél  3  Megfelel az 1,7-es szorzóval megszorzott 
2. számú üzemállapotnak 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/423
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 186. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
4.  VIZSGÁLATI MÓDSZER 
  
4.1. A 3.2. bekezdésben felsorolt üzemállapotokban ellenőrizni kell a forgattyúház 
szellőzőrendszerének megbízható működését. 
 
5.  A FORGATTYÚHÁZ SZELLŐZŐRENDSZERÉNEK ELLENŐRZÉSI 
MÓDSZERE 
  
5.1. A motor nyílásait olyan állapotban kell hagyni, amilyenben azokat találták. 
 
5.2. A forgattyúházban erre alkalmas helyen meg kell mérni a nyomást. A mérést az 
olajszintmérő pálca nyílásán keresztül ferdecsövű nyomásmérővel kell elvégezni. 
 
5.3. A jármű megfelelőnek tekinthető, ha – a 3.2. bekezdésében meghatározott összes 
mérési feltétel között – a forgattyúházban mért nyomás nem haladja meg a mérés 
időpontjában uralkodó légköri nyomást. 
 
5.4. A fent leírt eljárással végzett vizsgálat során a szívócsőben a nyomást ± 1 kPa 
pontossággal kell megmérni. 
 
5.5. A jármű sebességét a görgős próbapadon ± 2 km/h pontossággal kell megmérni. 
 
5.6. A forgattyúházban a nyomást ± 0,01 kPa pontossággal kell megmérni. 
 
5.7. Ha a 3.2. bekezdésben meghatározott mérési feltételek egyikénél a forgattyúházban 
mért nyomás túllépi a légköri nyomást, a gyártó kérésére el kell végezni a 6. 
bekezdésben meghatározott kiegészítő vizsgálatot. 
 
6. KIEGÉSZÍTŐ VIZSGÁLATI MÓDSZER 
  
6.1. A motor nyílásait olyan állapotban kell hagyni, amilyenben azokat találták. 
 
6.2. Körülbelül öt liter befogadóképességű, rugalmas és a kartergázok által 
áthatolhatatlan anyagból készült zsákot kell csatlakoztatni az olajszintmérő pálca 
nyílásához. Ezt a zsákot minden mérésnél ki kell üríteni. 
 
6.3. A zsákot a mérések előtt le kell zárni. A 3.2. bekezdésben előírt mérési feltételek 
bekövetkezésekor a zsákot 5 perces időtartamra ki kell nyitni a forgattyúház felé. 
 L 375/424 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 187. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 6.4. A jármű megfelelőnek tekinthető, ha a 3.2. bekezdésben meghatározott mérési 
feltételek esetén a zsák szemmel láthatóan nem fújódik fel. 
 
6.5.  Megjegyzés 
 
6.5.1. Ha a motor kialakítása olyan, hogy a vizsgálatot nem lehet végrehajtani a 6.1–6.4. 
bekezdésben előírt módszerekkel, akkor a mérést az alábbiak szerint módosított 
eljárással kell elvégezni: 
 
6.5.2. A vizsgálat előtt minden olyan nyílást le kell zárni, amely nem a gáz visszavezetésére 
szolgál. 
 
6.5.3. A zsákot a berendezés visszavezető körébe kell helyezni egy további 
nyomásveszteséget nem okozó leágazásban, közvetlenül a motor 
csatlakozónyílásánál. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/425
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 188. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 III. TÍPUSÚ VIZSGÁLAT 
 S ee de t ai l ( i )S ee  d e tail  (i )
Se e  d e t a i l  ( i )(i )  C on ne ct i o n of t a k e-off bagT a k e -off
C ra nk cas e
Ba g
Ve n t
C ont r ol v a lv e(b ) I n d ire ct re cy cl in g  a t  s l i g h t v a cu u m ( a)  D i r ect  r ecy cl i ng  at  s li g ht  v a cuum
( c )  D ouble-c i r cui t  di r ect  re cy cl i ng(d)  V ent i ng  of cr a nk cas e w i t h cont r ol
v a lv e ( t he ba g  m u s t  be  c onn e ct e d t o t he v e nt )C ont r ol v alv e
 L 375/426 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 189. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 See detail (i) Lásd az (i) részletet 
Take-off Leágazás 
(a) Direct recycling at slight vacuum (a) Közvetlen visszavezetés alacsony 
vákuum esetén 
Crankcase Forgattyúház 
(b) Indirect recycling at slight vacuum (b) Közvetett visszavezetés alacsony vákuum 
esetén 
Bag Zsák 
(i) Connection of take-off bag (i) A zsák csatlakoztatása a leágazáshoz 
Control valve Szabályozó szelep 
Vent Szellőzőnyílás 
(c) Double-circuit direct recycling (c) Kettős kör a közvetlen visszavezetéshez 
(d) Venting of crankcase with control valve 
(the bag must be connected to the vent) (d) A forgattyúház szellőztetése szabályozó szeleppel (a zsákot a szellőzőnyíláshoz kell csatlakoztatni) 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/427
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 190. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
7. melléklet
 
 
IV. TÍPUSÚ VIZSGÁLAT 
(Szikragyújtású motorral felszerelt járművek   
párolgási emissziójának meghatározása) 
 
1. BEVEZETÉS 
 
A melléklet leírja az előírás 5.3.4. bekezdésében meghatározott IV. típusú vizsgálatra 
vonatkozó eljárást. 
 
Ez az eljárás leírja a szikragyújtású motorral felszerelt járművek üzemanyag-ellátó 
rendszeréből párolgással távozó szénhidrogénveszteségek meghatározásának módját. 
 
2. A VIZSGÁLAT LEÍRÁSA 
 
A párolgási emisszió vizsgálatának (7/1. ábra) célja, hogy meghatározza azokat a 
szénhidrogén-párolgási emissziókat, amelyek a napi hőmérsékletváltozás, parkolás 
közben a jármű átmelegedése, illetve a városi közlekedés következményeiként 
lépnek fel. A vizsgálat a következő szakaszokból áll: 
 
2.1. A vizsgálat előkészítése, beleértve a városi (1. rész) és a városon kívüli (2. rész) 
menetciklust, 
 
2.2. A melegen tartási veszteség meghatározása, 
 
2.3. A napi veszteség meghatározása. 
 
A melegen tartási veszteség és a napi veszteség szakaszában kibocsátott 
szénhidrogének tömegét össze kell adni annak érdekében, hogy a vizsgálat átfogó 
eredményt nyújtson. 
 
3. A JÁRMŰ ÉS AZ ÜZEMANYAG 
 
3.1. Jármű 
 
3.1.1. A járművet kifogástalan műszaki állapotban kell vizsgálatra átadni, a vizsgálat előtt 
be kell járatni, és legalább 3000 km-t futnia kell. A párolgási emissziót csökkentő 
rendszert megfelelő módon kell csatlakoztatni, és kifogástalanul kell működnie egész L 375/428 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 191. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 idő alatt. A széntartály(oka)t a szokásos módon kell használni, és nem szabad 
alávetni a normálistól eltérő tisztítási műveletnek vagy túlterhelésnek. 
 
3.2. Üzemanyag 
 
3.2.1. Az előírás 10. mellékletében meghatározott referencia-üzemanyagot kell használni. 
 
4. VIZSGÁLÓBERENDEZÉS PÁROLGÁSI VIZSGÁLATHOZ  
 
4.1. Görgős próbapad 
 
A görgős próbapadnak meg kell felelnie a 4. melléklet követelményeinek. 
 
4.2. A párolgási emisszió mérésére szolgáló kamra 
 
  A párolgási emisszió mérésére szolgáló kamra olyan gáztömör, négyszögletes 
mérőhely legyen, amelyben elfér a vizsgálandó jármű. A járműnek minden oldalról 
megközelíthetőnek kell lennie, és a lezárt kamra a gázbiztos legyen a melléklet 1. 
függeléke szerint. A szénhidrogének ne tudjanak áthatolni a kamra belső felületén, és 
azokkal ne lépjen reakcióba. A hőmérsékletszabályozó rendszernek képesnek kell 
lennie úgy szabályozni a kamra belső levegőjének hőmérsékletét a vizsgálat teljes 
időtartama alatt, hogy az megfeleljen az előírt hőmérséklet-idő görbének 1 K átlagos 
tűréssel. 
 
A szabályozórendszert úgy kell beállítani, hogy hosszú távon egyenletes környezeti 
hőmérsékleti jelleggörbét biztosítson minimális túlszabályozással, ingadozással és 
instabilitással- A belső felület hőmérséklete nem lehet kisebb, mint 278 K (5 °C) 
vagy nagyobb, mint 328 K (55 °C) a napi emissziós vizsgálat bármely időpontjában. 
 
A falak kialakítása segítse elő a megfelelő hőelvezetést. A belső felület hőmérséklete 
nem lehet kisebb, mint 293 K (20 °C) vagy nagyobb, mint 325 K (52 °C) a meleg 
levegővel való átitatási vizsgálat ideje alatt. 
 
A kamra hőmérsékletváltozása miatt bekövetkező térfogatváltozásokhoz való 
alkalmazkodás érdekében változtatható térfogatú vagy állandó térfogatú kamra 
egyaránt használható. 
 
4.2.1. Változtatható térfogatú kamra 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/429
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 192. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 A kamrában lévő levegő tömegében bekövetkező hőmérsékletváltozás hatására a 
változtatható térfogatú kamra kiterjed és összehúzódik. A belső térfogatváltozáshoz 
való alkalmazkodás két lehetséges eszköze a mozgatható oldallapok vagy a 
harmonikaszerű kivitel, amikor is a kamrában az át nem eresztő zsák vagy zsákok 
kitágulnak és összehúzódnak a kamrán kívüli levegő bevezetése miatt fellépő belső 
nyomásváltozás hatására. A térfogatváltozáshoz való alkalmazkodást biztosító 
bármelyik megoldásnál meg kell tartani a kamrának a melléklet 1. függelékében 
meghatározott egységét az előírt hőmérséklettartományban. 
 
A térfogatváltozáshoz való alkalmazkodás bármelyik módszerének használata esetén 
a kamra belső nyomása és a légköri nyomás közötti különbséget ± 5 KPa maximális 
értékre kell korlátozni. 
 
A kamrát állandó térfogatra is be lehessen állítani. A változtatható térfogatú kamra 
névleges térfogatához viszonyítva + 7% igazodásra legyen képes (lásd a melléklet 1. 
függelékének 2.1.1. bekezdését), figyelembe véve a hőmérséklet és a légköri nyomás 
változását a vizsgálat alatt. 
 
4.2.2. Állandó térfogatú kamra 
 
Az állandó térfogatú kamrát olyan merev oldallapokkal kell kialakítani, amelyek 
állandó kamratérfogatot biztosítanak, és megfelelnek az alábbi követelményeknek. 
 
4.2.2.1. A kamrát el kell látni állandó kifolyású nyílással, amelyen át a vizsgálat ideje alatt 
állandó, kis sebességgel ki tudják szívni a levegőt a kamrából. A bemeneti levegő 
biztosíthatja a kimeneti levegő pótlását környezeti levegővel. A bemeneti levegőt 
aktív szénnel kell szűrni, amely viszonylag állandó szénhidrogénszintet tesz 
lehetővé. A térfogatváltozáshoz való alkalmazkodás bármelyik módszere esetén a 
kamra belső nyomása és a légköri nyomás közötti különbséget 0 és -5 kPa érték 
között kell tartani. 
 
4.2.2.2. A berendezésnek képesnek kell lennie a bemeneti és a kimeneti levegő 
szénhidrogéntömegét 0,01 gramm felbontással mérni. Zsákos mintavevő rendszer 
használható a kamrából kiszívott és a kamrába bevezetett levegő arányos 
mintavételéhez. Alternatív megoldásként a bemeneti és a kimeneti levegő 
folyamatosan elemezhető a rendszerhez csatlakoztatott FID elemző használatával, és 
áramlásmérők beszerelésével folyamatosan rögzíthető az eltávolított 
szénhidrogéntömeg értéke. 
 L 375/430 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 193. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 7/1. ábra  
 
A P ÁRO LG Á SI EMISS ZIÓ MEGH ATÁRO Z Á S A 
3000 km -es bejáratási időszak  (túlzott tisztí tás va g y  terhelé s nélk ül)  
A kan ná k elöregedéséne k elle nőrzése 
A jár mű gőztiszt ítása (ha szü k sége s)  
    
Max 
7mi n Max 2 m in 12  to 36 h Repeated di ur nal hea t 
bu ilds to 2-gram  
breakt hroug h T sta rt  
=2 93K (2 0°C) 
∆T = 1 5K Max 1h 
6 to 36 h
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/431
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 194. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 Ü z e m a n y a g - h ő m é r s é k l e t :  2 8 3–2 87  K  ( 1 0– 14  ° C )  
A név le ges tartálykapa cit ás 4 0 ±  2 %- a 
Kö rny e zeti hőmérséklet: 293 –3 0 3 K (20 – 30  °C)  
 
 
Bu tá n/ ni trogén töltése 2 gramm telítődésig  
  
Üzemanyag -hőmérsékl et 29 1 K ±  8  K (18 K ± 8 
°C) A név le ges tartálykapa cit ás 4 0 ±  2 %- a 
Kö rny e zeti hőmérséklet: 293 –3 0 3 K (20 – 30  °C)
 
 
1. tí p us: 1 d b 1. rész + 2 d b 2. rész  
T star t =  2 93– 30 3 K  ( 2 0– 30  ° C )  
  
Kö rny e zeti hőmérséklet: 293 –3 0 3 K (20 – 30  °C) 
 1 .  t ípu s :   1 db  1 . r é s z  +  1 db  2 . r é s z 
T star t =  2 93– 30 3 K  ( 2 0– 30  ° C )  
  
1. tí p us: 1 d b 1. rész 
 
 
 
T min  = 296  K  ( 2 3  ° C )  
T max = 30 4 K (31  °C) 
60  ± 0, 5 perc  
 
T = 2 93  ± 2 K(20  ± 2 °C) 6 órá n át  
 T
star t  =  20 3 K  ( 2 0  ° C )  
T min   = 30 8 K; ∆T =  1 5 K 
24  óra, na pok  száma: 1  
  
 
Fuel drain a nd refill Üze ma n ya g leereszté se és felt öltése 
m ax 1 h Max. 1 óra 
Cani ster load to breakthroug h (petrol) Kan na feltölté se telítődési g (benzin) 
Cani ster load to breakthroug h (butane) Kan na feltölté se telítődési g (bután) 
Repeated diurnal hea t builds t o 2-gra m breakt hrou gh Is mételt napi hő képzés 2 gra m m  telítődési g 
Fuel drain a nd refill Üze ma n ya g leereszté se és felt öltése 
Preconditioning drive Előkezelési m ene t 
m ax 5 m in Max. 5 perc 
Soak Áti tatás L 375/432 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 195. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 17 to 3 6 h 17–3 6 óra 
Type I test drive I. típusú vizs gálati m e netci klu s 
m ax 2 m in Max. 2 perc 
evaporative s y ste m  
conditioni ng -drivi n g Párolgási rendszer előkezelési m e net 
m ax 7 m in Max. 7 perc 
and ma x 2 mi n fro m e n gine sh ut -of f és ma x. 2 perc a motor leállítá sától 
Hoat soak test Meleg le vegő vel való átitatá si vizs gálat 
6 to 36  h 6–36 óra 
Soak Áti tatás 
Diurna l test Napi vizs gálat 
End Vége 
 
 
Megjeg yzé sek :  
1.  A párolgás i e mi ssziót csö kke n tő rendszerek típusá t és adatait  tisztázn i kell. 
2.  A kipu fo gási e m i sszió m eg m é rhető az I. típus ú vizs gálat m e netci klu sa alatt, de jogszabál y i rendelkezé sek ezt  
ne m írják elő. A jogszabál y ált al a kipu fogás i e mi sszióra előí rt vizs gálat k ülö n kezele ndő.  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/433
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 196. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
4.3. Elemző rendszerek 
 
4.3.1. Szénhidrogén-elemző készülék 
 
4.3.1.1. A kamrán belüli levegőt lángionizációs típusú (FID) szénhidrogén-detektorral kell 
ellenőrizni. A gázmintát az egyik oldalfal középső pontjából vagy a kamra tetejéről 
kell venni, és minden mellékáramot vissza kell vezetni a kamrába, lehetőleg 
közvetlenül a keverő ventilátor mellett az áramlás irányába eső pontban. 
 
4.3.1.2. A szénhidrogén-elemző válaszideje kijelzett végleges érték 90 %-áig 1,5 
másodpercnél rövidebb legyen. Stabilitása nagyobb legyen, mint a teljes skála 2 %-
a nullánál, és a teljes skálaérték 80 ± 20 százaléka 15 perc időszak alatt az összes 
üzemi tartományra vonatkozóan. 
 
4.3.1.3. Az elemző egy standard eltérésben kifejezett ismételhetősége nagyobb legyen, mint 
a teljes skálakitérés ±1 %-a nullánál, és a teljes skála 80 ± 20 százaléka az összes 
használt üzemi tartományra vonatkozóan. 
 
4.3.1.4. Az elemző üzemi tartományait úgy kell kiválasztani, hogy a legjobb eredményt adja 
a mérésben, a hitelesítésben és a szivárgás-ellenőrzési eljárásokban 
 
4.3.2. A szénhidrogén-elemző adatrögzítő rendszere 
 
4.3.2.1. A szénhidrogén-elemzőt olyan elektromos jelrögzítő készülékkel kell ellátni, amely 
a kimenő jeleket szalagos önkiíró szerkezettel vagy más adatfeldolgozó rendszer 
használatával legalább percenként egyszer képes rögzíteni. Az adatrögzítő rendszer 
működési jellemzőinek legalább meg kell felelniük a rögzítésre kerülő jelnek, és 
biztosítaniuk kell a mért adatok folyamatos rögzítését Az adatrögzítés során 
egyértelműen fel kell tüntetni a meleg levegővel való átitatási és a napi emissziós 
vizsgálat kezdetét és végét (beleértve a mintavételi időszak kezdetét és végét az 
egyes vizsgálatok kezdete és befejezése között eltelt idővel együtt). 
  
4.4. Az üzemanyagtartály fűtése (csak benzinkannás feltöltés esetén alkalmazandó) 
  
4.4.1. A jármű üzemanyagtartályában (vagy -tartályaiban) lévő üzemanyagot 
szabályozható hőforrással, pl. 2000 W teljesítményű fűtőpárnával, fel kell 
melegíteni. A fűtőrendszer egyenletesen sugározza a hőt az üzemanyagtartály 
falaira az üzemanyagszint alatt úgy, hogy ne idézze elő az üzemanyag helyi 
túlmelegedését. Az üzemanyagtartályban az üzemanyagszint feletti gőzöket nem 
szabad hőhatásnak kitenni. L 375/434 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 197. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
  
4.4.2. Az üzemanyagtartályt fűtő készüléknek lehetővé kell tennie a tartályban lévő 
üzemanyag egyenletes melegítését 14 K hőmérsékleten 289 K (16 °C) értékről 60 
percen belül úgy, hogy a hőmérsékletérzékelő az 5.1.1. bekezdésben előírt 
helyzetben legyen. A fűtőrendszernek a tartály felfűtési folyamata alatt a szükséges 
hőmérséklet ± 1,5 K értékhatárán belül kell szabályoznia az üzemanyag 
hőmérsékletét. 
 
4.5. A hőmérsékleti értékek rögzítése 
 
4.5.1. A mérőkamra belső hőmérsékletét két pontban kell mérni olyan 
hőmérsékletérzékelők segítségével, amelyek úgy vannak csatlakoztatva, hogy a 
középértéket mutatják. A mérési pontok a kamrában az oldalfalak függőleges 
középvonalától kb. 0,1 m távolságra 0,9 ± 0,2 m magasságban legyenek. 
 
4.5.2. Az üzemanyagtartályban lévő üzemanyag hőmérsékletét az 5.1.1. bekezdés szerint a 
tartályban elhelyezett hőmérsékletérzékelővel kell rögzíteni benzinkannás feltöltés 
választása esetén (lásd az 5.1.5. bekezdést). 
 
4.5.3. A hőmérsékleti értékeket a párolgási emisszió mérésének teljes ideje alatt legalább 
percenként egyszer fel kell jegyezni, vagy be kell írni az adatfeldolgozó rendszerbe. 
 
4.5.4. A hőmérsékleti értékeket rögzítő rendszer pontossága ± 1,0 K értékhatáron belül 
legyen, és az értékeket ± 0,4 K pontossággal legyen képes felbontani. 
 
4.5.5. A rögzítő vagy adatfeldolgozó rendszer felbontási ideje ± 15 másodperc legyen. 
 
4.6.  A nyomásértékek rögzítése 
 
4.6.1. A párolgási emisszió mérése alatt a vizsgálati terület légköri nyomása és a kamra 
belső nyomása közötti ∆p különbséget legalább percenként fel kell jegyezni, vagy 
be kell írni az adatfeldolgozó rendszerbe. 
 
4.6.2. A nyomásértékeket rögzítő rendszer pontossága ± 2 kPa értékhatáron belül legyen, 
és az értékeket ± 0,2 K pontossággal legyen képes felbontani. 
 
4.6.3. A rögzítő vagy adatfeldolgozó rendszer felbontási ideje ± 15 másodperc legyen. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/435
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 198. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 4.7. Ventilátorok 
 
4.7.1. Egy vagy több ventilátor vagy befúvó használatával, a helyiség ajtajainak kinyitása 
mellett, a kamrában a szénhidrogén-koncentráció mértékét a környezeti 
szénhidrogénszintre kell tudni csökkenteni. 
 
4.7.2. A kamrában lehetőleg 0,1–0,5 m3/mp teljesítményű egy vagy több ventilátort vagy 
befúvót kell használni, amelyekkel a kamra levegője alaposan átkeverhető. A 
kamrában a mérések alatt egyenletes hőmérsékletet és szénhidrogén-koncentrációt 
kell biztosítani. A kamrába helyezett járművet nem szabad kitenni a ventilátorok 
vagy befúvók közvetlen légáramának. 
 
4.8. Gázok 
 
4.8.1. A következő tiszta gázokat kell szükség esetén rendelkezésre bocsátani 
hitelesítéshez és üzemeltetéshez: 
 tisztított szintetikus levegő: (tisztaság: < 1 ppm C 1 egyenérték, 
 ≤1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO 2, ≤ 0,1 ppm NO); 
 oxigéntartalom 18 és 21 térfogatszázalék között 
 
szénhidrogén-elemző üzemanyaggáz: (40 ±2% hidrogén és kiegyenlítő hélium, 
kevesebb, mint 1 ppm C 1 egyenértékű szénhidrogénnel, kevesebb, mint 400 ppm 
CO 2) 
 
propángáz (C 3H 8): legalább 99,5% tisztaságú 
 
butángáz (C 4H 10): legalább 98% tisztaságú 
 
nitrogén (N 2): legalább 98% tisztaságú 
 
4.8.2. Propán (C 3H 8) és tisztított szintetikus levegő keverékét tartalmazó hitelesítő gázokat 
kell rendelkezésre bocsátani. A hitelesítő gáz valódi koncentrációja a közölt adat 
2%-os értékhatárán belül legyen. A gázelosztóval előállított hígított gázok 
pontossága a valóságos érték ± 2 %-os tartományán belül legyen. Az 1. függelékben 
előírt koncentrációk előállíthatók szintetikus levegőt hígító gázként használó 
gázelosztó alkalmazásával is. 
 L 375/436 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 199. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 4.9. Kiegészítő berendezések 
 
4.9.1. A vizsgálati területen az abszolút páratartalmat ± 5 % értékhatáron belüli 
pontossággal kell mérni. 
 
5. VIZSGÁLATI ELJÁRÁS 
 
5.1. Vizsgálat előkészítése 
 
5.1.1. A járművet a vizsgálat előtt műszaki szempontból a következőképpen kell 
előkészíteni: 
 
(a) a jármű kipufogórendszerében semmilyen szivárgás ne legyen, 
 
(b) a járművet vizsgálat előtt gőzzel letisztíthatják, 
 
(c) benzinkannás feltöltés esetén (lásd az 5.1.5. bekezdést) a jármű 
üzemanyagtartályát olyan hőmérsékletérzékelővel kell felszerelni, amely 
lehetővé teszi a hőmérséklet mérését a tartályban lévő üzemanyag 
középpontjában, a tartály 40%-os feltöltöttsége mellett, 
 
(d) olyan kiegészítő csatlakozók és illesztők szerelhetők fel az üzemanyag-
ellátó rendszerben, amelyek lehetővé teszik az üzemanyagtartály teljes 
kiürítését; e célból nem szükséges módosítani a tartály burkolatát,  
 
(e) a gyártó javasolhat olyan vizsgálati módszert, amely lehetővé teszi csak a 
jármű üzemanyag-ellátó rendszeréből párolgás útján kibocsátott 
szénhidrogén-veszteség mérését. 
 
5.1.2. A járművet olyan vizsgálati területre kell vinni, ahol a környezeti hőmérséklet 293 
és 303 K (20–30 °C) között van. 
 
5.1.3. Ellenőrizni kell a kanna (kannák) elöregedését. Ez a feltétel teljesíthető, ha 
igazolják, hogy a kannát legalább 3000 km távolságnak megfelelő üzemanyaggal 
töltötték fel. Az igazolás hiányában a következő eljárást kell alkalmazni. Több 
kannából álló rendszer esetén a kannákat külön-külön kell alávetni az eljárásnak. 
 
5.1.3.1. A kannát el kell távolítani a járműről. A művelet során különösen ügyelni kell arra, 
hogy ne sérüljenek meg az üzemanyag-ellátó rendszer alkatrészei és a rendszer 
egysége. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/437
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 200. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
5.1.3.2. Ellenőrizni kell a kanna súlyát. 
 
5.1.3.3.  A kannát, lehetőleg kívülről, csatlakoztatni kell az üzemanyagtartályhoz, és 
legalább a tartály 40%-áig fel kell tölteni referencia-üzemanyaggal. 
 
5.1.3.4. Az üzemanyag hőmérséklete a tartályban 183 és 287 K (10–14 °C) között legyen. 
 
5.1.3.5.  A (külső) üzemanyagtartályt 288 K-ról 318 K-ra (15 °C-ról 45 °C-ra) melegítik, 
minden 9. percben 1 °C hőfoknövekedéssel. 
 
5.1.3.6. Ha a kanna telítődik, mielőtt a hőmérséklet eléri a 318 K (45 °C) értéket, a hőforrást 
ki kell kapcsolni. Ekkor meg kell mérni a kannát. Ha a kanna nem éri el a telítődési 
határt a 318 K (45 °C) értékre való felmelegítés alatt, az 5.1.3.3. bekezdéstől 
kezdődően leírt eljárást kell megismételni a kanna telítődéséig. 
 
5.1.3.7.  A telítődés a melléklet 5.1.5.–5.1.6. bekezdésében leírtak szerint ellenőrizhető, 
illetve más mintavevő és elemző berendezés használható, amely érzékeli a 
szénhidrogének emisszióját a kanna telítődése esetén. 
 
5.1.3.8. A kannát percenként 25 ± 5 liter laboratóriumi levegővel át kell fújni, amíg 300-
szoros térfogatcserét nem érnek el. 
 
5.1.3.9.  Ellenőrizni kell a kanna súlyát. 
 
5.1.3.10.  Kilencszer meg kell ismételni az 5.1.3.4.–5.1.3.9. bekezdésben leírt eljárás lépéseit. 
A vizsgálatot, legalább három elöregítési ciklus végrehajtása után, előbb is be lehet 
fejezni, ha a kanna súlya az utolsó ciklus után állandósult. 
 
5.1.3.11. A párolgási emisszió mérésére szolgáló kannát újból csatlakoztatni kell, és a 
járművet vissza kell állítani a normál üzemi állapotába. 
 
5.1.4. Az 5.1.5. és az 5.1.6. bekezdésben meghatározott módszerek egyikének 
használatával elő kell kezelni a párolgási emisszió mérésére használt kannát. Több 
kannával rendelkező járművek esetén a kannákat külön kell előkezelni. 
 
5.1.4.1. A kannában összegyűjtött gázokat meg kell mérni a telítődés meghatározásához. 
 
A telítődés itt azt a pontot jelenti, amikor a kibocsátott szénhidrogének összegzett 
mennyisége 2 gramm. L 375/438 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 201. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
  
5.1.4.2. A telítődés az 5.1.5. és az 5.1.6. bekezdésben leírt párolgási emisszió mérésére 
szolgáló kamra használatával is ellenőrizhető. A másik megoldás, hogy a telítődést 
az áramlás irányában a jármű kannája elé csatlakoztatott kiegészítő párolgási kanna 
használatával határozzák meg. A kiegészítő kannát a feltöltés előtt száraz levegővel 
alaposan át kell fújni. 
 
5.1.4.3.  A mérőkamrát közvetlenül a vizsgálat előtt több percen keresztül át kell fújni az 
állandó háttér eléréséig. Ekkor be kell kapcsolni a kamra levegőjének keverésére 
szolgáló ventilátort (ventilátorokat). 
 
A szénhidrogén-elemzőt közvetlenül a vizsgálat előtt nulla helyzetbe és végkitérésre 
kell beállítani. 
 
5.1.5. A kanna feltöltése ismételt melegítéssel telítődésig 
 
5.1.5.1.  A jármű üzemanyagtartályát a tartály leeresztő nyílását (vagy nyílásait) használva ki 
kell üríteni. A művelet elvégzése során nem szabad a normálistól eltérő módon 
átöblíteni vagy terhelni a járműre szerelt párolgást csökkentő berendezéseket. A 
tanksapka eltávolítása általában elegendő az előírás teljesítéséhez. 
 
5.1.5.2. Az üzemanyagtartályt (vagy -tartályokat) fel kell tölteni vizsgálati üzemanyaggal 
283–287 K (10– 14 °C) hőmérsékleten a tartály normál térfogatának 40 ± 2%-ig. 
Ekkor a betöltőnyílást le kell zárni a tanksapka segítségével. 
 
5.1.5.3. A tartály feltöltését követő egy órán belül a járművet leállított motorral el kell 
helyezni a párolgási emissziót vizsgáló kamrába. Az üzemanyagtartály 
hőmérsékletérzékelőjét csatlakoztatni kell a hőmérsékletrögzítő rendszerhez. A 
hőforrást megfelelő módon el kell helyezni az üzemanyagtartály (vagy –tartályok) 
viszonylatában, és csatlakoztatni kell a hőmérsékletszabályozóhoz. A 4.4. 
bekezdésben előírt hőforrást kell használni. A több üzemanyagtartállyal rendelkező 
járművek esetén az összes tartályt az alábbiakban leírt módon kell felfűteni. A 
tartályok hőmérséklete ± 1,5 K tűréssel legyen azonos. 
 
5.1.5.4. Az üzemanyagot mesterségesen fel lehet fűteni 293 K (20 °C) ± 1 K napi 
kezdőhőmérsékletre. 
 
5.1.5.5. Amikor az üzemanyag hőmérséklete eléri legalább a 292 K (19 °C), azonnal el kell 
végezni a következő lépéseket: a tisztító befúvót ki kell kapcsolni, a kamra ajtajait 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/439
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 202. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 be kell zárni és le kell szigetelni, és meg kell kezdeni a szénhidrogénszint mérését a 
kamrában. 
 
5.1.5.6. Amikor az üzemanyagtartályban lévő üzemanyag hőmérséklete eléri a 293 K (20 
°C) értéket, 15 K (15 °C) értékkel lineárisan növelni kell a hőmérsékletet. Az 
üzemanyagot úgy kell felmelegíteni, hogy a hőmérséklete a melegítés alatt 
megfeleljen az alábbi függvénynek ± 1,5 K tűréssel. A hőképzés és a 
hőmérsékletemelkedés idejét rögzíteni kell.  
 
T r = T o + 0,2333 · t 
 
ahol: 
 
T r = a szükséges hőmérséklet (K) 
 
T o = a kezdeti hőmérséklet (K) 
 
t = a tartály felmelegedésének kezdetétől eltelt idő percben 
 
5.1.5.7. Amint a telítődés megtörténik, vagy az üzemanyag hőmérséklete eléri a 308 K (35 
°C) értéket (amelyik előbb következik be), a hőforrást ki kell kapcsolni, a kamra 
ajtóit a tömítés eltávolítása után ki kell nyitni, és a jármű tanksapkáját (vagy 
tanksapkáit) el kell távolítani. Ha a telítődés nem következik be, amíg az 
üzemanyag hőmérséklete 308 K (35 °C) értékre emelkedik, a hőforrást el kell 
távolítani a járműtől, a járművet ki kell vinni a párolgási emissziót mérő kamrából, 
és az 5.1.7. bekezdésben leírt teljes eljárást meg kell ismételni mindaddig, amíg a 
telítődés be nem következik. 
 
5.1.6. Butángázzal való feltöltés telítődésig 
 
5.1.6.1.  Ha a kamrát telítődés meghatározására használják (lásd az 5.1.4.2. bekezdést), a 
járművet kikapcsolt motorral a párolgási emisszió mérésére szolgáló kamrába kell 
helyezni. 
 
5.1.6.2. A párolgási emisszió mérésére szolgáló kannát elő kell készíteni a feltöltési 
művelethez. A kannát csak akkor kell eltávolítani a járműről, ha a szokásos 
helyzetében nehezen lehet hozzáférni, és a feltöltést ésszerű módon csak a kanna 
eltávolításával lehet elvégezni. A művelet során különösen ügyelni kell arra, hogy 
ne sérüljenek meg az üzemanyag-ellátó rendszer alkatrészei és a rendszer egysége. 
 L 375/440 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 203. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 5.1.6.3. A kannát 50 térfogatszázalék butánt és 50 térfogatszázalék nitrogént tartalmazó 
keverékkel kell feltölteni 40 gramm bután/óra sebességgel 
 
5.1.6.4. Amint a kanna eléri a telítődési szintet, a gőzforrást ki kell kapcsolni. 
 
5.1.6.5. A párolgási emisszió mérésére szolgáló kannát újból csatlakoztatni kell, és a 
járművet vissza kell állítani a normál üzemi állapotába. 
 
5.1.7.  Az üzemanyag leeresztése és feltöltése 
 
5.1.7.1. A jármű üzemanyagtartályát a tartály leeresztő nyílását (vagy nyílásait) használva ki 
kell üríteni. A művelet elvégzése során nem szabad a normálistól eltérő módon 
átöblíteni vagy terhelni a járműre szerelt párolgást csökkentő berendezéseket. A 
tanksapka eltávolítása általában elegendő az előírás teljesítéséhez. 
 
5.1.7.2. Az üzemanyagtartályt (vagy -tartályokat) fel kell tölteni vizsgálati üzemanyaggal 
291 ± 8 K (18 ± 8 °C) hőmérsékleten a tartály normál térfogatának 40 + 2%-ig. 
Ekkor a betöltőnyílást le kell zárni a tanksapka segítségével. 
 
5.2. Előkezelési menetciklus 
 
5.2.1. A kanna 5.1.5. és 5.1.6. bekezdés szerinti feltöltését követő egy órán belül a 
járművet a görgős próbapadra kell állítani, és el kell végezni a 4. mellékletben előírt 
I. típusú vizsgálat 1. részét egy menetcikluson, a 2. részét pedig két menetcikluson 
keresztül. A művelet során nem kell mintát venni a kipufogási emisszióból. 
 
5.3. Átitatás 
 
5.3.1. Az 5.2.1. bekezdésben meghatározott előkezelési művelet befejezését követő öt 
percen belül teljesen le kell zárni a motorháztetőt, a járművet le kell vezetni a 
próbapadról, és az átitatásra szolgáló területen le kell állítani. A járműnek legalább 
12 órán és legfeljebb 36 órán keresztül ebben a helyzetben kell maradnia. A 
motorolaj és hűtőfolyadék hőmérséklete a vizsgálati időszak végén el kell, hogy érje 
a terület hőmérsékletét ± 3 K tűréssel. 
 
5.4.  Vizsgálat görgős próbapadon 
 
5.4.1.  Az átitatási időszak befejezése után a járművön el kell végezni a teljes I. típusú 
vizsgálatot, a 4. melléklet előírásai szerint (hidegindítás, városi és városon kívüli 
menetciklus). Ezt követően a motort le kell állítani. A művelet során mintát 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/441
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 204. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 vehetnek a kipufogási emisszióból, de ezek az eredmények nem használhatók fel a 
kipufogási emisszió tekintetében történő típusjóváhagyási vizsgálat céljára. 
 
5.4.2. Az 5.4.1. bekezdésben meghatározott I. típusú vizsgálat menetciklusának 
befejezését követő két percen belül a járművön további előkezelési menetciklust 
kell elvégezni, amely az I. típusú vizsgálat egy városi ciklusából (hidegindítás) áll. 
Ezt követően a motort ismét le kell állítani. A művelet során nem szükséges mintát 
venni a kipufogási emisszióból. 
 
5.5. Meleg levegővel való átitatás utáni párolgási emissziós vizsgálat 
  
5.5.1. A vizsgálati menetciklus befejezése előtt a mérőkamrát néhány percent keresztül át 
kell fújni állandó szénhidrogén-háttér elérése érdekében. Erre az időre a kamra 
levegőjének átkeverésére használt ventilátort (ventilátorokat) is be kell kapcsolni. 
 
5.5.2. A szénhidrogén-elemzőt a vizsgálat előtt nulla helyzetbe és végkitérésre kell 
beállítani. 
 
5.5.3. A menetciklus végén a motorháztetőt teljesen le kell zárni, és a jármű és a vizsgálati 
hely között minden összeköttetést meg kell szüntetni. A járművet a gázpedál 
minimális használatával a mérőkamrába kell vezetni. A motort le kell állítani, 
mielőtt a jármű bármelyik része belép a mérőkamrába. A motor leállításának 
időpontját fel kell jegyezni a párolgási emisszió mérési adatait rögzítő rendszerben, 
és meg kell kezdeni a hőmérsékleti értékek feljegyzését. Ebben a vizsgálati 
szakaszban ki kell nyitni a jármű ablakait és csomagtereit (ha ez még nem történt 
meg). 
 
5.5.4. A járművet be kell tolni, vagy más módszerrel be kell állítani a mérőkamrába, 
leállított motorral. 
 
5.5.5. A motor leállításától számított két percen belül és az előkezelési menetciklus 
végétől számított hét percen belül a kamra ajtajait be kell zárni, és gázbiztos 
tömítéssel kell ellátni. 
 
5.5.6. A 60 ± 0,5 perces meleg levegővel való átitatási időszak a kamra szigetelése után 
kezdődik. A meleg levegővel való átitatási vizsgálathoz szükséges kezdeti C HCi, P i 
és T i értékek meghatározásához meg kell mérni a szénhidrogén koncentrációját, a 
hőmérsékletet és a légköri nyomást. Ezeket a számokat használják fel a párolgási 
emisszió kiszámításához (lásd a 6. bekezdést). A kamra T környezeti hőmérséklete 
a 60 perces meleg levegővel való átitatási időszak alatt ne legyen kisebb, mint 296 
K (23 °C), illetve nagyobb, mint 304 K (31 °C). L 375/442 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 205. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
  
5.5.7. Közvetlenül a 60 ± 0,5 perces vizsgálati időszak vége előtt a szénhidrogén-elemzőt 
nulla helyzetbe és végkitérésre kell állítani. 
 
5.5.8. A 60 ± 0,5 perces vizsgálati időszak végén meg kell mérni a szénhidrogén-
koncentrációt a mérőkamrában. A hőmérsékletet és a légköri nyomást szintén meg 
kell mérni. Ezek a meleg levegővel való átitatási vizsgálatban használt számításhoz 
(lásd a 6. bekezdést) szükséges végleges C HCf, P f és T f értékek. 
 
5.6. Átitatás 
 
5.6.1. A vizsgálati járművet be kell tolni, vagy más módon be kell állítani az átitatásra 
szolgáló területre, leállított motorral, és a meleg levegővel való átitatási vizsgálat 
vége és a napi emissziós vizsgálat kezdete között legalább 6, illetve legfeljebb 36 
órán keresztül hagyni kell átmelegedni. Ebből az időtartamból legalább 6 órán 
keresztül 293 ± 2 K (20 ± 2 °C) hőmérsékletnek kell kitenni a járművet. 
 
5.7. Napi vizsgálat 
 
5.7.1.  A vizsgálati járművet egy cikluson keresztül ki kell tenni a melléklet 2. 
függelékében előírt környezeti hőmérsékleti görbének megfelelő hőmérsékletnek, 
melynek maximális eltérése bármely időpontban ± 2 K lehet. Az átlagos 
hőmérséklet legfeljebb ± 1 K értékkel térhet el a hőmérsékleti görbétől, amelyet a 
mért eltérések abszolút értéke alapján számítanak ki. A környezeti hőmérsékletet 
legalább percenként meg kell mérni. A hőmérsékleti ciklus akkor kezdődik, amikor 
T start = 0, az 5.7.6. bekezdés előírásai szerint. 
 
5.7.2. A mérőkamrát közvetlenül a vizsgálat előtt több percen keresztül át kell fújni az 
állandó háttér eléréséig. Ekkor be kell kapcsolni a kamra levegőjének keverésére 
szolgáló ventilátort (ventilátorokat). 
 
5.7.3. A vizsgálati járművet leállított motorral, nyitott ablakokkal és csomagtérfedéllel 
kell bevinni a mérőkamrába. A ventilátort (ventilátorokat) úgy kell beállítani, hogy 
a minimális levegőáramlási sebesség 8 km/h legyen a vizsgált jármű 
üzemanyagtartálya alatt. 
 
5.7.4. A szénhidrogén-elemzőt közvetlenül a vizsgálat előtt nulla helyzetbe és végkitérésre 
kell állítani. 
 
5.7.5. A kamra ajtóit be kell zárni, és gázbiztos tömítéssel kell ellátni. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/443
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 206. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
5.7.6. Az ajtók bezárása és szigetelése utáni 10 percen belül meg kell mérni a 
szénhidrogén koncentrációját, a hőmérsékletet és a légköri nyomást a napi 
vizsgálathoz szükséges kezdeti C HCi, P i és T i értékek meghatározásához. Ez az a 
pont, ahol az idő értéke: T start = 0. 
 
5.7.7. A szénhidrogén-elemzőt közvetlenül a vizsgálat befejezése előtt nulla helyzetbe és 
végkitérésre kell állítani. 
 
5.7.8. Az emissziós mintavételi időszak 24 óra ± 6 perccel az 5.7.6. bekezdésben 
meghatározott kezdeti mintavétel megkezdése után ér véget. Az eltelt időt fel kell 
jegyezni. A napi vizsgálatban használt számításhoz (lásd a 6. bekezdést) szükséges 
végleges C HCf, P f és T f értékek meghatározásához meg kell mérni a szénhidrogén-
koncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. Ezzel fejeződik be a párolgási 
emisszió mérésére szolgáló vizsgálati eljárás. 
 
 
6. SZÁMÍTÁSOK 
 
6.1. Az 5. fejezetben leírt párolgási emissziós vizsgálatok lehetővé teszik a 
szénhidrogén-kibocsátások kiszámítását a napi és a meleg levegővel való átitatási 
vizsgálat szakaszainak eredményeiből. A párolgási veszteségeket a fenti vizsgálati 
szakaszokból kell kiszámítani, felhasználva a kezdeti és a végső szénhidrogén-
koncentráció, a hőmérséklet, a kamrában mért nyomás, valamint a kamra nettó 
térfogatának értékeit. A számításokhoz az alábbi képletet kell alkalmazni: 
 
 
 
 
 
ahol: 
 
M HC = szénhidrogén tömege grammban 
 
M HC,ou t  = a kamrából kilépő szénhidrogén tömege,  állandó térfogatú 
 kamra esetén a napi emisszió vizsgálatához  (gramm) 
 L 375/444 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 207. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 M
HC,i = a kamrába belépő szénhidrogén tömege,  állandó térfogatú 
 kamra esetén a napi emisszió vizsgálatához  (gramm) 
 
C HC = a kamrában mért szénhidrogén-koncentráció  (ppm térfogat C 1 
 egyenértékben) 
 
V = a kamra nettó térfogata (m3), korrigálva  a jármű 
 térfogatával, nyitott ablakok és csomagtér  mellett. Ha a 
 jármű térfogata nincs meghatározva,  akkor 1,42 m3 
 térfogatértéket kell levonni. 
 
T =  a kamra környezeti hőmérséklete, K 
 
P = légköri nyomás, kPa 
 
H/C = hidrogén-szén arány 
 
k = 1,2 x (12 + H/C) 
 
ahol: 
 
i = a kezdeti leolvasott érték indexe 
 
f = a végső leolvasott érték indexe 
 
H/C = 2,33 a napi vizsgálat során mért veszteségek esetén 
 
H/C = 2,20 melegen tartási veszteségek esetén 
 
6.2. A vizsgálat összesített eredményei 
 
A vizsgált jármű teljes szénhidrogén-kibocsátásának tömege a következőképpen 
számítható ki: 
 
M total = M DI + M HS 
 
 ahol: 
 
M total  =  a jármű által kibocsátott szennyezőanyagok összes tömege (gramm) 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/445
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 208. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 M
DI    =  a napi vizsgálat során kibocsátott szénhidrogén tömege (gramm) 
 
M HS    =  a meleg levegővel való átitatás során kibocsátott szénhidrogén tömege 
(gramm) 
 
7. GYÁRTÁSI MEGFELELŐSÉG 
 
7.1. A futószalag végén szokásos vizsgálatnál a jóváhagyás jogosultja mintavétellel 
bizonyíthatja a gyártás megfelelőségét olyan járművek kiválasztásával, amelyek 
megfelelnek az alábbi követelményeknek. 
 
7.2. Szivárgásvizsgálat 
 
7.2.1. A kibocsátáscsökkentő rendszerből a légkörbe vezető szellőzőnyílásokat le kell 
zárni. 
 
7.2.2. Az üzemanyag-ellátó rendszerre 370 ± 10 vízoszlop-milliméter nyomást kell 
kifejteni. 
 
7.2.3. A nyomást hagyni kell stabilizálódni, mielőtt elkülönítik a nyomást előállító forrást 
az üzemanyag-ellátó rendszertől. 
 
7.2.4. Az üzemanyag-ellátó rendszer leválasztását követően a nyomásnak öt perc alatt 
nem szabad 50 vízoszlop-milliméternél nagyobb mértékben lecsökkennie. 
 
7.3. Szellőzés vizsgálata 
  
7.3.1. A kibocsátáscsökkentő rendszerből a légkörbe vezető szellőzőnyílásokat le kell 
zárni. 
 
7.3.2. Az üzemanyag-ellátó rendszerre 370 ± 10 vízoszlop-milliméter nyomást kell 
kifejteni. 
 
7.3.3. A nyomást hagyni kell stabilizálódni, mielőtt elkülönítik a nyomást előállító forrást 
az üzemanyag-ellátó rendszertől. 
 
7.3.4. A kibocsátáscsökkentő rendszerből a légkörbe vezető szellőzőnyílásokat a gyári 
állapotnak megfelelően kell visszaállítani. 
 
7.3.5. Az üzemanyag-ellátó rendszerben a nyomás legalább 30 másodperc, de legfeljebb 2 
perc alatt csökkenhet 100 vízoszlop-milliméter alá. L 375/446 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 209. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
  
7.3.6. A gyártó kérésére a szellőzés megfelelő működését más egyenértékű eljárással is 
lehet igazolni. A gyártónak be kell mutatnia ezt az eljárást a műszaki szolgálatnak a 
típusjóváhagyási vizsgálat alatt. 
 
7.4. Tisztítási vizsgálat 
 
7.4.1. 1,0 liter/perc légáramlást érzékelő berendezést kell csatlakoztatni a 
tisztítónyíláshoz, és a tisztítórendszert elhanyagolható mértékben befolyásoló 
megfelelő méretű nyomóedényt kell az átkapcsolószelepen keresztül a 
tisztítónyíláshoz kötni. 
 
7.4.2. A gyártó alkalmazhatja az általa kiválasztott áramlásmérőt is, ha azt az illetékes 
hatóság elfogadja. 
 
7.4.3. A járművet úgy kell üzemeltetni, hogy ki lehessen mutatni a tisztítórendszer 
bármilyen olyan konstrukciós tulajdonságát, amely a tisztítási műveletet korlátozza, 
és a körülményeket fel lehessen jegyezni. 
 
7.4.4. A motornak a 7.4.3. bekezdésben rögzített határértékeken belüli üzemeltetése 
közben meg kell határozni a légáramlás mértékét az alábbi eljárások egyikével: 
 
7.4.4.1. a 7.4.1. bekezdésben leírt berendezés bekapcsolása esetén: a légköri nyomásnak egy 
percen belül olyan szintre kell esnie, amely mutatja, hogy 1,0 liter levegőtérfogat 
áramlott be a párolgási emissziót csökkentő rendszerbe; vagy 
 
7.4.4.2. alternatív áramlásmérő készülék használata esetén legalább 1,0 liter/perc értéket 
kell mérni. 
 
7.4.4.3. A gyártó kérésére alternatív tisztítási eljárást használhatnak, ha az eljárást a 
típusjóváhagyási vizsgálat során bemutatták a műszaki szolgálatnak, és az el is 
fogadta azt. 
 
7.5. A típusjóváhagyást megadó hatóság bármikor ellenőrizheti a termelési egységben 
alkalmazott megfelelőség-ellenőrzési módszereket. 
 
7.5.1. Az ellenőrnek elegendő mennyiségű mintát kell vennie a gyártási sorozatból. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/447
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 210. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 7.5.2. Az ellenőr az előírás 8.2.5. bekezdése szerint megvizsgálhatja ezeket a járműveket. 
 
7.6. Ha a fenti 7.5. bekezdés követelményei nem teljesülnek, akkor az illetékes 
hatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy a lehető legrövidebb időn belül minden 
szükséges intézkedést megtegyenek a gyártás megfelelősége helyreállítására. 
 L 375/448 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 211. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 7. melléklet – 1. függelék
 
 
A PÁROLGÁSI EMISSZIÓT VIZSGÁLÓ BERENDEZÉS HITELESÍTÉSE 
 
1. A HITELESÍTÉS GYAKORISÁGA ÉS MÓDSZEREI 
 
1.1. Minden berendezést hitelesíteni kell az első használatbavétel előtt, azt követően 
pedig szükség szerinti gyakorisággal, de a hitelesítést mindenképpen el kell végezni 
a típusjóváhagyási vizsgálat előtti hónapban. Az alkalmazandó hitelesítési 
módszereket a jelen függelék írja le. 
 
1.2. Általában az elsőként megadott hőmérsékletértékeket kell használni. A szögletes 
zárójelben szereplő értékek alternatív megoldásként alkalmazhatók. 
 
2. A KAMRA HITELESÍTÉSE 
 
2.1. A kamra belső térfogatának kezdeti meghatározása 
 
2.1.1. Első használatbavétel előtt meg kell határozni a kamra belső térfogatát az alábbiak 
szerint: 
 
Gondosan meg kell mérni a kamra belső méreteit, figyelembe véve az esetleges 
rendellenességeket (például gyámfák). A kamra belső térfogatát ezekből a 
mérésekből kell meghatározni. 
 
Változtatható térfogatú kamránál a kamrát egy állandó térfogatra kell rögzíteni, 
amikor a kamra környezeti hőmérséklete 303 K (30 °C) [(302 K (29 °C)]. Ennek a 
névleges értéknek a bejelentett érték ± 0,5%–os tartományán belül 
megismételhetőnek kell lennie. 
 
2.1.2. A nettó belső térfogatot úgy kell megállapítani, hogy 1,42 m3 értéket ki kell vonni a 
kamra belső térfogatából. Az 1,42 m3 érték helyett alkalmazható a vizsgálati jármű 
térfogata is nyitott csomagtérrel és ablakokkal. 
 
2.1.3. A kamrát a 2.3. bekezdésben leírtak szerint kell ellenőrizni. Amennyiben a 
propángáz tömege ± 2% eltéréssel nem egyezik meg a befecskendezett tömeggel, 
akkor korrigáló intézkedésre van szükség. 
 
2.2. A kamra háttérkibocsátásainak meghatározása 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/449
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 212. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 Ezzel a művelettel megállapítható, hogy a kamrában vannak-e olyan anyagok, 
amelyek jelentős mennyiségű szénhidrogént bocsátanak ki. Az ellenőrzést a kamra 
üzembe helyezésekor kell elvégezni, ezt követően pedig a kamrában végzett minden 
olyan művelet után, amely befolyásolhatja a háttérkibocsátást, de legalább évente 
egy alkalommal. 
 
2.2.1. A változtatható térfogatú kamrákat rögzített vagy nem rögzített térfogattal lehet 
üzemeltetni a 2.1.1. bekezdésben leírtak szerint, 308 K ± 2 K (35 ± 2 °C [309 K ± 2 
K (35 ± 2 °C)] környezeti hőmérséklet fenntartásával az alábbiakban leírt 4 órás 
periódus alatt. 
 
2.2.2. Az állandó térfogatú kamrákat zárt bemeneti és kimeneti nyílással kell üzemeltetni. 
A környezeti hőmérsékletet 308 K ± 2 K (35 ± 2 °C [309 K ± 2 K (35 ± 2 °C)] 
hőmérsékleten kell tartani az alábbiakban leírt 4 órás periódus alatt. 
 
2.2.3. A kamrát tömítéssel lehet ellátni, és a 4 órás háttér-mintavétel megkezdése előtt 
legfeljebb 12 órán keresztül keverő ventilátor üzemeltethető. 
 
2.2.4. Az elemzőt (szükség esetén) hitelesíteni kell, majd nulla helyzetbe és végkitérésre 
kell állítani. 
 
2.2.5. A kamra levegőjét meg kell tisztítani, hogy állandó szénhidrogénértéket lehessen 
leolvasni, majd be kell kapcsolni a keverő ventilátort (ha ez még nem történt meg). 
 
2.2.6. A kamrát le kell zárni, és le kell szigetelni, és meg kell mérni a háttérszénhidrogén 
koncentrációját, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. Ezek a mérések adják a C HCi, 
P i és T i kezdeti értékeit, amelyek a kamra háttérkibocsátásának kiszámításához 
szükségesek. 
 
2.2.7. A kamrát négy órán keresztül változatlan állapotban kell hagyni, bekapcsolt keverő 
ventilátorral. 
 
2.2.8. A négy órás időszak elteltével ugyanannak az elemzőnek a használatával meg kell 
mérni a kamra szénhidrogén-koncentrációját. A hőmérsékletet és a légköri nyomást 
szintén meg kell mérni. Ezek a végső C HCf, P f és T f értékek. 
 
2.2.9. A 2.4. bekezdésnek megfelelően ki kell számítani a szénhidrogének tömegének a 
vizsgálat ideje alatt bekövetkező változását a kamrában, amely nem haladhatja meg 
a 0,05 gramm értéket. 
 L 375/450 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 213. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 2.3. A kamra hitelesítése és a visszamaradt szénhidrogén vizsgálata 
 
A kamra hitelesítése és a visszamaradt szénhidrogén vizsgálata lehetőséget ad a 
kamra 2.1. bekezdésben számított térfogatának ellenőrzésére, és a szivárgási 
sebesség mérésére is. A kamra szivárgási sebességét meg kell határozni a kamra 
üzembe helyezésekor, majd minden olyan, a kamrában végzett művelet után, amely 
befolyásolhatja a kamra épségét, és ettől kezdve pedig legalább havonta. Ha hat 
egymást követő havi visszamaradás-ellenőrzést sikeresen elvégeztek javítás nélkül, 
ezt követően a kamra szivárgási sebességét negyedévenként határozhatják meg 
mindaddig, amíg javításra nem lesz szükség. 
 
2.3.1. A kamra levegőjét meg kell tisztítani úgy, hogy állandó szénhidrogén-koncentráció 
értéket lehessen mérni. Be kell kapcsolni a keverő ventilátort (ha ez még nem 
történt meg). A szénhidrogén-elemzőt nulla helyzetbe kell állítani, ha szükséges, 
hitelesíteni kell, és végkitérésre kell állítani. 
 
2.3.2. Változtatható térfogatú kamra esetén a kamrát a névleges térfogatnak megfelelő 
helyzetben kell rögzíteni. Az állandó térfogatú kamrák bemeneti és kimeneti 
nyílását le kell zárni. 
 
2.3.3. A környezeti hőmérsékletet ellenőrző rendszert be kell kapcsolni (ha még nem 
kapcsolták be), és 308 K (35 °C) [309 K (36 °C)] kezdeti hőmérsékletre kell állítani. 
 
2.3.4. Amikor a kamra hőmérséklete 308 K ± 2 K (35 ± 2 °C) [309 K ± 2 K (36 ± 2 °C)] 
értéken állandósul, a kamrát le kell szigetelni, és meg kell mérni a háttér-
koncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. Ezek a mérések adják a C HCi, 
P i és T i kezdeti értékeit, amelyek a kamra hitelesítéséhez szükségesek. 
 
2.3.5. Körülbelül 4 gramm propángázt be kell fecskendezni a kamrába. A propángáz 
tömegét a mért értékhez képest ± 2% pontossággal kell megmérni. 
 
2.3.6. Legalább 5 percig hagyni kell, hogy a kamra tartalma összekeveredjen, majd ezután 
meg kell mérni a szénhidrogén-koncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. 
Ezek a mérések adják a kamra hitelesítéséhez szükséges C HCf, P f és T f értékeket, 
valamint a visszamaradt szénhidrogén vizsgálatához alkalmazandó C HCi, P i és T i 
kezdeti értékeket. 
 
2.3.7. A 2.3.4. és a 2.3.6. bekezdés szerint leolvasott értékek, valamint a 2.4. bekezdésben 
szereplő képlet segítségével ki kell számítani a kamrában lévő propán tömegét. Ez 
legfeljebb ± 2%–kal térhet el a 2.3.5. bekezdésben mért propángáz tömegétől. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/451
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 214. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
2.3.8. Változtatható térfogatú kamra esetén fel kell oldani a kamra névleges térfogatnak 
megfelelő helyzetben való rögzítését. Az állandó térfogatú kamrák bemeneti és 
kimeneti nyílását ki kell nyitni. 
 
2.3.9. Ekkor megkezdődik az eljárás a környezeti hőmérséklet 308 K (35 °C) értékről 293 
K (20 °C) értékre, majd vissza 308 K (35 °C) [308,6 K (35,6 °C)] értékre, 295,2 K 
(22,2 °C) értékre és 308,6 K (35,6 °C) értékre való ciklikus változtatásával, 24 órás 
időszak alatt a melléklet 2. függelékében leírt hőmérsékleti görbe [alternatív görbe] 
szerint, a kamra szigetelését követő 15 percen belül. (A tűréshatárokat a 7. melléklet 
5.7.1. bekezdése határozza meg.) 
 
2.3.10. A 24 órás ciklikus periódus befejezésével meg kell mérni és fel kell jegyezni a 
végső szénhidrogén-koncentrációt, a hőmérsékletet és a légköri nyomást. Ezek a 
visszamaradt szénhidrogén vizsgálatához szükséges végső C HCf, P f és T f értékek. 
 
2.3.11. A 2.4. bekezdés képletének segítségével ki kell számítani a szénhidrogén tömegét a 
2.3.10. és a 2.3.6. bekezdések szerint mért értékekből. A tömeg értéke nem térhet el 
3%-nál nagyobb mértékben a 2.3.7. bekezdésben megadott szénhidrogéntömegtől. 
 
2.4. Számítások 
 
A kamrán belüli nettó szénhidrogéntömeg változásának kiszámításával határozható 
meg a szénhidrogénháttér és a szivárgási sebesség értéke. A szénhidrogén-
koncentráció, a hőmérséklet és a légköri nyomás kezdeti és végső mért értékeit kell 
felhasználni a következő képletben a szénhidrogéntömeg változásának 
kiszámításához. 
 
 
 
ahol: 
 
M HC = szénhidrogén tömege grammban 
 
M HC,ou t  = a kamrából kilépő szénhidrogén tömege, ha állandó térfogatú  
  kamrát használnak a napi emissziós vizsgálathoz (gramm) 
 L 375/452 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 215. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 M
HC,i = a kamrába belépő szénhidrogén tömege, ha állandó térfogatú
  kamrát használnak a napi emissziós vizsgálathoz (gramm) 
 
C HC = szénhidrogén-koncentráció a kamrában (ppm szén)   
  (Megjegyzés : ppm szén = ppm propán x 3) 
 
V = a kamra térfogata (m3) 
 
T = a kamrában mért környezeti hőmérséklet (K) 
 
P = légköri nyomás (kPa) 
 
K = 17,6; 
 
ahol: 
i a kezdeti leolvasott érték indexe 
f  a végső leolvasott érték indexe 
 
3. A FID (lángionizációs detektor) SZÉNHIDROGÉN-ELEMZŐ ELLENŐRZÉSE 
 
3.1. A detektor válaszjelének optimalizálása 
 
A FID érzékelőt a műszer gyártójának előírásai szerint kell beállítani. A 
legáltalánosabb üzemi tartományban levegő és propángáz keverékét kell használni a 
válaszjel optimalizálására. 
 
3.2. A szénhidrogén elemző hitelesítése 
 
Az elemző hitelesítéséhez levegő és propángáz keverékét, valamint tisztított 
szintetikus levegőt kell használni. Lásd a 4. melléklet 4.5.2. bekezdését (hitelesítő 
gázok). 
 
A függelék 4.1.–4.5. bekezdésében leírtak szerint hitelesítési görbét kell 
szerkeszteni. 
 
3.3. Az oxigén zavaró hatásának ellenőrzése és az ajánlott határértékek 
 
Valamely szénhidrogénfajta érzékenységi tényezője (Rf) a FID által kijelzett C 1 
értéknek a gázpalack koncentrációjához viszonyított aránya; a C 1 érték ppm-ben van 
kifejezve. A vizsgálati gáz koncentrációját olyan szinten kell meghatározni, hogy a 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/453
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 216. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 teljes kitérés kb. 80 %-ánál küldjön válaszjelet az üzemi tartományban. A 
koncentrációt ± 2% pontossággal kell meghatározni a térfogatban kifejezett 
fajsúlymérési etalonhoz viszonyítva. Továbbá a gázpalackot 293 és 303 K (20–30 
°C) közötti hőmérsékleten 24 órán keresztül elő kell kezelni. 
 
Az érzékenységi tényezőket az elemző első üzembe helyezésekor, ezt követően 
pedig a nagyobb karbantartási időszakok alkalmával meg kell határozni. 
Referenciagázként propánt kell alkalmazni kiegyenlítő tisztított levegővel hígítva 
úgy, hogy az érzékenységi tényező 1,00 legyen. 
 
Az oxigén zavaró hatásának ellenőrzéséhez használt vizsgálati gáznak és az ajánlott 
érzékenységi tényezőnek az alábbi tartományon belül kell lennie: 
 
Propán és nitrogén:      0,95 ≤ Rf ≤  1,05 
 
4. A SZÉNHIDROGÉN-ELEMZŐ HITELESÍTÉSE 
 
Az általában használt üzemi tartományok mindegyikét hitelesíteni kell a következő 
eljárás szerint: 
 
4.1. Meg kell szerkeszteni a hitelesítési görbét legalább öt, az üzemi tartományban a 
lehető legegyenletesebben elosztott hitelesítési pontból. A legnagyobb 
koncentrációjú hitelesítő gáz névleges koncentrációja a teljes skálaérték legalább 80 
%-a legyen. 
 
4.2. Ki kell számítani a hitelesítési görbét a legkisebb négyzetek módszerével. 
Amennyiben az eredményül kapott polinom háromnál magasabb rendű, akkor a 
hitelesítési pontok számának egyenlőnek kell lennie legalább a polinom 
fokozatának száma plusz kettővel. 
 
4.3. A hitelesítési görbe nem térhet el 2 %-nál nagyobb mértékben a hitelesítő gáz 
névleges értékétől. 
 
4.4. A 3.2. bekezdésből származtatott polinom együtthatóit használva olyan táblázatot 
kell készíteni, amelyben a kijelzett értékeket a koncentráció függvényében 
ábrázolják a teljes skála 1 %-ánál nem nagyobb lépésekben. Ezt valamennyi 
hitelesített elemzési tartományra el kell végezni. A táblázatnak egyéb vonatkozó 
adatokat is kell tartalmaznia, mint például: 
  L 375/454 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 217. oldal 4. melléklet – 7. függelék 
 
 (a) a hitelesítés dátuma, a potenciométer hitelesítési és nulla értéke (ha 
alkalmazható) 
 
(b) névleges skála 
 
(c) az alkalmazott hitelesítő gázok referenciaadatai 
 
(d) a hitelesítő gázok tényleges és kijelzett értékei a százalékos eltérésekkel 
együtt 
 
(e) a FID érzékelő üzemanyaga és típusa 
 
(f) a FID érzékelő légnyomása 
 
4.5. Ha a műszaki szolgálat számára hitelt érdemlően igazolható, hogy valamely 
alternatív módszer (pl. számítógépes, elektronikusan vezérelt tartománykapcsoló) 
használatával egyenértékű pontosságú hitelesítés hajtható végre, akkor ezek az 
alternatív módszerek is alkalmazhatók. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/455
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 218. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 7. melléklet – 2. függelék  
 
 
Napi környezeti hőmérséklet alakulása 
a kamra hitelesítéséhez 
és a napi emissziós vizsgálathoz  Alternatív napi környezeti 
hőmérséklet alakulása 
a kamra hitelesítéséhez 
a 7. melléklet 1. függeléke 
1.2. és 2.3.9. bekezdése 
szerint  
 
Idő (órák) 
Hitelesítés  
Vizs g ála t   
Hőmérséklet 
(°C i)  
Idő (órák)  
Hőmérséklet 
(°C i)  
13  
0/24   
20 , 0   
0   
35 , 6  
14  
1   
20 , 2   
1   
35 , 3  
15  
2   
20 , 5   
2   
34 , 5  
16  
3   
21 , 2   
3   
33.2  
17  
4   
23 , 1   
4   
31 , 4  
18  
5   
25 , 1   
5   
29 , 7  
19  
6   
27 , 2   
6   
28 , 2  
20  
7   
29 , 8   
7   
27 , 2  
21  
8   
31 , 8   
8   
26 , 1  
22  
9   
33 , 3   
9   
25 , 1  
23  
10   
34 , 4   
10   
24 , 3  
24/0  
11   
35 , 0   
11   
23 , 7  
1  
12   
34 , 7   
12   
23 , 3  
2  
13   
33 , 8   
13   
22 , 9  
3  
14   
32 , 0   
14   
22 , 6  
4  
15   
30 , 0   
15   
22 , 2  
5  
16   
28 , 4   
16   
22 , 5  
6  
17   
26 , 9   
17   
24 , 2  
7  
18   
25 , 2   
18   
26 , 8  
8  
19   
24 , 0   
19   
29 , 6  
9  
20   
23 , 0   
20   
31 , 9  
10  
21   
22 , 0   
21   
33 , 9  
11  
22   
20 , 8   
22   
35 , 1  
12  
23   
20 , 2   
23   
35 , 4  
  
  
  
24   
35 , 6 L 375/456 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 219 Annex 7 – Appendix 2 
 
 8. melléklet
 
 
VI. TÍPUSÚ VIZSGÁLAT 
(Az átlagos szénmonoxid- és szénhidrogén-kibocsátás vizsgálata 
hidegindítás után, alacsony környezeti hőmérsékleten) 
 
1. BEVEZETÉS 
 
Ez a melléklet csak szikragyújtású motorokra érvényes. Leírja az előírás 5.3.5. 
bekezdésében meghatározott VI. típusú vizsgálathoz szükséges berendezést és eljárást 
annak érdekében, hogy ellenőrizhessék a szénmonoxid és szénhidrogén emisszióját 
alacsony környezeti hőmérsékleten. Az előírásban érintett témakörök: 
 
a berendezésre vonatkozó követelmények, 
 
(ii) vizsgálati feltételek, 
 
(iii) vizsgálati eljárások és adatokra vonatkozó követelmények 
 
2. VIZSGÁLÓBERENDEZÉS 
 
2.1. Összefoglalás 
 
2.1.1. Ez a fejezet a szikragyújtású motorral felszerelt járművek alacsony környezeti 
hőmérsékleten észlelt kipufogási emissziójának vizsgálatához szükséges berendezés 
leírását tartalmazza. Az eljáráshoz használt berendezés és annak műszaki adatai 
megfelelnek a 4. mellékletben és függelékeiben előírt I. típusú vizsgálat 
követelményeinek, amennyiben a VI. típusú vizsgálathoz nem határoznak meg külön 
követelményeket. A 2.2.–2.6. bekezdések a VI. típusú alacsony hőmérsékletű 
vizsgálatnál alkalmazható eltéréseket írják le. 
 
2.2. Görgős próbapad 
 
2.2.1. A próbapadra a 4.1. bekezdésben leírt követelmények érvényesek. A görgős 
próbapadot úgy kell beállítani, hogy szimulálja a jármű közúton való üzemeltetését 
266 K (-7 °C) hőmérsékleten. Ez a beállítás a 266 K (-7 °C) hőmérsékleten 
meghatározott közúti menet-ellenállási görbe alapján végezhető el. Alternatív 
megoldásként a 4. melléklet 3. függelékében meghatározott menetellenállást 
beállíthatják a szabadfutási idő 10 százalékos csökkenésének megfelelően. A műszaki 
szolgálat a menetellenállás meghatározására más módszereket is jóváhagyhat. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/457
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 220. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
2.2.2. A görgős próbapad hitelesítésére a 4. melléklet 2. függelékében rögzített rendelkezések 
érvényesek. 
 
2.3. Mintavevő rendszer 
 
2.3.1. A 4. melléklet 4.2. bekezdésében, illetve a 4. melléklet 5. függelékében rögzített 
rendelkezések alkalmazandók. Az 5. függelék 2.3.2. bekezdésében leírtak az alábbiak 
szerint módosulnak: 
 
„A vezetékek elrendezését, a CVS szállítási teljesítményét, a hígító levegő 
hőmérsékletét és fajlagos páratartalmát (amely eltérhet a jármű égésterébe jutó 
levegőtől) úgy kell szabályozni, hogy gyakorlatilag megszüntesse a víz kicsapódását a 
rendszerben (0,142–0,165 m3/s áramlási mennyiség a legtöbb járműnél elegendő).” 
 
2.4. Gázelemzési felszerelés 
 
2.4.1. A 4. melléklet 4.3. bekezdésének rendelkezései érvényesek, de csak a szénmonoxid, a 
széndioxid és a szénhidrogén vizsgálatára. 
 
2.4.2. A gázelemzési felszerelés hitelesítésére a 4. melléklet 6. függelékében rögzített 
rendelkezések érvényesek. 
 
2.5. Gázok 
 
2.5.1. A 4. melléklet 4.5. bekezdésében rögzített rendelkezések alkalmazandók, ahol 
értelmezhetők. 
 
2.6. Kiegészítő berendezések 
 
2.6.1. A térfogat, a hőmérséklet, a nyomás és a páratartalom méréséhez használandó 
berendezésre a 4. melléklet 4.4. és 4.6. bekezdésének rendelkezései alkalmazandók. 
 
3. A VIZSGÁLAT LEFOLYTATÁSA ÉS AZ ÜZEMANYAG 
 
3.1. Általános követelmények 
 
3.1.1. A 8/1. ábra mutatja, hogy a jármű a VI. típusú vizsgálat keretében végrehajtott 
eljárások során milyen lépéseken halad keresztül. A vizsgálati járművet körülvevő L 375/458 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 221 Annex 7 – Appendix 2 
 
 környezeti levegő átlagos hőmérsékleti szintje 266 K (-7 °C) ± 3 K legyen, de 
mindenképpen a 260 K (-13 °C) és a 272 K (-1 °C) közötti tartományba essen. 
 
A hőmérséklet három egymást követő percben nem lehet kisebb, mint 263 K (-10 °C) 
vagy nagyobb, mint 269 K (-4 °C). 
 
3.1.2. A vizsgálati helyiség hőmérsékletét a vizsgálat alatt a hűtőventilátor kimeneténél kell 
mérni (a melléklet 5.2.1. bekezdése szerint). A vizsgálati jelentésben közölt környezeti 
hőmérsékleti értéket a vizsgálati helyiségben legfeljebb 1 perces állandó időközönként 
mért hőmérsékleti értékek számtani átlagaként kell kiszámítani. 
 
3.2. Vizsgálati eljárás 
 
A vizsgálat 1. részének városi menetciklusa, amelyet a 4. melléklet 1. függelékében 
szereplő 1/1. ábra szemléltet, négy alapvető városi ciklusból áll, amelyek együttesen az 
1. rész teljes ciklusát alkotják. 
 
3.2.1. A motor indítását, a mintavétel megkezdését és az első ciklust a 4. melléklet 1.2. 
táblázatában és 1/1. ábráján leírtak szerint kell elvégezni. 
 
3.3. A vizsgálat előkészítése 
 
3.3.1. A vizsgálati járműre a 4. melléklet 3.1. bekezdésének rendelkezései érvényesek. A 
görgős próbapadon az egyenértékű tehetetlenségi tömeg beállítását a 4. melléklet 5.1. 
bekezdésének rendelkezései szerint kell elvégezni. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/459
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 222. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 8/1. ábra
 
 
Az alacsony környezeti hőmérsékletű vizsgálatra vonatkozó eljárás 
 
 
 L 375/460 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 223 Annex 7 – Appendix 2 
 
 If necessary: fuel drain and refill ha szükséges, üzemanyag leeresztése és 
feltöltése 
preconditioning section 4 előkezelés 4. szakasz 
two options két választási lehetőség 
Forced cool down 4.3.3. erőltetett hűtés, 4.3.3. bekezdés 
Ambient cold soak 4.3.2. hideg környezeti levegővel való átitatás, 
4.3.2. bekezdés 
Cold soak min 1 h hideg levegővel való átitatás, min. 1 óra 
12-36 h 12–36 óra 
Low temperature exhaust emission test 266 
K ± 3 K Section 5.3 kipufogási emisszió vizsgálata alacsony hőmérsékleten (266 K ± 3 K), 5.3. bekezdés 
END BEFEJEZÉS 
START ELINDÍTÁS 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/461
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 224. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 3.4. Vizsgálati üzemanyag 
 
3.4.1. A vizsgálati üzemanyagnak meg kell felelnie a 10. melléklet 3. bekezdésében előírt 
műszaki adatoknak. 
 
4. A JÁRMŰ ELŐKEZELÉSE 
 
4.1. Összefoglalás 
 
4.1.1. Az emissziós vizsgálatok megismételhetősége érdekében a vizsgálati járműveket 
egységes módon kell előkezelni. Az előkezelés a görgős próbapadon végzett előkészítő 
menetciklusból áll, amelyet átmelegítési időszak követ a 4.3. bekezdésben leírt 
emissziós vizsgálat előtt.  
 
4.2. Előkezelés 
 
4.2.1. Az üzemanyagtartályt fel kell tölteni az előírt vizsgálati üzemanyaggal. Amennyiben 
az üzemanyagtartályban levő üzemanyag nem felel meg a 3.4.1. bekezdés 
követelményeinek, a feltöltés előtt az üzemanyagot le kell ereszteni. A vizsgálati 
üzemanyag hőmérséklete legfeljebb 289 K (+16 °C) legyen. A fenti műveletek során a 
párolgási emissziót csökkentő rendszert nem szabad rendellenes módon megtisztítani 
vagy megterhelni. 
 
4.2.2. A járművet a vizsgálati helyiségben lévő görgős próbapadra kell helyezni.  
 
4.2.3. Az előkezelés a 4. melléklet 1. függeléke 1/1. ábráján bemutatott 1. és 2. rész szerinti 
menetciklusból áll. A gyártó kérésére a szikragyújtású motorral felszerelt járműveket is 
elő lehet kezelni a vizsgálat 1. része szerinti egy menetciklus és a 2. része szerinti két 
menetciklus végrehajtásával. 
 
4.2.4. Az előkezelés során a vizsgálati helyiség hőmérsékletének viszonylag állandónak kell 
maradnia, és nem haladhatja meg a 303 K (30 °C) értéket. 
 
4.2.5. A meghajtott kerekek gumiabroncsainak nyomását a 4. melléklet 5.3.2. bekezdésének 
rendelkezései szerint kell beállítani. 
 
4.2.6. Az előkezelés befejezését követő tíz percen belül a motort le kell állítani. 
 
4.2.7. A gyártó kérésére és a műszaki szolgálat jóváhagyásával – kivételes esetekben – 
kiegészítő előkezelés is végrehajtható. A műszaki szolgálat is elhatározhatja kiegészítő 
előkezelés végrehajtását. A kiegészítő előkezelés a 4. melléklet 1. függelékében leírt 1. L 375/462 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 225 Annex 7 – Appendix 2 
 
 rész ciklusának egy vagy több vezetési fázisából áll. A kiegészítő előkezelés adatait 
rögzíteni kell a vizsgálati jelentésben. 
 
4.3. Átitatási módszerek 
 
4.3.1. A jármű emissziós vizsgálat előtti stabilizálására az alábbi két módszer egyikét kell 
alkalmazni, a gyártó választása szerint. 
 
4.3.2. Általános módszer 
 
Az alacsony hőmérsékletű kipufogási emisszió vizsgálata előtt a járművet legalább 12 
órán és legfeljebb 36 órán keresztül tárolni kell. Ez alatt az időszak alatt a környezeti 
hőmérsékletet (száraz hőmérő) a következő átlagos értéken kell tartani: 
 
266 K (-7 °C) ± 3 K az időszak minden órájában, és az értéknek mindenképpen 260 K 
(-13 °C) és 272 K (-1 °C) közötti tartományba kell esnie. Továbbá a hőmérséklet 
három egymást követő percben nem lehet kisebb, mint 263 K (-10 °C) vagy nagyobb, 
mint 269 K (-4 °C). 
 
4.3.3. Erőltetett módszer 
 
Az alacsony hőmérsékletű kipufogási emisszió vizsgálata előtt a járművet legfeljebb 
36 órán keresztül kell tárolni. 
 
4.3.3.1. Ez alatt az időszak alatt a jármű tárolási helyén a környezeti hőmérséklet nem 
haladhatja meg a 303 K (30 °C) értéket.  
 
4.3.3.2. A jármű vizsgálati hőmérsékletre való lehűtését erőltetett hűtéssel lehet elvégezni. Ha 
a hűtési hőmérsékletet ventilátorral növelik, a ventilátort függőleges helyzetben kell 
elhelyezni úgy, hogy a hajtómű és a motor kapja a legnagyobb hűtést, ne az olajteknő. 
A ventilátorok nem helyezhetők a jármű alá. 
 
4.3.3.3. A környezeti hőmérsékletet csak azután kell szigorúan ellenőrizni, ha a jármű lehűlt a 
reprezentatív olajtöltet hőmérsékleteként meghatározott 266 K (-7 °C) ± 2 K értékre. 
 
A reprezentatív olajtöltet-hőmérséklet az olajnak az olajteknő közepénél (de nem az 
olajteknő felületén vagy alján) mért hőmérséklete. Ha két vagy több különböző helyen 
mérik az olaj hőmérsékletét, valamennyi mért értéknek meg kell felelnie a 
hőmérsékletre vonatkozó követelményeknek. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/463
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 226. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 4.3.3.4. Az alacsony hőmérsékletű kipufogási emisszió vizsgálatát megelőzően a járművet a 
266 K (-7 °C) ± 3 K értékre való lehűtést követően legalább egy órán keresztül kell 
tárolni. A környezeti hőmérséklet értéke (száraz hőmérő) ezen időtartam alatt 
átlagosan 266 K (-7 °C) ± 3 K legyen, de mindenképpen a 260 K (-7 °C) és 272 K (-1 
°C) tartományba essen. 
 
Továbbá a hőmérséklet három egymást követő percben nem lehet kisebb, mint 263 K 
(-10 °C) 
vagy nagyobb, mint 269 K (-4 °C). 
 
4.3.4. Ha a járművet egy elkülönített területen 266 K (-7 °C) hőmérsékleten stabilizálták, és 
meleg területen vitték át a vizsgálati helyiségbe, a járművet destabilizálni kell a 
vizsgálati helyiségben legalább hatszor annyi ideig, mint ameddig melegebb 
hőmérsékletnek volt kitéve. A környezeti hőmérséklet értéke (száraz hőmérő) ezen 
időtartam alatt átlagosan 266 K (-7 °C) ± 3 K legyen, de mindenképpen a 260 K (-7 
°C) és 272 K (-1 °C) tartományba essen. 
 
Továbbá a hőmérséklet három egymást követő percben nem lehet kisebb, mint 263 K 
(-10 °C) vagy nagyobb, mint 269 K (-4 °C). 
 
5. A GÖRGŐS PRÓBAPADON VÉGZETT ELJÁRÁS 
 
5.1.  Összefoglalás 
 
5.1.1. Az emisszió mintavételét az 1. rész ciklusából (4. melléklet, 1. függelék 1/1. ábra) álló 
vizsgálati eljárás során kell végrehajtani. A motor elindítása, az azonnali mintavétel, az 
1. rész ciklusa szerinti üzemeltetés és a motor leállítása együttesen alkotja a teljes 
alacsony hőmérsékletű kipufogási emisszió vizsgálatát, összesen 780 mp vizsgálati idő 
alatt. A kipufogási emissziót a környezeti levegővel kell hígítani, és folyamatosan 
arányos mintát kell gyűjteni az elemzéshez. Elemezni kell a zsákban összegyűjtött 
kipufogógázok szénhidrogén-, szénmonoxid- és széndioxid-tartalmát. A hígító levegő 
ezzel egyidőben vett mintáján hasonló elemzést kell végrehajtani szénmonoxidra, 
szénhidrogénre és széndioxidra vonatkozóan. 
 L 375/464 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 227 Annex 7 – Appendix 2 
 
 5.2. A görgős próbapad működése 
 
5.2.1.  Hűtőventilátor 
 
5.2.1.1. A hűtőventilátort úgy kell elhelyezni, hogy a hűtőlevegő közvetlenül a hűtőre 
(vízhűtés) vagy a levegőszívóra (léghűtés) és a járműre irányuljon. 
 
5.2.1.2. Orrmotoros járművek esetén a ventilátort a jármű elé, attól legfeljebb 300 mm 
távolságban kell elhelyezni. Farmotoros járművek esetén, vagy ha a fenti elrendezés 
nem valósítható meg, a hűtőventilátort úgy kell elhelyezni, hogy elegendő levegőt 
szállítson a jármű hűtéséhez. 
 
5.2.1.3. A ventilátor sebességét úgy kell beállítani, hogy 10 km/h és legalább 50 km/h közötti 
üzemi tartományon belül a levegő lineáris sebessége a befúvó kimeneti nyílásánál a 
görgősebességhez képest ± 5 km/h értékhatáron belül legyen. A befúvó végleges 
kiválasztásánál a következő jellemzőket kell figyelembe venni: 
 
(i) terület: legalább 0,2 m2 
 
(ii) az alsó szél magassága a talaj felett: kb. 20 cm 
 
Alternatív megoldásként a befúvó levegőjének lineáris sebessége legalább 6 m/s (21,6 
km/h) legyen. A gyártó kérésére különleges járművek esetén (pl. kisteherautók, 
terepjárók) a hűtőventilátor magassága módosítható. 
 
5.2.1.4. A jármű sebességét a próbapad görgőin mért fordulatszám alapján kell meghatározni 
(lásd 4. melléklet 4.1.4.4. bekezdés). 
 
5.2.3. Szükség esetén előzetes vizsgálati ciklusokat kell lefolytatni annak meghatározására, 
hogy miként lehet legjobban működtetni a gáz- és fékpedált ahhoz, hogy a menetciklus 
az előírt határértékeken belül megközelítse az elméleti menetciklust, illetve be lehessen 
állítani a mintavevő rendszert. Ezeket a menetciklusokat a 8/1. ábrán szemléltetett 
„ELINDÍTÁS” lépés előtt kell végrehajtani. 
 
5.2.4. A levegő páratartalmát elég alacsonyan kell tartani ahhoz, hogy megakadályozza a víz 
lecsapódását a próbapad görgőin. 
 
5.2.5. A görgős próbapadot alaposan át kell melegíteni gyártójának ajánlása szerint, és 
azoknak az eljárásoknak vagy szabályozási módszereknek a használatával, amelyek 
biztosítják a maradék súrlódási teljesítmény állandóságát. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/465
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 228. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
5.2.6. A próbapad bemelegítése és az emissziós vizsgálat megkezdése között eltelt idő nem 
lehet hosszabb, mint 10 perc, ha a próbapad csapágyait nem függetlenül fűtik. Ha a 
próbapad csapágyait önállóan fűtik, az emissziós vizsgálatot a próbapad bemelegítése 
után legfeljebb 20 perccel meg kell kezdeni. 
 
5.2.7. Ha a próbapad teljesítményét kézzel állítják be, ezt legfeljebb egy órával a kipufogási 
emisszió vizsgálatának megkezdése előtt el kell végezni. Ne a vizsgálati járművet 
használják a beállításhoz. Ha a görgős próbapad előválasztható teljesítményértékek 
beállítására szolgáló automatikus vezérlőegységgel van felszerelve, ezek a beállítások 
az emissziós vizsgálat megkezdése előtt bármikor elvégezhetők. 
 
5.2.8. Az emissziós vizsgálat menetciklusának megkezdése előtt a vizsgálati helyiség 
hőmérséklete 266 K (-7 °C) ± 2 K legyen, amelyet a hűtőventilátor légáramában kell 
mérni a járműtől legfeljebb 1,5 m távolságban. 
 
5.2.9. A jármű üzemeltetése közben a fűtő és a páramentesítő készülékeket ki kell kapcsolni. 
 
5.2.10. A menetciklus alatt futott teljes távolságot, illetve a görgő mért fordulatszámát fel kell 
jegyezni. 
 
5.2.11. A négykerék-meghajtású járműveket kétkerék-meghajtású üzemmódban kell vizsgálni. 
A próbapad beállításához a teljes menetellenállást a jármű elsődleges tervezett vezetési 
üzemmódjában kell meghatározni. 
 
5.3. A vizsgálat végrehajtása 
 
5.3.1. A 4. melléklet 6.2–6.6. bekezdéseinek rendelkezései (a 6.2.2. rendelkezés kivételével) 
vonatkoznak a motor elindítására, a vizsgálat végrehajtására és az emisszió 
mintavételére. A mintavétel a motor beindítási eljárása előtt vagy annak időpontjában 
kezdődik, és az 1. rész (városi menetciklus) utolsó elemi ciklusa végső alapjárati 
időszakának befejezése után 780 másodperccel fejeződik be. 
 
Az első menetciklus a motor beindulása után 11 másodpercig tartó alapjárattal 
kezdődik. 
 
5.3.2. Az emissziós minták elemzésére a 4. melléklet 7.2. bekezdésének rendelkezései 
érvényesek. A kipufogógáz minta elemzésekor a műszaki szolgálatnak ügyelnie kell 
arra, hogy ne csapódjon le vízgőz a kipufogógáz mintavevő zsákokban. 
 L 375/466 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 229 Annex 7 – Appendix 2 
 
 5.3.3. A kibocsátott szennyezőanyagok tömegének kiszámítására a 4. melléklet 8. 
bekezdésének rendelkezései érvényesek. 
 
6. EGYÉB KÖVETELMÉNYEK 
 
6.1. Ésszerűtlen kibocsátáscsökkentési stratégia 
 
6.1.1. Bármilyen ésszerűtlen kibocsátáscsökkentési stratégiát, amely a jármű alacsony 
hőmérsékleten való vezetése közben, normál üzemi körülmények között korlátozza a 
kibocsátáscsökkentő rendszer hatékonyságát, amennyiben az nem szerepel a 
szabványos emissziós vizsgálatokban, kiiktató eszköznek kell tekinteni. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/467
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 230. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 9. melléklet
 
 
V. TÍPUSÚ VIZSGÁLAT 
(A szennyezéscsökkentő berendezések tartósságának ellenőrzésére 
szolgáló vizsgálat leírása) 
 
1. BEVEZETÉS 
 
A melléklet azt a vizsgálatot írja le, amely a szikragyújtású vagy kompressziós 
gyújtású motorral felszerelt járművek szennyezésgátló berendezései tartósságának 
ellenőrzésére szolgál 80 000 km-es élettartam-vizsgálat alatt. 
 
2. VIZSGÁLATI JÁRMŰ 
 
2.1. A jármű jó műszaki állapotban legyen, a motor és a szennyezésgátló berendezések 
pedig újak legyenek. A jármű megegyezhet az I. típusú vizsgálatra bemutatott 
járművel. Az I. típusú vizsgálatot akkor kell elvégezni, ha a jármű az 5.1. bekezdés 
élettartamciklusából legalább 3000 km-t már megtett. 
 
3. ÜZEMANYAG 
 
A tartóssági vizsgálatot kereskedelemben kapható, megfelelő üzemanyaggal kell 
végrehajtani. 
 
4. A JÁRMŰ KARBANTARTÁSA ÉS BEÁLLÍTÁSA 
 
A vizsgálati jármű kezelőszerveit a gyártó ajánlásainak megfelelően kell karbantartani, 
beállítani és használni. 
 
5. A JÁRMŰ ÜZEMELTETÉSE PRÓBAPÁLYÁN, KÖZÚTON VAGY GÖRGŐS 
PRÓBAPADON 
 
5.1. Menetciklus 
 
A próbapályán, közúton vagy görgős próbapadon történő üzemeltetés során az 
alábbiakban leírt vezetési ütemtervben (9/1. ábra) szereplő távolságot kell megtenni: 
 
5.1.1. a tartóssági vizsgálat ütemterve 11, egyenként 6 km hosszú ciklusból áll, 
 L 375/468 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 231 Annex 7 – Appendix 2 
 
 5.1.2. az első kilenc ciklus alatt a járművet a ciklus közepén négyszer kell megállítani, a 
motort minden alkalommal 15 másodpercig alapjáratban üzemeltetve, 
 
5.1.3. normál gyorsítás és lassítás, 
 
5.1.4. öt lassítás mindegyik ciklus közepén, a sebességet a ciklus sebességéről 32 km/h 
sebességre csökkentve, és a járművet fokozatosan újból felgyorsítva a ciklus 
sebességére, 
 
5.1.5. a tizedik ciklust 89 km/h állandó sebességgel kell végrehajtani, 
 
5.1.6. a tizenegyedik ciklus álló helyzetből a legnagyobb gyorsítással kezdődik, és a 113 
km/h sebesség eléréséig tart. Félúton a szokásos módon fékezni kell a jármű teljes 
megállásáig. Ezt 15 másodperc alapjárati és egy második legnagyobb gyorsítási 
szakasz követi. 
 
Ezt követően újból elölről kell kezdeni az ütemtervet. 
A következő táblázat tartalmazza az egyes ciklusok legnagyobb sebességét. 
 
 
9.1. táblázat  
Az egyes ciklusok legnagyobb sebessége 
 
 
C i kl us   
C i kl us s e b e ss é g  
(k m/ h)  
 
1 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
8 
9 
10 
11  
64 
48 
64 
64 
56 
48 
56 
72 
56 
89 
113 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/469
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 232. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 9/1. ábra
 
 
Vezetési ütemterv 
 
 
Stop then accelerate to lap speed Megállás, majd gyorsítás a körhöz előírt 
sebességre 
Deccelerate to 32 km/h then accelerate to lap 
speed Lassítás 32 km/h sebességre, majd gyorsítás a körhöz előírt sebességre 
0 and 6 kilometers 0 és 6 km 
Start – Finish Start – Cél 
  L 375/470 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 233 Annex 7 – Appendix 2 
 
  
 
5.2. A gyártó kérésére alternatív közúti vizsgálati ütemterv is használható. Az alternatív 
vizsgálati ütemterveket a vizsgálat megkezdése előtt a műszaki szolgálatnak jóvá kell 
hagynia, és az átlagsebességnek, a sebességek megoszlásának, a megállások számának 
kilométerenként és a gyorsítások számának kilométerenként lényegében meg kell 
egyeznie a próbapályán vagy a görgős próbapadon használt vezetési ütemtervben 
szereplő értékekkel (lásd az 5.1. bekezdést és a 9/1. ábrát). 
 
5.3. A tartóssági vizsgálatot, vagy a gyártó választása szerint a módosított tartóssági 
vizsgálatot addig kell folytatni, amíg a jármű nem futott legalább 80 000 km-t. 
 
5.4. Vizsgálati berendezés 
 
5.4.1. Görgős próbapad  
 
5.4.1.1. Amennyiben a tartóssági vizsgálatot görgős próbapadon végzik, a próbapadnak 
alkalmasnak kell lennie az 5.1. bekezdésben leírt ciklus végrehajtására. Különösen 
fontos, hogy a próbapad fel legyen szerelve tehetetlenséget és menetellenállást 
szimuláló rendszerekkel. 
 
5.4.1.2. A féket úgy kell beállítani, hogy elnyelje a meghajtó kerekekre kifejtett teljesítményt 
80 km/h állandó sebesség mellett. A teljesítmény a meghatározására és a fék 
beállítására ugyanazokat a módszereket kell alkalmazni, amelyek a 4. melléklet 3. 
függelékében le vannak írva. 
 
5.4.1.3. A jármű hűtőrendszerének lehető kell tennie a járműnek a közúti körülményekhez 
hasonló hőmérsékleten való üzemeltetését (az olaj, a víz, a kipufogórendszer stb. 
hőmérséklete tekintetében). 
 
5.4.1.4. A próbapad egyéb beállításait és jellemzőit, ha szükséges, azonosnak kell tekinteni az 
előírás 4. mellékletében leírtakkal (pl. tehetetlenség, amely lehet mechanikai vagy 
elektromos). 
 
5.4.1.5. A járművet, szükség esetén, át lehet helyezni egy másik próbapadra az emissziós 
mérésvizsgálatok végrehajtása céljából. 
 
5.4.2. Üzemeltetés próbapályán vagy közúton 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/471
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 234. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 Ha a tartóssági vizsgálatot próbapályán vagy közúton végzik, a jármű 
referenciatömegének legalább egyenlőnek kell lennie azzal az értékkel, amelyet a 
görgős próbapadi vizsgálatok során alkalmaztak. 
 
6. SZENNYEZŐANYAGOK KIBOCSÁTÁSÁNAK MÉRÉSE 
 
A vizsgálat kezdetén (0 km) és minden 10 000 km ( ± 400 km) megtétele után, vagy 
még gyakrabban, szabályos időközönként mérni kell a kipufogási emissziót az előírás 
5.3.1. bekezdésében meghatározott I. típusú vizsgálat szerint, 80000 km megtételéig. 
Az előírás 5.3.1.4. bekezdésében rögzített határértékeket kell teljesíteni. 
 
Az előírás 2.20. bekezdésben meghatározott periodikusan regeneráló rendszerrel 
felszerelt járművek esetén meg kell állapítani, hogy a jármű nem áll-e közel a regenerálási időszakhoz. Amennyiben nem, a járművet a regenerálás végéig vezetni kell. Ha regenerálás fordul elő az emisszió mérése alatt, új vizsgálatot (beleértve az előkezelést is) kell elvégezni, és az első mérés eredményét nem kell figyelembe venni. 
 
A kipufogási emisszió összes mérési eredményét a futási távolság függvényében 
grafikonon kell ábrázolni, a legközelebbi kilométerértékre kerekítve, és ezeken a 
mérési pontokon keresztül meg kell húzni a legkisebb négyzetek módszerével 
szerkesztett legjobban illeszkedő egyenest. A számítás során nem kell figyelembe 
venni a 0. kilométernél mért vizsgálati eredményeket. 
 
Ezek az adatok csupán akkor elfogadhatók a romlási tényező számításához, ha a 6400 
km és 80 000 km között interpolált pontok ezen az egyenesen a fent említett 
határértékek közé esnek. 
 
Az adatok még elfogadhatók, ha a legjobban illeszkedő egyenes az alkalmazható 
határértéket negatív iránytangenssel metszi (a 6400 km interpolált pontja magasabban 
van, mint a 80000 km interpolált pontja), de a tényleges adatpont 80 000 km-nél a 
határérték alá esik. 
 
Ki kell számítani a kipufogási emissziót szorzó romlási tényezőt minden egyes 
szennyezőanyagra a következők szerint: 
 
 
 L 375/472 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 235 Annex 7 – Appendix 2 
 
  ahol: 
 
 Mi 1 = i kibocsátott szennyezőanyag tömege , g/km-ben kifejezve, 6400 km-re 
interpolálva 
 Mi 2 = i kibocsátott szennyezőanyag tömege , g/km-ben kifejezve, 80 000 km-re 
interpolálva 
 
Ezek az interpolált számértékek minimum négy helyet foglaljanak el a tizedesponttól 
jobbra, mielőtt az egyik értéket elosztják a másikkal a romlási tényező 
meghatározásához. A kapott eredményt három számjegyre kell kerekíteni a 
tizedesponttól jobbra. 
 
Ha a romlási tényező kisebb, mint egy, azt akkor is egynek kell tekinteni. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/473
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 236. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 10. melléklet
 
 
REFERENCIA-ÜZEMANYAGOK MŰSZAKI ADATAI 
 
1. JÁRMŰVEKNEK AZ 5.3.1.4. BEKEZDÉSBEN SZEREPLŐ TÁBLÁZAT „A” SORÁBAN 
MEGADOTT KIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉKEK TELJESÍTÉSÉRE VONATKOZÓ 
VIZSGÁLATÁHOZ HASZNÁLT REFERENCIA-ÜZEMANYAGOK MŰSZAKI ADATAI – I. TÍPUSÚ VIZSGÁLAT 
 1.1. SZIKRAGYÚJTÁSÚ MOTORRAL FELSZERELT JÁRMŰ VIZSGÁLATÁHOZ 
HASZNÁLT REFERENCIA-ÜZEMANYAG MŰSZAKI ADATAI 
 Típus: ólommentes benzin 
Határértékek 1 / Paraméter  Egység  minimum  maxi mum  Vizsgálati módszer  
Vizsgálati oktánszám (RON)   95,0 - EN 25164  
Motor oktánszám (MON)   85,0 - EN 25163  
Sűrűség 15 °C-on  kg/m3 748 762 ISO 3675  
Gőznyomás Reid szerint  kPa 56,0 60,0 EN 12  
Lepárlás:      
– kezdeti forráspont  °C 24 40 EN-ISO 3405  
– párologtatás 100 °C-on  % v/v  49,0 57,0 EN-ISO 3405  
– párologtatás 150 °C-on  % v/v  81,0 87,0 EN-ISO 3405  
– végső forráspont  °C 190 215 EN-ISO 3405  
Lepárlási maradék  % v/v  - 2 EN-ISO 3405  
Szénhidrogén elemzés:      
– olefinek  % v/v  - 10 ASTM D 1319  
– aromások  % v/v  28,0 40,0 ASTM D 1319  
– benzol  % v/v  - 1,0 pr. EN 12177  
– telített  % v/v  - egyensúly  ASTM D 1319  
Szén-hidrogén arány   jelentés  jelentés   
Indukciós periódus 2 / perc 480 - EN-ISO 7536  
Oxigéntartalom  % m/m  - 2,3 EN 1601  
Aktuális gyantatartalom  mg/ml  - 0,04 EN-ISO 6246  
Kéntartalom 3 / mg/kg  - 100 pr. EN ISO/DIS 
14596  
I. osztályba sorolt rézkorrózió   - 1 EN-ISO 2160  
Ólomtartalom  mg/l - 5 EN 237  
Foszfortartalo m  mg/ l - 1,3 A STM D 32 31  
 ___________________ L 375/474 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 237 Annex 7 – Appendix 2 
 
 1
/ A műszaki jellemzőkben feltüntetett értékek „valós értékek”. A határértékek megállapításánál az 
„Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek 
viszonylatában” című ISO 4259 szabvány feltételeit alkalmazzák, és a minimális érték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a legnagyobb és a legkisebb érték meghatározásához pedig a 4R (R = megismételhetőség) legkisebb különbséget veszik figyelembe. 
 A műszaki okokból szükséges mérés ellenére az üzemanyagok gyártójának a nulla értékre kell 
törekednie, ha az előírt legnagyobb érték 2R, illetve a legnagyobb és a legkisebb határértékre való hivatkozás esetén a középértéket kell elérnie. Amennyiben szükséges annak tisztázása, hogy az üzemanyag megfelel-e a műszaki előírás követelményeinek, az ISO 4259 szabvány feltételeit kell alkalmazni. 
 
2
/ Az üzemanyag tartalmazhat oxidációgátlókat és – a finomítóban általában a benzináramlás 
stabilizálására használt – fémdezaktivátorokat, de detergens/diszperzív adalékokatt vagy oldó hatású olajokat nem adhatnak hozzá. 
 
3
/ Az I. típusú vizsgálathoz használt üzemanyag valódi kéntartalmát jelenteni kell. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/475
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 238. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
1.2. DÍZELMOTORRAL FELSZERELT JÁRMŰVEK VIZSGÁLATÁHOZ HASZNÁLT 
REFERENCIA-ÜZEMANYAG MŰSZAKI ADATAI 
 Típus:  Dízel-üzemanyag
 
 
Határértékek 1 / Paraméter  Egység  minimum  maxi mum  Vizsgálati módszer  
Cetánszám 2 /  52,0 54,0 EN-ISO 5165  
Sűrűség 15 °C-on  kg/m3 833 837 EN-ISO 3675  
Lepárlás:      
50 százalékpont  °C 245 - EN-ISO 3405  
95 százalékpont  °C 345 350 EN-ISO 3405  
– végső forráspont  °C - 370 EN-ISO 3405  
Lobbanáspont  °C 55 - EN 22719  
Szűrőeltömődési hidegpont (CFFP)  °C - -5 EN 116  
Viszkozitás 40 °C-on  mm2/s 2,5 3,5 EN-ISO 3104  
Policiklikus aromás 
szénhidrogének  % m/m  3 6.0 IP 391  
Kéntartalom 3 / mg/kg  - 300 Pr. EN-ISO/DIS 14596  
Rézkorrózió   - 1 EN-ISO 2160  
Visszamaradó Conradson szén (10%  DR)
 % m/m  - 0,2 EN-ISO 10370  
Hamutartalom  % m/m  - 0,01 EN-ISO 6245  
Víztartalom  % m/m  - 0,02 EN-ISO 12937  
Közömbösítési szám (erős sav)  mg KOH/g  - 0,02 ASTM D 974-95  
Oxidációs stabilitás 4 / mg/ml  - 0,025 EN-ISO 12205  
Új és jobb módszer a kialakulóban lévő policiklikus aromás szénhidrogének meghatározásához
 % m/m  - - EN 12916  
 
__________________ 1
/ A műszaki jellemzőkben feltüntetett értékek „valós értékek”. A határértékek megállapításánál 
az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” című ISO 4259 szabvány feltételeit alkalmazzák, és a minimális érték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a legnagyobb és a legkisebb érték meghatározásához pedig a 4R (R = megismételhetőség) legkisebb különbséget veszik figyelembe. 
  A műszaki okokból szükséges mérés ellenére az üzemanyagok gyártójának a nulla értékre kell 
törekednie, ha az előírt legnagyobb érték 2R, illetve a legnagyobb és a legkisebb határértékre való hivatkozás esetén a középértéket kell elérnie. Amennyiben szükséges annak tisztázása, L 375/476 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 239 Annex 7 – Appendix 2 
 
 hogy az üzemanyag megfelel-e a műszaki előírás követelményeinek, az ISO 4259 szabvány 
feltételeit kell alkalmazni. 
 2
/ A cetánszámnál a tartomány nem felel meg a minimális 4R tartományra vonatkozó 
követelményeknek. Az üzemanyag szállítója és felhasználója közötti nézeteltérések rendezéséhez az ISO 4259 szabvány előírásai alkalmazhatók, feltéve, hogy a szükséges pontosság eléréséhez a megfelelő számú, ismételt mérést részesítik előnyben. 
 3
/ Az I. típusú vizsgálathoz használt üzemanyag valódi kéntartalmát jelenteni kell. 
 4
/ Jóllehet az oxidációs stabilitás ellenőrzött, mégis valószínű, hogy a tárolási élettartam 
korlátozott lesz. A szállítótól utasításokat kell kérni a tárolási feltételekre és élettartamra vonatkozóan. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/477
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 240. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 2. JÁRMŰVEKNEK AZ 5.3.1.4. BEKEZDÉSBEN SZEREPLŐ TÁBLÁZAT „B” 
SORÁBAN MEGADOTT KIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉKEK TELJESÍTÉSÉRE VONATKOZÓ VIZSGÁLATÁHOZ HASZNÁLT REFERENCIA-ÜZEMANYAGOK MŰSZAKI ADATAI – I. TÍPUSÚ VIZSGÁLAT 
 
2.1.  SZIKRAGYÚJTÁSÚ MOTORRAL FELSZERELT JÁRMŰVEK VIZSGÁLATÁHOZ 
HASZNÁLT REFERENCIA-ÜZEMANYAG MŰSZAKI ADATAI 
 
Típus: ólommentes benzin  
Határértékek 1 / Paraméter  Egység  minimum  maxi mum  Vizsgálati módszer  
Vizsgálati oktánszám (RON)   95,0 - EN 25164  
Motor oktánszám (MON)   85,0 - EN 25163  
Sűrűség 15 °C-on  kg/m3 740 754 ISO 3675  
Gőznyomás Reid szerint  kPa 56,0 60,0 PrEN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Lepárlás:      
– párologtatás 70 °C-on  % v/v  24,0 40,0 EN-ISO 3405  
– párologtatás 100 °C-on  % v/v  50,0 58,0 EN-ISO 3405  
– párologtatás 150 °C-on  % v/v  83,0 89,0 EN-ISO 3405  
– végső forráspont  °C 190 210 EN-ISO 3405  
Lepárlási maradék  % v/v  - 2,0 EN-ISO 3405  
Szénhidrogén elemzés:      
olefinek  % v/v  - 10,0 ASTM D 1319  
aromások  % v/v  29,0 35,0 ASTM D 1319  
telített  % v/v  jelentés  ASTM D 1319  
benzol  % v/v  - 1,0 pr. EN 12177  
Szén-hidrogén arány   jelentés   
Indukciós periódus 2 / perc 480 - EN-ISO 7536  
Oxigéntartalom  % m/m  - 1,0 EN 1601  
Aktuális gyantatartalom  mg/ml  - 0,04 EN-ISO 6246  
Kéntartalom 3 / mg/kg  - 10 ASTM D 5453  
Rézkorrózió   - 1. osztály  EN-ISO 2160  
Ólomtartalom  mg/l - 5 EN 237  
Foszfortartalom  mg/l - 1,3 ASTM D 3231  
 ____________ 1
/ A műszaki jellemzőkben feltüntetett értékek „valós értékek”. A határértékek megállapításánál 
az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” című ISO 4259 szabvány feltételeit alkalmazzák, és a minimális érték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a legnagyobb és a legkisebb L 375/478 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 241 Annex 7 – Appendix 2 
 
 érték meghatározásához pedig a 4R (R = megismételhetőség) legkisebb különbséget veszik 
figyelembe. 
  A műszaki okokból szükséges mérés ellenére az üzemanyagok gyártójának a nulla értékre kell 
törekednie, ha az előírt legnagyobb érték 2R, illetve a legnagyobb és a legkisebb határértékre való hivatkozás esetén a középértéket kell elérnie. Amennyiben szükséges annak tisztázása, hogy az üzemanyag megfelel-e a műszaki előírás követelményeinek, az ISO 4259 szabvány feltételeit kell alkalmazni. 
 2
/ Az üzemanyag tartalmazhat oxidációgátlókat és – a finomítóban általában a benzináramlás 
stabilizálására használt – fémdezaktivátorokat, de detergens/diszperzív adalékokatt vagy oldó hatású olajokat nem adhatnak hozzá. 
 3
/ Az I. típusú vizsgálathoz használt üzemanyag valódi kéntartalmát jelenteni kell. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/479
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 242. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
 2.2. DÍZELMOTORRAL FELSZERELT JÁRMŰVEK VIZSGÁLATÁHOZ HASZNÁLT 
REFERENCIA-ÜZEMANYAG MŰSZAKI ADATAI 
 Típus: Dízel-üzemanyag  
Határértékek 1 / Paraméter  Egység  minimum  maxi mum  Vizsgálati módszer  
Cetánszám 2 /  52,0 54,0 EN-ISO 5165  
Sűrűség 15°C-on  kg/m3 833 837 EN-ISO 3675  
Lepárlás:      
50 százalékpont  °C 245 - EN-ISO 3405  
95 százalékpont  °C 345 350 EN-ISO 3405  
– Végső forráspont  °C - 370 EN-ISO 3405  
Lobbanáspont  °C 55 - EN 22719  
Szűrőeltömődési hidegpont (CFFP)  °C - -5 EN 116  
Viszkozitás 40 °C-on  mm2/s 2,3 3,3 EN-ISO 3104  
Policiklikus aromás 
szénhidrogének  % m/m  3,0 6,0 IP 391  
Kéntartalom 3 / mg/kg  - 10 ASTM D 5453  
Rézkorrózió   - 1. osztály  EN-ISO 2160  
Visszamaradó Conradson szén (10%  DR)
 % m/m  - 0,2 EN-ISO 10370  
Hamutartalom  % m/m  - 0,01 EN-ISO 6245  
Víztartalom  % m/m  - 0,02 EN-ISO 12937  
Közömbösítési szám (erős sav)  mg KOH/g  - 0,02 ASTM D 974  
Oxidációs stabilitás 4 / mg/ml  - 0,025 EN-ISO 12205  
Lubricitás (HFRR kopásletapogatási átmérő 60 °C-
on)
 µ m - 400 CEC F-06-A-96  
FAME  tilos 
 
_____________ 1
/ A műszaki jellemzőkben feltüntetett értékek „valós értékek”. A határértékek megállapításánál 
az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” című ISO 4259 szabvány feltételeit alkalmazzák, és a minimális érték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a legnagyobb és a legkisebb 
érték meghatározásához pedig a 4R (R = megismételhetőség) legkisebb különbséget veszik 
figyelembe. 
 L 375/480 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 243 Annex 7 – Appendix 2 
 
  A műszaki okokból szükséges mérés ellenére az üzemanyagok gyártójának a nulla értékre kell 
törekednie, ha az előírt legnagyobb érték 2R, illetve a legnagyobb és a legkisebb határértékre 
való hivatkozás esetén a középértéket kell elérnie. Amennyiben szükséges annak tisztázása, hogy az üzemanyag megfelel-e a műszaki előírás követelményeinek, az ISO 4259 szabvány feltételeit kell alkalmazni. 
 2
/ A cetánszámnál a tartomány nem felel meg a minimális 4R tartományra vonatkozó 
követelményeknek. Az üzemanyag szállítója és felhasználója közötti nézeteltérések rendezéséhez az ISO 4259 szabvány előírásai alkalmazhatók, feltéve, hogy a szükséges pontosság eléréséhez a megfelelő számú, ismételt mérést részesítik előnyben. 
 3
/ Az I. típusú vizsgálathoz használt üzemanyag valódi kéntartalmát jelenteni kell. 
 4
/ Jóllehet az oxidációs stabilitás ellenőrzött, mégis valószínű, hogy a tárolási élettartam 
korlátozott lesz. A szállítótól utasításokat kell kérni a tárolási feltételekre és élettartamra vonatkozóan. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/481
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 244. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 3. SZIKRAGYÚJTÁSÚ MOTORRAL FELSZERELT JÁRMŰVEK ALACSONY 
KÖRNYEZETI HŐMÉRSÉKLETEN VALÓ VIZSGÁLATÁHOZ HASZNÁLT 
REFERENCIA-ÜZEMANYAG MŰSZAKI ADATAI 
 Típus:  ólommentes benzin 
 
Határértékek 1 / Paraméter  Egység  minimum  maxi mum  Vizsgálati módszer  
Vizsgálati oktánszám (RON)   95,0 - EN 25164  
Motor oktánszám (MON)   85,0 - EN 25163  
Sűrűség 15 °C-on  kg/m3 740 754 ISO 3675  
Gőznyomás Reid szerint  kPa 56,0 95,0 prEN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Lepárlás:      
– párologtatás 70 °C-on  % v/v  24,0 40,0 EN-ISO 3405  
– párologtatás 100 °C-on  % v/v  50,0 58,0 EN-ISO 3405  
– párologtatás 150 °C-on  % v/v  83,0 89,0 EN-ISO 3405  
– végső forráspont  °C 190 210 EN-ISO 3405  
Lepárlási maradék  % v/v  - 2,0 EN-ISO 3405  
Szénhidrogén elemzés:      
olefinek  % v/v  - 10,0 ASTM D 1319  
aromások  % v/v  29,0 35,0 ASTM D 1319  
telített  % v/v  jelentés  ASTM D 1319  
benzol  % v/v  - 1,0 pr. EN 12177  
Szén-hidrogén arány   jelentés   
Indukciós periódus 2 / perc 480 - EN-ISO 7536  
Oxigéntartalom  % m/m  - 1,0 EN 1601  
Aktuális gyantatartalom  mg/ml  - 0,04 EN-ISO 6246  
Kéntartalom 3 / mg/kg  - 10 ASTM D 5453  
Rézkorrózió   - 1. osztály  EN-ISO 2160  
Ólomtartalom  mg/l - 5 EN 237  
Foszfortartalom  mg/l - 1,3 ASTM D 3231  
 _____________ 
1
/ A műszaki jellemzőkben feltüntetett értékek „valós értékek”. A határértékek megállapításánál 
az „Olajtermékek – Pontossági adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerek viszonylatában” című ISO 4259 szabvány feltételeit alkalmazzák, és a minimális érték meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbséget, a legnagyobb és a legkisebb érték meghatározásához pedig a 4R (R = megismételhetőség) legkisebb különbséget veszik figyelembe. 
 L 375/482 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 245 Annex 7 – Appendix 2 
 
  A műszaki okokból szükséges mérés ellenére az üzemanyagok gyártójának a nulla értékre kell 
törekednie, ha az előírt legnagyobb érték 2R, illetve a legnagyobb és a legkisebb határértékre 
való hivatkozás esetén a középértéket kell elérnie. Amennyiben szükséges annak tisztázása, hogy az üzemanyag megfelel-e a műszaki előírás követelményeinek, az ISO 4259 szabvány feltételeit kell alkalmazni. 
 
2/ Az üzemanyag tartalmazhat oxidációgátlókat és – a finomítóban általában a benzináramlás 
stabilizálására használt – fémdezaktivátorokat, de detergens/diszperzív adalékokat vagy oldó hatású olajokat nem adhatnak hozzá. 
 3
/ A VI. típusú vizsgálathoz használt üzemanyag valódi kéntartalmát jelenteni kell. 
 
  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/483
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 246. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 10a. melléklet
: 
 
1. GÁZ-HALMAZÁLLAPOTÚ REFERENCIA-ÜZEMANYAGOK MŰSZAKI ADATAI  1.1. AZ LPG REFERENCIA-ÜZEMANYAGOK MŰSZAKI ADATAI  1.1.1. JÁRMŰVEKNEK AZ 5.3.1.4. BEKEZDÉSBEN SZEREPLŐ TÁBLÁZAT „A” 
SORÁBAN MEGADOTT KIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉKEK TELJESÍTÉSÉRE VONATKOZÓ VIZSGÁLATÁHOZ HASZNÁLT LPG REFERENCIA-ÜZEMANYAGOK MŰSZAKI ADATAI – I. TÍPUSÚ VIZSGÁLAT 
 
Paraméter Egység A. 
üzemanyag B. üzemanyag Vizsgálati módszer 
Összetétel:     ISO 7941 
C 3-tartalom térfogat % 30 ± 2 85 ± 2  
C 4-tartalom térfogat % egyensúly egyensúly  
< C 3 , > C 4  térfogat % max. 2 max. 2  
Olefinek térfogat % max. 12 max. 15  
Lepárlási maradék mg/kg max. 50 max. 50 ISO 13757 
Víztartalom 0 °C-on  nincs nincs szemrevételezés 
Teljes kéntartalom mg/kg max. 50 max. 50 EN 24260 
Kénhidrogén  nincs nincs ISO 8819 
Rézszalag-korrózió kiszámítás 1. osztály 1. osztály ISO 6251 1 / 
Szag  jellemző jellemző  
Motor oktánszám  min. 89 min. 89 EN 589 B. melléklet
  
__________ 1
/ Előfordulhat, hogy ez a módszer nem határozza meg pontosan a korrodáló anyagok jelenlétét, 
ha a minta korróziós inhibitorokat vagy más olyan vegyületeket tartalmaz, amelyek csökkentik a minta korrodálását a rézszalagon. Ezért ilyen vegyületek hozzáadása – csupán a vizsgálati módszer befolyásolása érdekében – tilos. L 375/484 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 247 Annex 7 – Appendix 2 
 
  
1.1.2. JÁRMŰVEKNEK AZ 5.3.1.4. BEKEZDÉSBEN SZEREPLŐ TÁBLÁZAT „B” 
SORÁBAN MEGADOTT KIBOCSÁTÁSI HATÁRÉRTÉKEK TELJESÍTÉSÉRE VONATKOZÓ VIZSGÁLATÁHOZ HASZNÁLT LPG REFERENCIA-ÜZEMANYAGOK MŰSZAKI ADATAI  
 
Paraméter  Egység  A. üzemanyag B. üzemanyag Vizsgálati módszer  
Összetétel:     ISO 7941  
C3-tartalom  térfogat %  30 ± 2  85 ± 2   
C 4 -tartalom  térfogat %  egyensúly  egyensúly   
< C 3 , > C 4   térfogat %  max. 2  max. 2   
Olefinek  térfogat %  max. 12  max. 15   
Lepárlási maradék  mg/kg  max. 50  max. 50  ISO 13757  
Víztartalom 0 ° C-on  nincs  nincs  Szemrevételezés  
Teljes kéntartalom  mg/kg  max. 10  max. 10  EN 24260  
Kénhidrogén   nincs  nincs  ISO 8819  
Rézszalag-korrózió  kiszámítás  1. osztály  1. osztály  ISO 6251 1 / 
Szag  jellemző  jellemző   
Motor oktánszám   min. 89  min. 89  EN 589 B. melléklet  
 
___________ 1
/ Előfordulhat, hogy ez a módszer nem határozza meg pontosan a korrodáló anyagok jelenlétét, 
ha a minta korróziós inhibitorokat vagy más olyan vegyületeket tartalmaz, amelyek csökkentik a minta korrodálását a rézszalagon. Ezért ilyen vegyületek hozzáadása – csupán a vizsgálati módszer befolyásolása érdekében – tilos. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/485
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 248. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 1.2. AZ NG REFERENCIA-ÜZEMANYAGOK MŰSZAKI ADATAI 
 
Határértékek 
Jellemzők Egység Alap-
érték min. max. Vizsgálati módszer 
G 20 referencia-üzemanyag 
Összetétel:       
Metán mól % 100 99 100 ISO 6974 
Egyensúly 1 / mól % - - 1 ISO 6974 
N 2 mól %    ISO 6974 
Kéntartalom mg/m3 2/ - - 10 ISO 6326-5 
Wobbe-szám (nettó) MJ/m3 3/ 48,2 47,2 49,2  
G 25 referencia-üzemanyag 
Összetétel:       
Metán mól % 86 84 88 ISO 6974 
Egyensúly 1 / mól % - - 1 ISO 6974 
N 2 mól % 14 12 16 ISO 6974 
Kéntartalom mg/m3 2/ - - 10 ISO 6326-5 
Wobbe-index (nettó) MJ/m3 3/ 39.4 38.2 40.6  
 
____________ 1
/  Semleges (N 2-től eltérő) + C 2 + C 2 + 
 2
/  Az értéket 293,2 K (20 °C) és 101,3 kPa esetén kell meghatározni. 
 3
/  Az értéket 273,2 K (0 °C) és 101,3 kPa esetén kell meghatározni. 
 L 375/486 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 249 Annex 7 – Appendix 2 
 
 11. melléklet
 
 
FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKA (OBD) GÉPJÁRMŰVEKHEZ 
 
1. BEVEZETÉS 
 
A melléklet a járművek szennyezőanyag-kibocsátásának ellenőrzésére szolgáló 
fedélzeti diagnosztikai rendszer (OBD) működését írja le. 
 
2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK 
 
Ezen melléklet alkalmazásában: 
 
2.1. Az „OBD ” olyan, a járművek szennyezőanyag-kibocsátásának ellenőrzésére szolgáló 
fedélzeti diagnosztikai rendszert jelent, amelynek képesnek kell lennie – a számítógép 
memóriájában tárolt hibakódok alapján – a hibás működésű területek azonosítására. 
 
2.2. A „járműtípus ” az olyan motoros hajtású járművekre érvényes kategória, amelyek a 
motor és az OBD rendszer főbb jellemzői tekintetében nem különböznek egymástól. 
 
2.3. A „járműcsalád ” a gyártó által csoportosított járműveket jelent, amelyektől – 
kivitelezésük alapján – elvárható, hogy a kipufogási emisszió és az OBD rendszer 
jellemzői tekintetében hasonlóak. A családhoz tartozó minden egyes járműnek 
teljesítenie kell az előírásnak a melléklet 2. függelékében meghatározott 
követelményeit. 
 
2.4. A „kibocsátáscsökkentő rendszer ” az elektronikus motorvezérlő egységet és a 
kipufogó vagy párologtató rendszerben található, emisszióval kapcsolatos 
alkatrészeket jelenti, amelyek adatokat küldenek a motorvezérlő egységhez, illetve 
adatokat fogadnak tőle. 
 
2.5. A „hibajelző ” olyan látható vagy hallható jelzőeszközt jelent, amely egyértelműen 
tájékoztatja a vezetőt bármely, az OBD rendszerhez csatlakoztatott, emisszióval 
kapcsolatos alkatrész, illetve az OBD rendszer hibás működéséről. 
 
2.6. A „hibás működés ” az emisszióval kapcsolatos alkatrész vagy rendszer 
meghibásodását jelenti, amelynek hatására a szennyezőanyag-kibocsátás 
meghaladhatja a 3.3.2. bekezdésben előírt határértékeket, vagy az OBD rendszer nem 
tudja teljesíteni a mellékletben leírt alapvető ellenőrzési feladatokat. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/487
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 250. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 2.7. A „másodlagos levegő
” a kipufogó rendszerbe szivattyú, szívószelep vagy egyéb 
eszköz segítségével bevezetett levegő azzal a céllal, hogy segítse a CH és a CO 
oxidációját a kipufogógáz-áramban. 
 
2.8. A „gyújtáskihagyás ” az égés hiányát jelenti a szikragyújtású motor hengerében a 
szikra elmaradása, gyenge üzemanyag-adagolás, alacsony kompresszió vagy egyéb ok 
miatt. Az OBD általi ellenőrzés szempontjából a gyújtási esetek összes számából (a 
gyártó nyilatkozata szerint) a gyújtáskimaradások azon százalékos arányát jelzi, amely 
a 3.3.2. bekezdésben megadott kibocsátási határértékek túllépéséhez, vagy a kipufogó-
katalizátor vagy katalizátorok túlhevülése miatt visszafordíthatatlan károsodáshoz 
vezethet. 
 
2.9. Az „I. típusú vizsgálat ” azt a menetciklust (1. és 2. rész) jelenti, amelyet a 4. melléklet 
1. függelékében részletezett kibocsátási jóváhagyásokhoz alkalmaznak. 
 
2.10.  A „menetciklus ” magában foglalja a motor beindítását, azt a vezetési módot, 
amelyben a hibás működés (ha van) észlelhető, valamint a motor leállítását. 
 
2.11. A „bemelegítési ciklus ” a jármű megfelelő üzemeltetését jelenti ahhoz, hogy a 
hűtőfolyadék hőmérséklete a motor beindítása után legalább 22 K fokkal emelkedjen, 
és legalább 343 K (70 °C) értéket érjen el. 
 
2.12. Az „üzemanyag-behangolás ” az alapvető üzemanyagprogramnak megfelelő utólagos 
beállításokat jelenti. A rövid távú üzemanyag-behangolás a dinamikus vagy pillanatnyi 
beállításokra utal. A hosszú távú üzemanyag-behangolás a rövid távú behangolásnál 
sokkal fokozatosabb beállításokra vonatkozik az üzemanyag-hitelesítési programnak 
megfelelően. Ezek a hosszú távú beállítások kiegyenlítik a járműnél az idő során 
kialakuló különbségeket és fokozatos változásokat. 
 
2.13. A „számított terhelési érték ” az aktuális légáram és a csúcslégáram hányadosa, ahol a 
csúcslégáram értékét adott esetben a magasság szerint kell korrigálni. Ez a 
meghatározás egy dimenzió nélküli számot eredményez, amely nem motorspecifikus, 
és a szerelő számára a motortérfogat kihasználási arányát jelzi (teljesen nyitott 
fojtószelep esetén ez 100%); 
 
 
 
 
 
 
L 375/488 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 251 Annex 7 – Appendix 2 
 
 2.14. A „tartós emissziós hiba üzemmód
” arra az esetre vonatkozik, amikor a 
motorvezérlő egység tartósan olyan helyzetbe kapcsol, amely nem igényel adatot a 
hibás alkatrésztől vagy rendszertől, ha a hibás alkatrész vagy rendszer a jármű általi 
szennyezőanyag-kibocsátást a 3.3.2. bekezdésben megadott határértékek feletti 
szintre növelné. 
 
2.15. A „teljesítményt leadó egység ” motorral hajtott kimeneti berendezést jelent a 
járműre szerelt kiegészítő berendezések táplálásához. 
 
2.16. A „hozzáférés ” az emisszióval kapcsolatos OBD adatok, beleértve a jármű 
emisszióval kapcsolatos alkatrészeinek ellenőrzéséhez, diagnosztizálásához, 
szervizeléséhez vagy javításához szükséges hibakódokat, elérhetőségét jelenti a 
szabványos diagnosztikai kapcsolat soros interfészén keresztül (a melléklet 1. 
függelékének 6.5.3.5. bekezdése szerint). 
 
2.17. A „nem korlátozott ” kifejezés a következőket jelenti: 
 
2.17.1. a hozzáférés nem függ olyan hozzáférési kódtól, vagy hasonló eszköztől, amelyhez 
csak a gyártó juthat hozzá, vagy 
 
2.17.2. a létrehozott adatok értékeléséhez szükséges hozzáférés egyedi dekódolási adatok 
megadása nélkül lehetséges, kivéve, ha ezeket az adatokat szabványosították. 
 
2.18. A „szabványosítás ” azt jelenti, hogy az adatfolyam-információkat – beleértve az 
alkalmazott hibakódokat – olyan ipari szabványok szerint kell létrehozni, amelyek, 
annak a ténynek köszönhetően, hogy formátumukat és megengedett beállításaikat 
egyértelműen meghatározzák, a legmagasabb szintű harmonizációt biztosítják a 
gépjárműiparban, és amelyek használata kifejezetten megengedett ebben az 
előírásban. 
 
2.19. A „javítási adatok ” a jármű diagnosztizálásához, szervizeléséhez, ellenőrzéséhez, 
időszakos ellenőrzéséhez vagy javításához szükséges információkat jelentik, és 
ezeket az adatokat a gyártó bocsátja a meghatalmazott viszonteladók/javítóműhelyek 
rendelkezésére. Ha szükséges, ezek az adatok magukban foglalhatják a 
következőket: szervizelési kézikönyvek, műszaki kézikönyvek, diagnosztikai adatok 
(pl. a legkisebb és a legnagyobb elméleti érték megadása a mérésekhez), 
vezetékezési rajzok, a járműtípushoz alkalmazható szoftver hitelesítési 
azonosítószáma, egyedi és speciális esetekre vonatkozó utasítások, szerszámokra és 
berendezésekre vonatkozó adatok, adatrögzítési információk, illetve kétirányú 
ellenőrzési és vizsgálati adatok. A gyártó nem kötelezhető olyan adatok 
rendelkezésre bocsátására, amelyek szerzői jogvédelem alatt állnak, vagy a gyártó 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/489
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 252. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 és/vagy az OEM beszállítók saját know-how-ját képezik; ilyen esetben a szükséges 
műszaki adatok jogtalanul nem tarthatók vissza. 
 
2.20. A „hiányosság ” a jármű OBD rendszere tekintetében azt jelenti, hogy legfeljebb két 
külön, ellenőrzött alkatrész vagy rendszer olyan ideiglenes vagy tartós üzemi 
jellemzőkkel rendelkezik, amelyek hátrányosan befolyásolják ezeknek az 
alkatrészeknek vagy rendszereknek az egyébként hatékony OBD-ellenőrzését, vagy 
nem felelnek meg az OBD rendszerhez előírt egyéb követelményeknek. Az ilyen 
hiányosságokkal rendelkező járművek típusjóváhagyást kaphatnak, regisztrálhatók 
és értékesíthetők a melléklet 4. bekezdésében leírt követelmények teljesítése esetén. 
 
3. KÖVETELMÉNYEK ÉS VIZSGÁLATOK 
 
3.1. Minden járművet el kell látni olyan OBD rendszerrel, amelyet úgy terveztek, 
szerkesztettek és szereltek fel a járműre, hogy a jármű teljes élettartama alatt képes 
legyen azonosítani a kopás vagy hibás működés típusát. A cél elérése érdekében a 
jóváhagyó hatóságnak tudomásul kell vennie, hogy az V. típusú tartóssági 
vizsgálathoz előírt értéket (lásd a 3.3.1. bekezdést) meghaladó távolságot megtett 
járművek OBD rendszerének teljesítményében némi romlás mutatkozhat oly módon, 
hogy a járművek túlléphetik a 3.3.2. bekezdésben megadott kibocsátási 
határértékeket, mielőtt az OBD rendszer a hibát jelezné a jármű vezetőjének. 
 
3.1.1. Az OBD rendszerhez való hozzáférésnek, amely a jármű ellenőrzéséhez, 
diagnosztizálásához, szervizeléséhez vagy javításához szükséges, nem 
korlátozottnak és szabványosítottnak kell lennie. Az emisszióval kapcsolatos 
hibakódoknak meg kell felelniük a melléklet 1. függelékének 6.5.3.4. bekezdésében 
szereplő előírásoknak. 
 
3.1.2. Legfeljebb három hónappal az után, hogy a meghatalmazott viszonteladó vagy 
javítóműhely rendelkezésére bocsátotta a javítási adatokat, a gyártónak 
hozzáférhetővé kell tennie ezeket az adatokat (beleértve a későbbi módosításokat és 
kiegészítéseket) észszerű és nem diszkriminatív ár ellenében, és értesítenie kell erről 
a jóváhagyó hatóságot is. 
 
Ha a gyártó nem teljesíti ezeket a rendelkezéseket, a jóváhagyó hatóságnak kell 
intézkednie a javítási adatok rendelkezésre bocsátásáról a típusjóváhagyáshoz és az 
üzemelő járművek ellenőrzéséhez megállapított eljárások szerint. 
 
3.2. Az OBD rendszert úgy kell megtervezni, megszerkeszteni és felszerelni a járműre, 
hogy az normál használati feltételek között megfeleljen a melléklet 
követelményeinek. L 375/490 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 253 Annex 7 – Appendix 2 
 
  
3.2.1. Az OBD rendszer ideiglenes letiltása 
 
3.2.1.1. A gyártó letilthatja az OBD rendszert, ha annak ellenőrzési funkcióját befolyásolja 
az alacsony üzemanyagszint. A letiltás nem történhet akkor, ha az üzemanyagszint 
az üzemanyagtartály névleges űrtartalmának 20%-a felett van. 
 
3.2.1.2. A gyártó letilthatja az OBD rendszert, ha a motor indításakor a környezeti 
hőmérséklet 266 K (–7 °C) alatt van, vagy a jármű több, mint 2500 méterrel a 
tengerszint felett tartózkodik, feltéve, hogy a gyártó olyan adatokat és/vagy műszaki értékelést szolgáltat, amely megfelelően bizonyítja, hogy az ellenőrzés ilyen feltételek között megbízhatatlan lenne. A gyártó kérheti az OBD rendszer letiltását a motor indításánál mért más környezeti hőmérséklet esetén is, ha adatokkal és/vagy műszaki értékeléssel bizonyítja a hatóság számára, hogy helytelen diagnózis fordulhat elő ilyen körülmények között. Regenerálás közben nem szükséges, hogy a hibajelző kigyulladjon az OBD rendszer küszöbértékeinek túllépése esetén, ha nincs meghibásodás.  
 
3.2.1.3. Olyan járműveknél, amelyeket úgy terveztek, hogy teljesítményt leadó egységet 
felszerelésére alkalmasak, az érintett ellenőrzőrendszer letiltása csak akkor 
megengedhető, ha a teljesítményt leadó egység működik. 
 
3.2.2. Gyújtáskihagyás szikragyújtású motorral felszerelt járműveknél 
 
3.2.2.1. A gyártó elfogadhat a hatóságnak bejelentett értéknél nagyobb gyújtáskihagyási 
százalékot hibás működési feltételként olyan motorfordulatszám és terhelési 
feltételek esetén, ahol bizonyítani tudja a hatóság számára, hogy a kisebb 
gyújtáskihagyási százalék észlelése megbízhatatlan lenne. 
 
3.2.2.2. Ha a gyártó bizonyítani tudja a hatóság számára, hogy a magasabb szintű 
gyújtáskihagyási százalék észlelése még mindig nem valósítható meg, vagy a 
gyújtáskihagyás nem különböztethető meg más hatásoktól (pl. durva útfelület, 
sebességváltás, a motor indítása utáni körülmények stb.), ilyen feltételek esetén 
letilthatja a gyújtáskihagyás ellenőrzésére szolgáló rendszert. 
 
3.3. A vizsgálatok leírása 
 
3.3.1. A vizsgálatot a melléklet 1. függelékében leírt vizsgálati eljárás alkalmazásával azon 
a járművön kell elvégezni, amelyet a 9. mellékletben meghatározott V. típusú 
tartóssági vizsgálatban használtak. A vizsgálatokat az V. típusú tartóssági vizsgálat 
végeredménye alapján kell elvégezni. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/491
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 254. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
Ha nem végeznek V. típusú tartóssági vizsgálatot, illetve a gyártó kérésére egy 
megfelelően öregített és reprezentatív járművet kell használni az OBD rendszer 
működését szemléltető vizsgálatokhoz. 
 
3.3.2. Az OBD rendszernek jeleznie kell az emisszióval kapcsolatos alkatrész vagy 
rendszer hibáját, ha a hiba az alábbiakban megadott küszöbértékeket meghaladó 
kibocsátási értékeket eredményez: 
  
  
Refere ncia -
tö meg 
(RT) 
(kg)  
Szén mo no xid 
tö mege 
(CO) 
L 1  
(g/k m )   
Tel jes 
szén hidrogén -
tö meg 
(TCH) 
L 2  
(g/k m )   
Nitrogéno xidok 
tö mege 
(NO x ) 
L 3  
(g/k m )   
Lé gsze nn y ező 
részecské k 
tö mege (1) 
(RT) 
L 4  
(g/k m )   
Kategória   
Osztál y     
Benzin   
Dízel  
Benzin 
Dízel  
Benzin 
Dízel  
Dízel  
M(2)  
-  
összes   
3.20  
3.20  
0.40  
0.40  
0.60  
1.20  
0.18  
I.  
RT <  13 05   
3.20  
3.20  
0.40  
0.40  
0.60  
1.20  
0.18  
II.  
1305 <  RT < 
1760  
5.80  
4.00  
0.50  
0.50  
0.70  
1.60  
0.23   
N 1 (3) 
 
  
III.  
1760 <  RT   
7.30  
4.80  
0.60  
0.60  
0.80  
1.90  
0.28 
 
(1) Kompressziós gyújtású motor esetén 
 
(2) Kivéve a 2500 kg legnagyobb tömeget meghaladó járműveket 
 
(3) Továbbá a (2) lábjegyzetben meghatározott M kategóriájú járművek 
 
3.3.3. Szikragyújtású motorral felszerelt járművekre vonatkozó ellenőrzési követelmények 
 
A 3.3.2. bekezdésben leírt követelményeknek megfelelően az OBD rendszernek 
ellenőriznie kell legalább az alábbiakat: 
 
3.3.3.1. a katalizátor hatékonyságának csökkenése csak a CH kibocsátást figyelembe véve. A 
gyártó ellenőrizheti az első katalizátort önállóan vagy a következő katalizátorral 
(katalizátorokkal) együtt, az áramlás irányában. Az ellenőrzött katalizátor vagy 
katalizátorcsoport akkor tekintendő hibás működésűnek, ha a kibocsátás meghaladja 
a 3.3.2. bekezdésben megadott CH küszöbértéket. 
 
3.3.3.2.  gyújtáskihagyás a motornak az alábbiak szerint meghatározott üzemi 
tartományaiban: L 375/492 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 255 Annex 7 – Appendix 2 
 
  
(a) 4500 min-1 legnagyobb fordulatszám vagy az I. típusú vizsgálati ciklus alatt 
előforduló legnagyobb fordulatszámnál 1000 min-1 fordulattal nagyobb 
fordulatszám (amelyik kisebb) 
 
(b) a pozitív nyomatékvonal (azaz a motor terhelése a sebességváltó üres 
helyzetében) 
 
(c) az a vonal, amely összeköti a motor alábbi üzemi pontjait: a pozitív 
nyomatékvonal 3000 min-1 fordulatszámnál és az (a) szakaszban meghatározott 
legnagyobb fordulatszámvonalon található pont, ahol a motor szívócsövében 
levő 13,33 kPa vákuumértéknél ez alacsonyabb, mint a pozitív 
nyomatékvonalon. 
 
3.3.3.3. oxigénérzékelő meghibásodása 
 
3.3.3.4. ha a kiválasztott üzemanyaghoz engedélyezve van, más kibocsátáscsökkentő 
rendszer alkatrészeit vagy egyéb rendszereket, illetve az emisszióval kapcsolatos 
elektromos meghajtású alkatrészeket vagy rendszereket, amelyek számítógéphez 
vannak csatlakoztatva, és amelyek meghibásodása következtében a kipufogási 
emisszió túllépheti a 3.3.2. bekezdésben megállapított határértékeket; 
 
3.3.3.5.  egyéb ellenőrzőrendszer hiányában, más, emisszióval kapcsolatos és számítógéphez 
csatlakoztatott elektromos meghajtású alkatrész, beleértve a végrehajtandó 
ellenőrzési funkciókat lehetővé tévő érzékelőket, ellenőrzését is el kell látnia az 
áramkör folytonossága szempontjából; 
 
3.3.3.6.  ellenőriznie kell a párolgási emisszió tisztítását vezérlő elektronikus egységet 
legalább az áramkör folytonossága szempontjából. 
 
3.3.4. Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművekre vonatkozó ellenőrzési 
követelmények 
 
A 3.3.2. bekezdésben leírt követelményeknek megfelelően az OBD rendszernek 
ellenőriznie kell legalább az alábbiakat: 
 
3.3.4.1. A katalizátor (ha fel van szerelve) hatékonyságának csökkenése; 
 
3.3.4.2. A részecskecsapda (ha van) működése és sértetlensége; 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/493
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 256. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 3.3.4.3. Az üzemanyag-befecskendező rendszerben az üzemanyag mennyiségét és a 
befecskendezési idő beállítását működtető elektronikus szerkezetek az áramkör 
folytonossága és az összes működési hiba szempontjából; 
 
3.3.4.4. Más kibocsátáscsökkentő rendszer alkatrészei vagy egyéb kibocsátáscsökkentő 
rendszerek, illetve emisszióval kapcsolatos elektromos meghajtású alkatrészek vagy 
rendszerek, amelyek számítógéphez vannak csatlakoztatva, és amelyek 
meghibásodása következtében a kipufogási emisszió túllépheti a 3.3.2. bekezdésben 
megállapított határértékeket. Ilyen rendszerek vagy alkatrészek például a levegő 
tömegáramát, a levegő térfogatáramát (és hőmérsékletet), a turbónyomást és a 
szívócsőnyomást megfigyelő és ellenőrző berendezések (valamint a funkciók 
végrehajtását lehetővé tévő érzékelők). 
 
3.3.4.5. Egyéb ellenőrzőrendszer hiányában bármely más, emisszióval kapcsolatos és 
számítógéphez csatlakoztatott elektromos meghajtású alkatrészt is ellenőriznie kell 
az áramkör folytonossága szempontjából. 
 
3.3.5. A gyártó bizonyíthatja a jóváhagyó hatóság számára, hogy bizonyos alkatrészeket 
vagy rendszereket nem szükséges ellenőrizni, ha teljes meghibásodásuk vagy 
eltávolításuk esetén a szennyezőanyag-kibocsátás nem lépi túl a 3.3.2. bekezdésben 
megállapított kibocsátási határértékeket. 
 
3.4.  Minden motorindításnál el kell indítani a diagnosztikai ellenőrzések sorozatát, és 
legalább egy teljes sorozatot el kell végezni, feltéve, hogy teljesülnek a vizsgálati 
feltételek. A vizsgálati feltételeket úgy kell kiválasztani, hogy normál vezetés közben 
megvalósuljanak az I. típusú vizsgálathoz előírt feltételek. 
 
3.5. A hibajelző bekapcsolása 
 
3.5.1. Az OBD rendszernek tartalmaznia kell egy olyan hibajelzőt, amely egyértelmű 
jelzést ad a jármű vezetője számára. A hibajelző nem szolgálhat más célra, kivéve a 
vészindítás vagy a jármű kényszerű hazatérésének jelzését a vezető számára. A 
hibajelzőnek minden ésszerűen előforduló fényviszony mellett láthatónak kell lennie. 
Bekapcsolása után az ISO 25756/ zabványnak megfelelő szimbólumot jelenítsen 
meg. A járművet csak egy általános célú, emisszióval kapcsolatos feladatokat végző 
hibajelzővel szabad felszerelni. Külön, meghatározott célra szolgáló visszajelzők (pl. 
                                                 
6 ISO 2575-1982 (E) nemzetközi szabvány, címe: „Közúti járművek:  irányjelzőkre és 
visszajelzőkre vonatkozó szimbólumok”, 4.36. szimbólumszám 
 L 375/494 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 257 Annex 7 – Appendix 2 
 
 fékrendszer, biztonsági öv bekapcsolása, olajnyomás stb.) használata megengedett. A 
hibajelzőnél a piros szín használata tilos. 
 
3.5.2. A hibajelző bekapcsolásához több mint két előkezelési ciklust igénylő stratégiáknál a 
gyártónak adatokkal és/vagy műszaki értékeléssel megfelelően bizonyítania kell, 
hogy az ellenőrzőrendszer ugyanolyan hatékony, és megfelelő időben érzékeli az 
alkatrész meghibásodását. A hibajelző bekapcsolásához általában tíznél több 
menetciklust igénylő stratégiák nem fogadhatók el. A hibajelzőnek akkor kell 
bekapcsolnia, ha a motor vezérlése tartós emissziós hiba üzemmódba lép, amikor a 
szennyezőanyag-kibocsátás túllépi a 3.3.2. bekezdésben megállapított kibocsátási 
határértékeket, vagy az OBD rendszer nem tudja teljesíteni a melléklet 3.3.3.–3.3.4. 
bekezdésében előírt alapvető ellenőrzési követelményeket. A hibajelzőnek 
megkülönböztető figyelmeztető üzemmódban – pl. villogó fény – kell működnie, 
amikor olyan szintű gyújtáskihagyás fordul elő, amely a gyártó előírásai szerint 
valószínűleg a katalizátor károsodását okozza. A hibajelzőnek akkor is be kell 
kapcsolnia, ha a jármű gyújtása bekapcsolt helyzetben van a motor indítása vagy 
forgatása előtt, és ki kell kapcsolnia a motor indítása után, ha hibás működést 
előzőleg nem észlelt. 
 
3.6. Az OBD rendszernek rögzítenie kell azt a hibakódot (vagy azokat a hibakódokat), 
amelyek a kibocsátáscsökkentő rendszer állapotát jelzik. Külön állapotkódokat kell 
használni a kibocsátáscsökkentő rendszer helyes működésének azonosítására, illetve 
azokhoz a kibocsátáscsökkentő rendszerekhez, amelyeknél a teljes értékeléshez a 
jármű további üzemeltetésére van szükség. Ha a hibajelző meghibásodás, hibás 
működés vagy tartós emissziós hiba üzemmód miatt bekapcsol, tárolni kell azt a 
hibakódot, amely alapján azonosítható a hibás működés típusa. A hibakódot a 
melléklet 3.3.3.5.–3.3.4.5. bekezdésében hivatkozott esetekben is tárolni kell. 
 
3.6.1. A hibajelző működése alatt a jármű által megtett távolságra vonatkozó adatnak 
bármely pillanatban hozzáférhetőnek kell lennie a szabványos adatkapcsolat 
csatlakozójának soros portján keresztül. 2/ 
 
3.6.2. Szikragyújtású motorral felszerelt járművek esetén a gyújtáskihagyás által érintett 
hengereket nem szükséges egyenként azonosítani, amennyiben a rendszer külön 
tárolja az egyetlen vagy a több hengerre vonatkozó gyújtáskimaradás hibakódot. 
 
3.7.  A hibajelző kikapcsolása 
                                                 
2/ Ez a követelmény csak 2003. január 1-től érvényes azokra az új típusú járművekre, amelyek 
motorvezérlésébe elektronikus sebességadatok érkeznek.  Minden, 2005. január 1-től forgalomba 
helyezett járműre érvényes. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/495
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 258. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
3.7.1. Ha nincs olyan szintű gyújtáskihagyás, amely valószínűleg a katalizátor károsodását 
okozza (a gyártó előírásai szerint), vagy ha a motor – a sebesség- és a terhelési 
feltételek megváltozása után – úgy működik, hogy a gyújtáskimaradás szintje nem 
károsítja a katalizátort, a hibajelző visszakapcsolhat az első menetciklus alatti 
üzemmódba, amelyben a gyújtáskimaradást észlelte, és a következő menetciklusok 
alatt visszakapcsolhat normál üzemmódba. Ha a hibajelző visszakapcsol az előző 
üzemmódba, akkor a megfelelő hibakódok és a tárolt állóképek törölhetők. 
 
3.7.2. Minden más hibás működés esetén a hibajelző kikapcsolhat három egymást követő 
menetciklus után, amely alatt a hibajelző bekapcsolásáért felelős ellenőrzőrendszer 
megszünteti a hibás működés észlelését, és ha előzőleg nem azonosított egyéb olyan 
hibás működést, amely önállóan bekapcsolhatná a hibajelzőt. 
 
3.8.  A hibakód törlése 
 
3.8.1. Az OBD rendszer törölheti a hibakódot, a megtett távolságot és az állóképadatokat, 
ha ugyanazt a hibát legalább 40 motorbemelegítési cikluson keresztül nem észleli 
újból. 
 
3.9. Kettős üzemű gázüzemű járművek 
 3.9.1. Kettős üzemű gázüzemű járművek esetén az eljárás a következő:  
– hibajelző bekapcsolása (lásd a melléklet 3.5. bekezdését); – hibakód tárolása (lásd a melléklet 3.6. bekezdését); – hibajelző kikapcsolása (lásd a melléklet 3.7. bekezdését); – hibakód törlése (lásd a melléklet 3.8. bekezdését).  
 Ezek a műveletek egymástól függetlenül is elvégezhetők, ha a járművet 
benzinnel vagy gázzal működtetik. Ha a járművet benzinnel üzemeltetik, a fenti műveletek egyikének eredményét sem befolyásolhatja, ha a járművet átállítják gázüzemre. Ha a járművet gázzal üzemeltetik, a fenti műveletek egyikének eredményét sem befolyásolhatja, ha a járművet átállítják benzinüzemre. 
 
4. A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZER TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁRA 
VONATKOZÓ KÖV ETELMÉNYEK 
 L 375/496 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 259 Annex 7 – Appendix 2 
 
 4.1. A gyártó kérheti a hatóság típusjóváhagyását olyan OBD rendszerre is, amely egy 
vagy több olyan hiányossággal rendelkezik, amely miatt nem képes megfelelni a 
melléklet követelményeinek. 
 
4.2. A hatóságnak, a kérelmet elbírálva, meg kell állapítania, hogy a melléklet 
követelményeinek való megfelelés megvalósíthatatlan vagy ésszerűtlen-e. 
 
A hatóságnak figyelembe kell vennie többek között a gyártó olyan tényezőkre 
vonatkozó adatait, mint például a műszaki megvalósíthatóság, az átfutási idő, a 
gyártási ciklusok, beleértve a motorok és járművek tervezésének és a számítógépek 
programozott frissítéseinek megkezdését és befejezését, olyan szempontból, hogy az 
ezek eredményeként létrejövő OBD rendszer képes lesz-e kielégíteni az előírás 
követelményeit, és a gyártó megfelelő szintű intézkedéseket tesze-e az előírás 
követelményeinek teljesítése érdekében. 
 
4.2.1. A hatóság nem fogad el olyan hiányossági kérelmet, amely a szükséges diagnosztikai 
ellenőrzést teljesen nélkülözi. 
 
4.2.2. A hatóság nem fogad el olyan hiányossági kérelmet, amely a 3.3.2. bekezdésben leírt 
OBD küszöbértékeket nem veszi figyelembe. 
 
4.3. A megadott hiányosságok nagyságrendjének meghatározásánál a hatóságnak 
szikragyújtású motorok esetén a melléklet 3.3.3.1., 3.3.3.2. és 3.3.3.3. bekezdésében 
leírt, kompressziós gyújtású motorok esetén pedig a melléklet 3.3.4.1., 3.3.4.2. és 
3.3.4.3. bekezdésében leírt hiányosságokat kell először megállapítania. 
 
4.4. A típusjóváhagyás előtt, vagy annak időpontjában, semmilyen, a 6.5. bekezdés 
követelményeit érintő hiányosság nem fogadható el, kivéve a melléklet 1. 
függelékének 6.5.3.4. bekezdésében foglaltakat. Ez a bekezdés nem vonatkozik a 
kettős üzemű gázüzemű járművekre. 
 
4.5. Kettős üzemű gázüzemű járművek 
 4.5.1. A 3.9.1. bekezdésben leírt követelmények ellenére, és a gyártó kérésére, az 
adminisztratív szervezeti egységnek el kell fogadnia a következő hiányosságokat a mellékletben leírt, és a kettős üzemű gázüzemű járművek típusjóváhagyására vonatkozó követelmények teljesítése szempontjából: 
 
-  hibakódok, megtett távolság és állóképadatok törlése 40 motorbemelegítési 
ciklus után, az aktuálisan használt üzemanyagtól függetlenül; 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/497
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 260. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 -  a hibajelző bekapcsolása mindkét üzemanyagtípus (benzin és gáz) használata 
esetén, ha bármelyik üzemanyagtípusnál hibás működést észlel; 
-  a hibajelző kikapcsolása három egymást követő menetciklus után, amely alatt 
nem észlelhető hibás működés, az aktuálisan használt üzemanyagtól 
függetlenül; 
-  két állapotkód használata, amelyek az egyes üzemanyagtípusokat azonosítják. 
 
 A gyártó további beállítások jóváhagyását is kérheti, amelyet az adminisztratív 
szervezeti egység saját döntése szerint megadhat. 
 4.5.2. A melléklet 1. függelékének 6.6. bekezdésében leírt követelmények ellenére, és ha a 
gyártó kéri, a típusjóváhagyást megadó hatóság elfogadhatja a következő hiányosságokat a mellékletben leírt, a diagnosztikai jelek értékelésére és átvitelére vonatkozó követelmények teljesítése szempontjából: 
 
– a diagnosztikai jelek átvitele az aktuálisan használt üzemanyagra, egy önálló 
forráscímre; 
– egy diagnosztikaijel-csoport értékelése mindkét üzemanyagtípusra az tiszta 
gázüzemű járművek értékelésének megfelelően, függetlenül az aktuálisan használt üzemanyagtól; 
– egy diagnosztikaijel-csoport kiválasztása (amely a két üzemanyagtípus 
egyikéhez kapcsolódik) az üzemanyagkapcsoló helyzetének megváltoztatásával; 
– egy diagnosztikaijel-csoport értékelése és átvitele mindkét üzemanyag esetében 
a benzinellenőrző számítógépben, a használt üzemanyagtól függetlenül. Az üzemanyag-ellátó rendszer számítógépe értékeli és átadja a gázüzemanyag-ellátó rendszerrel kapcsolatos diagnosztikai jeleket, és tárolja az állapotelőzményeket. 
 
 A gyártó további beállítások jóváhagyását is kérheti, amelyet a típusjóváhagyást 
elbíráló hatóság saját döntése szerint megadhat. 
 
4.6. A hiányosság elfogadható időtartama  4.6.1. A hiányosság a járműtípus jóváhagyása után két évig fenntartható, kivéve, ha 
megfelelően bizonyítható, hogy lényeges módosításokat kell végrehajtani a jármű hardverén, és két évet meghaladó átfutási idő szükséges a hiányosság kijavításához. Ebben az esetben a hiányosság legfeljebb három évig tartható fenn. 
 4.6.1.1. Kettős üzemű gázüzemű jármű esetén a 4.5. bekezdés értelmében engedélyezett 
hiányosság a járműtípus jóváhagyása után három évig fenntartható, kivéve, ha L 375/498 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 261 Annex 7 – Appendix 2 
 
 megfelelően bizonyítható, hogy lényeges módosításokat kell végrehajtani a jármű 
hardverén, és három évet meghaladó átfutási idő szükséges a hiányosság kijavításához. Ebben az esetben a hiányosság legfeljebb négy évig tartható fenn. 
 
4.6.2. A gyártó kérheti, hogy az adminisztratív szervezeti egység visszamenőleg 
engedélyezzen valamely hiányosságot, ha ezt a hiányosságot az eredeti 
típusjóváhagyás megadása után fedezték fel. Ilyen esetben a hiányosság az 
adminisztratív szervezeti egység értesítését követő két évig fenntartható, kivéve, ha 
megfelelően bizonyítható, hogy lényeges módosításokat kell végrehajtani a jármű 
hardverén, és két évet meghaladó átfutási idő szükséges a hiányosság kijavításához. 
Ebben az esetben a hiányosság legfeljebb három évig tartható fenn. 
 
4.7. A hatóságnak értesítenie kell a hiányossági kérelmet elfogadó döntéséről az előírást 
alkalmazó 1958. évi megállapodásban részt vevő feleket. 
 
5. A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZER ADATAINAK ELÉRÉSE 
 5.1. A típusjóváhagyásra, illetve a típusjóváhagyás módosítására vonatkozó kérelmekhez 
csatolni kell a jármű OBD rendszerére vonatkozó adatokat. Ezek az adatok lehetővé teszik a cserealkatrészek vagy utólag beszerelhető alkatrészek gyártói számára, hogy a jármű OBD rendszerével kompatibilis alkatrészeket tudjanak gyártani, amelyek hibamentes üzemelést biztosítanak, és megbízhatóan tájékoztatják a jármű használóját a hibás működésekről. Ugyanígy ezek az adatok lehetővé teszik a diagnosztikai eszközök és vizsgálóberendezések gyártói számára, hogy olyan eszközöket és berendezéseket gyártsanak, amelyek biztosítják a jármű kibocsátáscsökkentő rendszereinek hatékony és pontos diagnosztizálását. 
 5.2. Kérésre az adminisztratív szervezeti egységnek nem diszkriminatív alapon elérhetővé 
kell tennie bármely érdekelt alkatrész-, diagnosztikaieszköz- vagy vizsgálóberendezés-gyártó számára a 2. melléklet 1. függelékét, amely az OBD rendszerre vonatkozó adatokat tartalmazza. 
 5.2.1. Amennyiben az adminisztratív szervezeti egység bármely érdekelt alkatrész-, 
diagnosztikaieszköz- vagy vizsgálóberendezés-gyártótól egy olyan jármű OBD rendszerének adataira vonatkozó tájékoztatási kérelmet kap, amelyre az előírás egy korábbi verziója értelmében adták meg a típusjóváhagyást,
 
 
– 30 napon belül kérheti az adott jármű gyártójától, hogy bocsássa rendelkezésre az 1. melléklet 4.2.11.2.7.6. bekezdésében előírt adatokat. A 4.2.11.2.7.6. bekezdés második részében szereplő követelmények ebben az esetben nem alkalmazandók;
 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/499
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 262. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 – a gyártó a kérelemtől számított két hónapon belül az adminisztratív szervezeti 
egység rendelkezésére bocsáthatja az adatokat;  
 
– az adminisztratív szervezeti egységnek továbbítania kell az adatokat a szerződő felek adminisztratív szervezeti egységeihez, és az eredeti típusjóváhagyást megadó szervezeti egységnek csatolnia kell ezeket az adatokat a jármű típusjóváhagyási dokumentációjának 1. mellékletéhez.
 
 
Ez a követelmény nem érvényteleníti a 83. előírás szerint korábban megadott jóváhagyásokat, illetve nem akadályozza ezeknek a jóváhagyásoknak a kiterjesztését annak az előírásnak a feltételei szerint, amelynek értelmében azokat eredetileg megadták.
  
 5.2.2. Csak az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által elfogadott 
típusjóváhagyás hatálya alá tartozó csere- vagy javított alkatrészekre kérhető tájékoztatás, illetve olyan alkatrészekre, amelyek az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által elfogadott típusjóváhagyás hatálya alá tartozó rendszer részét képezik. 
 
5.2.3. A tájékoztatási kérelemnek tartalmaznia kell a kérdéses járműtípus pontos 
meghatározását. Fel kell tüntetni, hogy az adatok csere- vagy utólag beépíthető 
alkatrészek, illetve részegységek, diagnosztikai eszközök vagy vizsgálóberendezések 
fejlesztéséhez szükségesek. 
 L 375/500 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 263 Annex 7 – Appendix 2 
 
 11. melléklet – 1. függelék
 
 
A FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZER (OBD) MŰKÖDÉSE 
 
1. BEVEZETÉS 
 
A függelék a 11. melléklet 3. bekezdése szerint végrehajtott vizsgálati eljárást 
tartalmazza. Az eljárás a járművön elhelyezett fedélzeti diagnosztikai rendszer 
(OBD) működésének ellenőrzésére szolgáló módszert írja le a motor vezérlésében 
vagy a kibocsátáscsökkentő rendszerben található megfelelő berendezések 
hibaszimulációjával. Előírja az OBD rendszer tartósságának megállapítására 
vonatkozó eljárást is. 
 
A gyártónak elérhetővé kell tennie azokat a hibás alkatrészeket és/vagy elektromos 
berendezéseket, amelyek a hibák szimulálásához felhasználhatók. Az I. típusú 
vizsgálati ciklusban végrehajtott mérés során a hibás alkatrészek vagy berendezések 
a 3.3.2. bekezdésben előírt határértékeket legfeljebb 20 százalékkal meghaladó 
mértékben növelhetik a jármű szennyezőanyag-kibocsátását. 
 
Hibás alkatrésszel vagy berendezéssel felszerelt jármű vizsgálatakor az OBD 
rendszer csak akkor hagyható jóvá, ha a hibajelző működésbe lép. Az OBD rendszer 
akkor is jóváhagyható, ha a hibajelző az OBD küszöbértékek alatti érték esetén 
bekapcsol. 
 
2. A VIZSGÁLAT LEÍRÁSA 
 
2.1.  Az OBD rendszer vizsgálata a következő szakaszokból áll: 
 
2.1.1. a motorvezérlésben vagy a kibocsátáscsökkentő rendszerben található alkatrész hibás 
működésének szimulálása, 
 
2.1.2. a jármű előkezelése szimulált hibás működéssel a 6.2.1. vagy a 6.2.2. bekezdésben 
meghatározott előkezelési ciklus alatt, 
 
2.1.3. a jármű vezetése szimulált hibás működéssel az I. típusú vizsgálati ciklusban, és a 
jármű emissziójának mérése, 
 
2.1.4. annak megállapítása, hogy az OBD rendszer reagál-e a szimulált hibás működésre, és 
megfelelő módon jelzi-e a hibás működést a jármű vezetőjének. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/501
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 264. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 2.2. Alternatív megoldásként, a gyártó kérésére, egy vagy több alkatrész hibás működését 
elektronikusan is szimulálhatják a 6. bekezdés követelményeinek megfelelően. 
 
2.3. A gyártó kérheti, hogy az ellenőrzés az I. típusú vizsgálati cikluson kívül történjen, 
ha bizonyítani tudja a hatóság számára, hogy az I. típusú vizsgálati ciklus alatti 
körülmények korlátozott feltételeket biztosítanának az üzemben lévő jármű 
ellenőrzéséhez. 
 
3. A VIZSGÁLATI JÁRMŰ ÉS AZ ÜZEMANYAG 
 
3.1. Jármű 
 
A vizsgálati járműnek meg kell felelnie a 4. melléklet 3.1. bekezdésében rögzített 
követelményeknek. 
 
3.2. Az üzemanyag 
  Benzin- és dízelüzemanyag esetén a 10. mellékletben leírt referencia-üzemanyagot, 
LPG és NG üzemanyag esetén pedig a 10a. mellékletben leírt referencia-üzemanyagot kell használni a vizsgálathoz. A vizsgálandó hibaállapotokhoz (lásd a függelék 6.3. bekezdésében) használt üzemanyagtípust az adminisztratív szervezeti egység választhatja ki tiszta gázüzemű jármű vizsgálata esetén a 10a. mellékletben leírt referencia-üzemanyagok közül, kettős üzemű gázüzemű jármű esetén pedig a 10. vagy a 10a. mellékletben leírt referencia-üzemanyagok közül. A kiválasztott üzemanyagtípus nem változtatható meg a vizsgálati szakaszok alatt (lásd a függelék 2.1.–2.3. bekezdését). LPG és NG üzemanyag használata esetén megengedhető, hogy a motort benzinüzemben indítsák el, és egy előre meghatározott, automatikusan vezérelt időtartam után, amelyet a vezető nem tud módosítani, kapcsoljanak át LPG vagy NG üzemanyagra. 
 
4. VIZSGÁLATI HŐMÉRSÉKLET ÉS NYOMÁS 
 
4.1. A vizsgálati hőmérsékletnek és nyomásnak meg kell felelnie a 4. mellékletben leírt I. 
típusú vizsgálat követelményeinek. 
 
5. VIZSGÁLÓBERENDEZÉS 
 
5.1. Görgős próbapad 
 
A görgős próbapadnak meg kell felelnie a 4. melléklet követelményeinek. L 375/502 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 265 Annex 7 – Appendix 2 
 
  
6. AZ OBD RENDSZERRE VONATKOZÓ V IZSGÁLATI ELJÁRÁS 
 
6.1. A görgős próbapadon végrehajtott üzemi ciklusnak meg kell felelnie a 4. melléklet 
követelményeinek. 
 
6.2. A jármű előkezelése 
 
6.2.1. A motor típusától függően, és a 6.3. bekezdésben leírt egyik hibaállapot előidézése 
után a járművet legalább két, egymást követő I. típusú vizsgálati ciklus (1. rész és 2. 
rész) végrehajtásával elő kell kezelni. A kompressziós gyújtású motorral felszerelt 
járművek előkezeléséhez további két, 2. rész szerinti ciklus végrehajtása 
megengedhető. 
 
6.2.2. A gyártó kérésére alternatív előkezelési módszerek is alkalmazhatók. 
 
6.3. Vizsgálandó hibaállapotok 
 
6.3.1. Szikragyújtású motorral felszerelt járművek: 
 
6.3.1.1. A katalizátor cseréje sérült vagy hibás katalizátorra, vagy ilyen hiba elektronikus 
szimulálása. 
 
6.3.1.2. A motor gyújtáskihagyásának előidézése a 11. melléklet 3.3.3.2. bekezdésében 
szereplő, a gyújtáskihagyás ellenőrzésére vonatkozó feltételek szerint. 
 
6.3.1.3. Az oxigénérzékelő cseréje sérült vagy hibás oxigénérzékelőre, vagy ilyen hiba 
elektronikus szimulálása. 
 
6.3.1.4. Az elektromos meghajtást irányító számítógéphez (ha a kiválasztott 
üzemanyagtípushoz engedélyezve van) csatlakoztatott bármely más, emisszióval 
kapcsolatos alkatrész kikapcsolása. 
 
6.3.1.5. A párolgási emisszió tisztítást vezérlő elektronikus egység kikapcsolása (ha fel van 
szerelve, és ha engedélyezve van a kiválasztott üzemanyagtípushoz). Ehhez a 
hibaállapothoz nem kell elvégezni az I. típusú vizsgálatot. 
 
6.3.2. Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek: 
 
6.3.2.1. A katalizátor (ha van) cseréje sérült vagy hibás katalizátorra, vagy ilyen hiba 
elektronikus szimulálása. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/503
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 266. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
6.3.2.2. A részecskecsapda (ha van) teljes eltávolítása, vagy ha az érzékelők a csapda szerves 
részét képezik, hibás csapdaszerelvény felszerelése. 
 
6.3.2.3. Az üzemanyag-ellátó rendszerben az üzemanyag mennyiségét és a befecskendezési 
idő beállítását működtető elektronikus szerkezet kikapcsolása. 
 
6.3.2.4. Az elektromos meghajtást irányító számítógéphez csatlakoztatott bármely más, 
emisszióval kapcsolatos alkatrész kikapcsolása. 
 
6.3.2.5. A 6.3.2.3. és a 6.3.2.4. bekezdés követelményeinek megfelelően, és a jóváhagyó 
hatóság beleegyezésével a gyártónak meg kell tennie a megfelelő intézkedéseket 
annak bizonyítására, hogy az OBD rendszer kikapcsolás esetén jelezni fogja a hibát. 
 
6.4. Az OBD rendszer vizsgálata 
 
6.4.1. Szikragyújtású motorral felszerelt járművek: 
 
6.4.1.1. A jármű 6.2. bekezdés szerinti előkezelése után a vizsgálati járművel el kell végezni 
az I. típusú vizsgálati menetciklust (1. rész és 2. rész). 
 
A hibajelzőnek a vizsgálat vége előtt be kell kapcsolnia, ha a 6.4.1.2.–6.4.1.5. 
bekezdésben leírt feltételek bármelyike előfordul. A műszaki szolgálat más 
feltételekkel helyettesítheti ezeket a feltételeket a 6.4.1.6. bekezdés értelmében. A 
típusjóváhagyási vizsgálat céljából szimulált hibaállapotok teljes száma azonban nem 
haladhatja meg a négyet (4). 
 
6.4.1.2. Katalizátor cseréje sérült vagy hibás katalizátorral, vagy a sérült, illetve hibás 
katalizátor elektronikus szimulálása, amely a 11. melléklet 3.3.2. bekezdésében 
megadott CH határértéket túllépő szennyezőanyag-kibocsátást eredményez. 
 
6.4.1.3. Gyújtáskihagyási állapot előidézése a 11. melléklet 3.3.3.2. bekezdésében megadott, 
a gyújtáskihagyás ellenőrzésére vonatkozó feltételek szerint, amely a 11. melléklet 
3.3.2. bekezdésében megadott határértékek bármelyikét túllépő szennyezőanyag-
kibocsátást eredményez. 
 
6.4.1.4. Oxigénérzékelő cseréje sérült vagy hibás oxigénérzékelővel, vagy a sérült, illetve 
hibás oxigénérzékelő elektronikus szimulálása, amely a 11. melléklet 3.3.2. 
bekezdésében megadott határértékek bármelyikét túllépő szennyezőanyag-
kibocsátást eredményez. 
 L 375/504 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 267 Annex 7 – Appendix 2 
 
 6.4.1.5. A párolgási emisszió tisztítást vezérlő elektronikus egység kikapcsolása (ha fel van 
szerelve, és ha engedélyezve van a kiválasztott üzemanyagtípushoz). 
 
6.4.1.6. Bármely más, emisszióval kapcsolatos és számítógéphez csatlakoztatott elektromos 
meghajtású alkatrész kikapcsolása, amely a melléklet 3.3.2. bekezdésében megadott 
határértékek bármelyikének túllépését eredményező szennyezőanyag-kibocsátást 
eredményez (ha engedélyezve van a kiválasztott üzemanyagtípushoz). 
 
6.4.2. Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek: 
 
6.4.2.1. A jármű 6.2. bekezdés szerinti előkezelése után a vizsgálati járművel el kell végezni 
az I. típusú vizsgálati menetciklust (1. rész és 2. rész). 
 
A hibajelzőnek a vizsgálat vége előtt be kell kapcsolnia, ha a 6.4.2.2.–6.4.2.5. 
bekezdésben leírt feltételek bármelyike előfordul. A műszaki szolgálat más 
feltételekkel helyettesítheti ezeket a feltételeket a 6.4.2.5. bekezdés értelmében. A 
típusjóváhagyási vizsgálat céljából szimulált hibaállapotok teljes száma azonban nem 
haladhatja meg a négyet (4). 
 
6.4.2.2. Katalizátor (ha van) cseréje sérült vagy hibás katalizátorral, vagy a sérült, illetve 
hibás katalizátor elektronikus szimulálása, amely a 11. melléklet 3.3.2. bekezdésében 
megadott határértékeket túllépő szennyezőanyag-kibocsátást eredményez. 
 
6.4.2.3. A részecskecsapda (ha van) teljes eltávolítása, vagy a részecskecsapda cseréje hibás 
részecskecsapdával a 6.3.2.2. bekezdésben előírt feltételeknek megfelelően, amely a 
11. melléklet 3.3.2. bekezdésében megadott határértékeket túllépő szennyezőanyag-
kibocsátást eredményez. 
 
6.4.2.4. Hivatkozással a 6.3.2.5. bekezdésre, az üzemanyag-ellátó rendszerben az üzemanyag 
mennyiségét és a befecskendezési idő beállítását működtető elektronikus szerkezet 
kikapcsolása, amely a 11. melléklet 3.3.2. bekezdésében megadott határértékeket 
túllépő szennyezőanyag-kibocsátást eredményez. 
 
6.4.2.5. Hivatkozással a 6.3.2.5. bekezdésre, bármely más, emisszióval kapcsolatos és 
számítógéphez csatlakoztatott elektromos meghajtású alkatrész kikapcsolása, amely a 
11. melléklet 3.3.2. bekezdésében megadott határértékeket túllépő szennyezőanyag-
kibocsátást eredményez. 
 
6.5. Diagnosztikai jelek 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/505
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 268. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 6.5.1.1. Bármely alkatrész vagy rendszer első hibás működésének megállapítását követően az 
ebben az időpontban rendelkezésre álló, motorállapotot jelző állóképet tárolni kell a 
számítógép memóriájában. Ha újabb hibás működés fordulna elő az üzemanyag-
ellátó rendszerben, vagy gyújtáskihagyási hiba történne, minden előzőleg tárolt 
állóképet ki kell cserélni az üzemanyag-ellátó rendszer vagy a gyújtáskihagyás 
állapotával (amelyik először fordul elő). A tárolt motorállapotok tartalmazzák, a 
számított terhelési értéken kívül, a motor fordulatszámát, az üzemanyag-behangolási 
értéket (ha van), az üzemanyagnyomást (ha van), a jármű sebességét (ha van), a 
hűtőfolyadék hőmérsékletét, a szívócső nyomását (ha van), a zárt vagy nyitott hurkú 
műveletet (ha van), valamint azt a hibakódot, amely az adat tárolását előidézte. A 
gyártó kiválaszthatja a legmegfelelőbb állapotkészletet, amely megkönnyíti az 
állóképtárolóban végzendő javítást. Csak egy adatkeret szükséges. A gyártó további 
adatkeretek tárolását is megadhatja, feltéve, hogy legalább a szükséges adatkeret 
beolvasható a 6.5.3.2. és a 6.5.3.3. bekezdés előírásainak megfelelő általános 
letapogatóeszközzel. Ha a tárolandó állapotokat előidéző hibakódot törlik a 11. 
melléklet 3.7. bekezdésnek megfelelően, a tárolt motorállapotok szintén törölhetők. 
 
6.5.1.2. A szükséges állóképadatokon kívül a következő jeleket (ha vannak) kell kérésre 
hozzáférhetővé tenni a szabványos adatkapcsolat csatlakozójának soros portján 
keresztül, amennyiben az adatok rendelkezésre állnak a fedélzeti számítógépen, vagy 
meghatározhatók a fedélzeti számítógépen rendelkezésre álló adatok segítségével: 
diagnosztikai hibakódok, a motor-hűtőfolyadék hőmérséklete, az üzemanyag-
ellenőrző rendszer állapota (zárt hurok, nyitott hurok, egyéb), üzemanyag-
behangolás, előgyújtás, szívólevegő hőmérséklete, a szívócső légnyomása, a légáram 
sebessége, a motor fordulatszáma, a fojtószelep helyzetét érzékelő kimenet értéke, 
másodlagos levegő állapota (áramlási irányban, áramlási iránnyal szemben vagy a 
légkörbe kivezetve), számított terhelési érték, a jármű sebessége és az üzemanyag 
nyomása. 
 
A jeleket a 6.5.3. bekezdés előírásai alapján szabványos mértékegységekben kell 
biztosítani. A tényleges jeleket egyértelműen meg lehessen különböztetni a 
hibaértéktől vagy a kényszerű hazatérés jelzéseitől. 
 
6.5.1.3. Minden olyan kibocsátáscsökkentő rendszer esetében, amelyeknél külön fedélzeti 
értékelő vizsgálatokat végeznek (katalizátor, oxigénérzékelő stb.), a gyújtáskihagyás 
észlelését, az üzemanyag-ellátó rendszer ellenőrzését és az alkatrészek átfogó 
ellenőrzését kivéve, a járművel elvégzett legújabb vizsgálatok eredményeit és a 
határértékeket, amelyhez a rendszert hasonlítják, hozzáférhetővé kell tenni a 
szabványos adatcsatlakozó soros portján keresztül, a 6.5.3. bekezdésben szereplő 
előírások szerint. A fentiekben kivételként említett ellenőrzött alkatrészeknél és L 375/506 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 269 Annex 7 – Appendix 2 
 
 rendszereknél a legújabb vizsgálatok eredményeire vonatkozó megfelelt/nem felelt 
meg jelzést hozzáférhető kell tenni az adatcsatlakozón keresztül. 
 
6.5.1.4. Az OBD rendszerre vonatkozó követelmények, amelyek szerint a járművet 
hitelesítették (vagyis a 11. melléklet előírásait, illetve az 5. bekezdésben előírt 
alternatív követelményeket), valamint a 6.5.3.3. bekezdésnek megfelelően az OBD 
rendszer által ellenőrzött főbb kibocsátáscsökkentő rendszerek adatait elérhetővé kell 
tenni a szabványos adatkapcsolat csatlakozójának soros portján keresztül a függelék 
6.5.3. bekezdésben szereplő előírások szerint. 
 
6.5.1.5. Új típusok esetén 2003. január 1-től, és minden, 2005. január 1-től forgalomba 
helyezett járműtípus esetén a szoftver hitelesítési azonosítószámát elérhetővé kell 
tenni a szabványos adatcsatlakozó soros portján keresztül. A szoftver hitelesítési 
azonosítószámát szabványos formátumban kell biztosítani. 
 
6.5.2.  Nem kötelező, hogy a szennyezőanyag-kibocsátás ellenőrzésére szolgáló 
diagnosztikai rendszer értékelje az alkatrészeket hibás működés közben, ha az 
értékelés veszélyt jelent a biztonságra, vagy az alkatrész meghibásodását 
eredményezheti. 
 
6.5.3. A szennyezőanyag-kibocsátás ellenőrzésére szolgáló diagnosztikai rendszernek 
lehetővé kell tennie az adatokhoz való szabványos és korlátlan hozzáférést, és meg 
kell felelnie az alábbi ISO szabványoknak és/vagy SAE előírásoknak. 
 6.5.3.1. Az alábbi szabványok közül a korlátozásokat tartalmazó szabvány a fedélzeti és a 
nem fedélzeti rendszer közötti kommunikációs kapcsolatra alkalmazandó: 
  ISO 9141 - 2: 1994 (módosítva 1996-ban) „Közúti járművek – Diagnosztikai 
rendszerek – 2. rész: Digitális adatok cseréjére vonatkozó CARB követelmények”; 
  SAE J1850: 1998. március, B. osztály, Adatkommunikációs hálózati interfész”. Az 
emisszióval kapcsolatos üzenetekhez ezt a ciklikusan redundáns ellenőrzést és a hárombájtos fejlécet kell használni, nem pedig a bájtok szétválasztását vagy az ellenőrző összeget. 
  ISO 14230 – Part 4: „ Közúti járművek – Kulcsszó-protokoll diagnosztikai 
rendszerekhez, 2000 – 4. rész: Emisszióval kapcsolatos rendszerekre vonatkozó követelmények”; 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/507
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 270. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  ISO DIS 15765-4: „Közúti járművek – Vezérlőterületi hálózat (CAN) diagnosztikája 
– 4. rész: Emisszióval kapcsolatos rendszerekre vonatkozó követelmények”, kelt: 
2001. november 1-én. 
 6.5.3.2. Az OBD rendszerrel való kommunikációhoz szükséges vizsgálóberendezéseknek és 
diagnosztikai eszközöknek meg kell felelniük, vagy túl is léphetik az ISO DIS 15031-4: „Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljából – 4. rész: Külső vizsgálóberendezés” szabványban (kelt: 2001. november 1-én) előírt funkcionális műszaki adatoknak. 
 6.5.3.3. Az alapvető diagnosztikai adatokat (a 6.5.1. bekezdés meghatározása szerint) és a 
kétirányú ellenőrzési adatokat az ISO DIS 15031-5: „Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljából – 5. rész: Emisszióval kapcsolatos diagnosztikai szolgáltatások” (kelt: 2001. november 1-én) szabványban leírt formátumban és mértékegységben kell biztosítani, és az ISO DIS 15031-4 szabvány követelményeinek megfelelő diagnosztikai eszköz használatával hozzáférhetővé kell tenni. 
 
 A jármű gyártójának a nemzeti szabványügyi hivatal rendelkezésére kell bocsátania 
azokat az emisszióval kapcsolatos diagnosztikai adatokat (pl. személyi azonosító 
eszközök, OBD ellenőrzési azonosítók, vizsgálatazonosítók), amelyek nem szerepelnek az ISO DIS 15031-5 szabványban, de az előíráshoz kapcsolódnak. 
 6.5.3.4. Hiba észlelésekor a gyártónak az ISO DIS 15031-6 6.3. részében („Közúti járművek 
– Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljából – 6. rész: Diagnosztikai hibakódok meghatározása”) előírtaknak megfelelő hibakód használatával kell megállapítania a hibát. Ha a hiba megállapítása nem lehetséges, a gyártó az ISO DIS 15031-6 szabvány 5.3. és 5.6. részében előírt diagnosztikai hibakódokat használhatja. A hibakódokat a melléklet 6.5.3.2. bekezdésében rögzített rendelkezéseknek megfelelő szabványos diagnosztikai berendezés használatával teljes mértékben hozzáférhetővé kell tenni. 
  A jármű gyártójának a nemzeti szabványügyi hivatal rendelkezésére kell bocsátania 
azokat az emisszióval kapcsolatos diagnosztikai adatokat (pl. személyi azonosító eszközök, OBD ellenőrzési azonosítók, vizsgálatazonosítók), amelyek nem szerepelnek az ISO DIS 15031-5 szabványban, de az előíráshoz kapcsolódnak. 
 L 375/508 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 271 Annex 7 – Appendix 2 
 
 6.5.3.5. A jármű és a diagnosztikai vizsgálóműszer közötti összekötő interfésznek 
szabványosnak kell lennie, és meg kell felelnie az ISO DIS 15031-3: „Közúti 
járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljából – 3. rész: Diagnosztikai csatlakozó és a hozzákapcsolódó elektromos áramkörök műszaki adatai és használata” (kelt: 2001. november 1-én) szabvány követelményeinek. A beszerelési helyzetnek, az adminisztratív szervezeti egységgel kötött megállapodástól függően, olyannak kell lennie, hogy a szerelők könnyen hozzáférjenek, de védve legyen a jogosulatlan személyek általi hamisítással szemben. 
 6.6. Kettős üzemű gázüzemű járművek diagnosztikai jeleinek átvitelére vonatkozó 
specifikus követelmények 
 6.6.1.  Kettős üzemű gázüzemű járművek esetén, amennyiben a másik üzemanyag-
ellátó rendszer diagnosztikai jeleit ugyanazon a számítógépen tárolják, egymástól függetlenül kell értékelni a benzinnel való üzemeltetés és a gázzal való üzemeltetés diagnosztikai jeleit, és az adatokat külön kell átvinni. 
 6.6.2.  Kettős üzemű gázüzemű járművek esetén, amennyiben a másik üzemanyag-
ellátó rendszer diagnosztikai jeleit egy másik számítógépen tárolják, a 
benzinnel való üzemeltetés és a gázzal való üzemeltetés diagnosztikai jeleit az 
adott üzemanyaghoz tartozó számítógépen kell értékelni, és innen kell továbbítani az adatokat. 
 6.6.3.  A diagnosztikai eszköz által küldött kérelem esetén a benzinnel üzemeltetett 
jármű diagnosztikai jeleit az egyik forráscímre, a gázzal üzemeltetett jármű diagnosztikai jeleit pedig a másik forráscímre kell továbbítani. A forráscímek használatát az ISO DIS 15031-5: „Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között emisszióval kapcsolatos diagnosztika céljából – 5. rész: Emisszióval kapcsolatos diagnosztikai szolgáltatások” szabvány (kelt: 2001. november 1-én) írja le. 
  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/509
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 272. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
11. melléklet – 2. függelék
 
 
A JÁRMŰCSALÁD LÉNYEGES JELLEMZŐI 
 
1. AZ OBD RENDSZERCSALÁDOT MEGHATÁROZÓ PARAMÉTEREK 
 
Az OBD rendszercsalád olyan alapvető tervezési paraméterek alapján határozható 
meg, amelyeknek a családhoz tartozó járműveknél azonosaknak kell lenniük. 
Bizonyos esetekben kölcsönhatás jöhet létre a paraméterek között. Ezeket a hatásokat 
is figyelembe kell venni ahhoz, hogy csak azonos kipufogási emissziós jellemzőkkel 
rendelkező járműveket vegyenek fel az OBD rendszercsaládba. 
 
2. E célból azok a járműtípusok, amelyek alábbi paraméterei azonosak, ugyanahhoz a 
motor/kibocsátáscsökkentő rendszer/OBD rendszer kombinációhoz tartozónak 
tekintendők. 
 
Motor: 
 
(a) égési folyamat (szikragyújtású, kompressziós gyújtású, kétütemű, négyütemű), 
 
(b) üzemanyag-adagolás módja (karburátor vagy üzemanyag-befecskendezés). 
 
Kibocsátáscsökkentő rendszer: 
 
(a) katalizátor típusa (oxidáció, háromutas, fűtött katalizátor, egyéb), 
 
(b) részecskecsapda típusa, 
 
(c) másodlagos levegő befecskendezése (levegővel vagy levegő nélkül), 
 
(d) kipufogógáz-visszavezetés (van vagy nincs), 
 
OBD alkatrészek és működésük 
 
az OBD rendszer működésellenőrzési módszerei, hibás működés észlelése és a 
hibás működés jelzése a jármű vezetőjének. L 375/510 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 273 Annex 11 – Appendix 2 
 
 12. melléklet
 
 
ECE TÍPUSJÓVÁHAGYÁS MEGADÁSA LPG VAGY FÖLDGÁZ (NG) 
ÜZEMANYAGGAL MŰKÖDŐ JÁRMŰVEKRE 
 
1. BEVEZETÉS 
 
A melléklet azokat a különleges követelményeket írja le, amelyek az LPG 
üzemanyaggal vagy a földgázzal (NG) működtetett jármű jóváhagyása esetén 
alkalmazandók, vagy ha a jármű ólommentes benzinnel, LPG üzemanyaggal vagy 
földgázzal is működtethető, az LPG vagy a földgáz vizsgálatának tekintetében. 
 
Az LPG üzemanyag és a földgáz esetében különböző összetételű üzemanyagok 
kaphatók a kereskedelemben, ezért az üzemanyag-ellátó rendszernek képesnek kell 
lennie az üzemanyagértékeket az üzemanyagfajtákhoz igazítani. Ennek a funkciónak 
az igazolására a járművet meg kell vizsgálni az I. típusú vizsgálatban két szélsőséges 
referencia-üzemanyaggal, és igazolni kell az üzemanyag-ellátó rendszer önbeállítási 
képességét. Amennyiben bizonyítják az üzemanyag-ellátó rendszer önbeállítási 
képességét egy járművön, ezt a járművet a család alaptípusának lehet minősíteni. 
Azokat a járműveket, amelyek megfelelnek a család tagjaira vonatkozó 
követelményeknek, és ugyanolyan üzemanyag-ellátó rendszerrel vannak felszerelve, 
csak egy üzemanyagfajtával kell megvizsgálni. 
 
2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK 
 
Ezen melléklet alkalmazásában: 
 
2.1. Az „alapjármű ” azt a járművet jelenti, amelyet azért választottak ki, hogy bizonyítsák 
az üzemanyag-ellátó rendszer önbeállítási képességét, és amelyhez a család tagjait 
viszonyítják. Egy családban több alapjármű is lehet. 
 
2.2. A család tagja 
 
2.2.1. A „család tagja ” az a jármű, amely ugyanolyan lényeges jellemzőkkel rendelkezik, 
mint az alapjármű(vek): 
 
(a) A jármű gyártója ugyanaz. 
 
(b) Ugyanolyanok a kibocsátási határértékei. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/511
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 274. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 (c) Ha a gázellátó rendszernek központi mérője van a teljes motorhoz: 
 
az igazolt teljesítmény leadása az alapjárműnél mért érték 0,7- és 1,15-szöröse 
között legyen. 
 
Ha a gázellátó rendszernek hengerenként egyedi mérője van: 
 
az igazolt teljesítmény leadása hengerenként az alapjárműnél mért érték 0,7- és 
1,15-szöröse között legyen. 
 
(d) Ha katalizátorral szerelték fel, a katalizátor típusa ugyanaz, azaz háromutas, 
oxidációs, NO x mentesítős. 
 
(e) A gázellátó rendszer (beleértve a nyomásszabályozót) ugyanattól a 
rendszergyártótól származzon, és ugyanolyan típusú legyen: bevezetés, 
befecskendezés gőzállapotban (egy pont, több pont), folyadékbefecskendezés 
(egyetlen pont, több pont). 
 
(f) A gázellátó rendszer ugyanolyan típusú és műszaki adatokkal rendelkező 
elektronikus vezérlőegység (ECU) vezérelje, amely ugyanazokat a 
szoftveralapelveket és ellenőrzési stratégiát használja. 
 
2.2.2. Tekintettel a (c) követelményre: olyan esetben, ahol bebizonyosodik, hogy két, 
gázzal táplált jármű ugyanannak a családnak lehet a tagja, kivéve igazolt 
teljesítmény-leadásukat, nevezetesen P1 és P2 (P1 < P2), és mindkettőt úgy 
vizsgálják, mintha alapjárművek lennének, a családkapcsolatot érvényesnek tekintik 
minden olyan járműre, amelynek igazolt teljesítmény-leadása 0,7 x  P1 és 1,15 x  P2 
között van. 
 
3. A TÍPUSJÓVÁHAGYÁS MEGADÁSA 
 
A típusjóváhagyás az alábbi követelmények teljesítése esetében adható meg: 
 
3.1. Kipufogási emisszió jóváhagyása alapjármű esetében 
 
Az alapjárműnél igazolni kell azt a képességet, hogy bármelyik, a kereskedelemben 
kapható üzemanyag-összetételhez igazodni tud. LPG üzemanyag esetén ilyenek a 
C3/C4 összetételű változatok.  Földgáz esetében általában két üzemanyagtípus 
szerezhető be: nagy kalóriatartalmú üzemanyag (H gáz) és kis kalóriatartalmú L 375/512 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 275 Annex 11 – Appendix 2 
 
 üzemanyag (L gáz), azonban jelentős szórással mindkét tartományban; ezek Wobbe-
indexe jelentősen különbözik. A referencia-üzemanyagoknak reprezentálniuk kell 
ezeket a változatokat. 
 
3.1.1. Az alapjárművet (vagy alapjárműveket) az I. típusú vizsgálatban kell megvizsgálni a 
10a. mellékletben előírt két szélsőséges referencia-üzemanyaggal. 
 
3.1.1.1. Ha az átváltás egyik üzemanyagról a másikra a gyakorlatban kapcsoló használatával 
történik, ezt a kapcsolót nem szabad használni a típusjóváhagyási vizsgálat alatt. 
Ilyen esetben a gyártó kérésére és a műszaki szolgálat egyetértésével a 4. melléklet 
5.3.1. bekezdésében leírt előkezelési ciklus kiterjeszthető. 
 
3.1.2. A járművet (vagy járműveket) megfelelőnek kell tekinteni, ha mindkét referencia-
üzemanyaggal teljesítik a kibocsátási határértékeket. 
3.1.3. A kibocsátási eredmények „r” arányát minden egyes szennyezőanyag esetében meg 
kell határozni az alábbiak szerint: 
  
Üzemanyag(ok) típusa   
Referencia-üzemanyagok   
„r” érték kiszámítása  
 
LPG és benzin 
(B. jóváhagyás)   
A. üzemanyag  
 
vagy csak LPG 
(D. jóváhagyás)   
B. üzemanyag   
 
 
 
 
NG és benzin 
(B. jóváhagyás)   
G20 üzemanyag  
 
vagy csak NG 
(D. jóváhagyás)   
G25 üzemanyag    
 
 
 
3.2. A család egyik tagjának jóváhagyása kipufogási emisszió szempontjából: 
 
A család egyik tagjánál el kell végezni az I. típusú vizsgálatot valamelyik referencia-
üzemanyaggal. Ez bármelyik referencia-üzemanyag lehet. A jármű megfelelőnek 
tekinthető, ha teljesíti az alábbi követelményeket: 
 
3.2.1. A jármű megfelel a „család tagja” meghatározásnak a 2.2. bekezdés szerint. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/513
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 276. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 3.2.2. Ha a vizsgálati üzemanyag az A. referencia-üzemanyag LPG vagy G20 NG 
használata esetén, az emisszió eredményét meg kell szorozni a megfelelő „r” 
tényezővel, ha r > 1; ha r < 1, akkor korrigálás nem szükséges. 
 
Ha a vizsgálati üzemanyag a B. referencia-üzemanyag LPG vagy G25 NG használata 
esetén, az emisszió eredményét el kell osztani a megfelelő „r” tényezővel, ha r < 1; 
ha r > 1, akkor korrigálás nem szükséges. 
 
3.2.3. A járműnek meg kell felelnie az adott kategóriára érvényes kibocsátási 
határértékeknek, a mért és a számított kibocsátási értékek vonatkozásában is. 
 
3.2.4. Ha ismételt vizsgálatokat végeznek ugyanazon a motoron, a G20 vagy az A. 
referencia- üzemanyag, illetve a G25 vagy a B. referencia-üzemanyag használatával 
kapott eredményeket először átlagolni kell; az „r” tényezőt ezután kell kiszámítani az 
átlagolt értékekből. 
 
4. ÁLTALÁNOS FELTÉTELEK 
 
4.1. A gyártás megfelelőségére vonatkozó vizsgálatokat el lehet végezni 
kereskedelemben kapható üzemanyaggal, amelynek C3/C4 aránya a referencia-
üzemanyagok aránya közé esik LPG esetében, vagy amelynek Wobbe-indexe a két 
szélsőséges üzemanyag Wobbe-indexe között van NG esetében. Ilyenkor nincs 
szükség az üzemanyag elemzésére. 
 
 L 375/514 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 277 Annex 11 – Appendix 2 
 
 13. melléklet
 
 
EMISSZIÓS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS PERIODIKUSAN REGENERÁLÓ 
RENDSZERREL ELLÁTOTT JÁRMŰVEKHEZ 
 
1. BEVEZETÉS   A melléklet meghatározza az előírás 2.20. bekezdésében leírt periodikusan regeneráló 
rendszerrel ellátott jármű típusjóváhagyására vonatkozó rendelkezéseket. 
 2. A TÍPUSJÓVÁHAGYÁS HATÁLYA ÉS KITERJESZTÉSE  2.1. Periodikusan regeneráló rendszerrel ellátott járműcsalád-csoportok
 
 
Az eljárás az előírás 2.20. bekezdésében meghatározott periodikusan regeneráló rendszerrel ellátott járművekre érvényes. A melléklet alkalmazásának érdekében járműcsalád-csoportok alakíthatók ki. Ennek megfelelően azok a regeneráló rendszerrel felszerelt járműtípusok, amelyek alábbiakban leírt paraméterei azonosak, vagy a megadott tűréshatáron belül vannak, ugyanahhoz a családhoz tartozónak tekinthetők a meghatározott periodikusan regeneráló rendszerekre vonatkozó mérések szempontjából. 
 2.1.1. Azonos paraméterek a következők:  
Motor: 
 
(a) Égési folyamat     Periodikusan regeneráló rendszer (katalizátor, részecskecsapda):  (a) szerkezeti kialakítás (a védőburkolat típusa, a nemesfém típusa, a hordozó 
típusa, cellasűrűség), 
(b) típus és működési elv, (c) adagolás és adalékrendszer, (d) térfogat ± 10%, 
(e) Elhelyezkedés (120 km/h sebességnél ± 50 °C hőmérséklet vagy 5% eltérés a 
legnagyobb hőmérséklet/nyomás aránytól). 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/515
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 278. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 2.2. Különböző referenciatömegű járműtípusok
 
 
Az előírás 2.20. bekezdésében meghatározott periodikusan regeneráló rendszerrel 
ellátott járműtípus jóváhagyásához a mellékletben leírt eljárások segítségével 
meghatározott K i tényezők a járműcsalád-csoport más olyan járműveire is 
kiterjeszthetők, amelyek referenciatömege beleesik a következő két magasabb 
egyenértékű tehetetlenségi osztályba, vagy bármely lejjebb levő egyenértékű tehetetlenségi osztályba. 
 3. VIZSGÁLATI ELJÁRÁS  
A jármű felszerelhető a regeneráló folyamatot akadályozó vagy engedélyező 
kapcsolóval, feltéve, hogy ez a művelet nincs hatással a motor eredeti beállítására. Ezt a 
kapcsolót csak a regenerálás megakadályozására lehet használni a regeneráló rendszer feltöltése és az előkezelési ciklusok alatt. Nem szabad azonban használni az emisszió mérése közben a regenerálási fázis alatt; az emissziós vizsgálatot ehelyett az eredeti gyártó változatlan állapotban levő vezérlőegységével kell elvégezni. 
 3.1. A kipufogási emisszió mérése két, regenerálási fázist tartalmazó ciklus között
 
 
A regenerálási fázisok közötti és a regeneráló rendszer feltöltése alatti átlagos emisszió értékét több megközelítőleg egyforma I. típusú üzemi ciklus (ha több, mint 2) vagy azzal egyenértékű motorpróbapadi ciklus során mért értékek számtani középértékeként kell meghatározni. A másik lehetőség, hogy a gyártó adatokkal bizonyítja, hogy az emisszió állandó marad (± 15%) a regenerálási fázisok között. Ebben az esetben a szabályos I. típusú vizsgálat közben mért kibocsátási érték használható. Minden más esetben az emisszió méréséhez legalább két I. típusú üzemi ciklust vagy azzal egyenértékű motorpróbapadi ciklust kell elvégezni: az egyiket közvetlenül a regenerálás után (az újabb feltöltés előtt), a másikat pedig a regenerálási fázis előtt a lehető legközelebbi időpontban. Az emisszió mérését és számítását a 4. melléklet 5., 6., 7. és 8. bekezdése szerint kell végrehajtani. 
 
3.1.2. A feltöltési folyamatot és a K
i meghatározását az I. típusú üzemi ciklus alatt, a görgős 
próbapadon vagy motorpróbapadon kell elvégezni, egyenértékű vizsgálati ciklusok 
használatával. Ezeket a ciklusokat folyamatosan kell végrehajtani (tehát anélkül, hogy a motort leállítanák a ciklusok között). Néhány befejezett ciklus után a járművet levehetik a görgős próbapadról, és a vizsgálatot később folytathatják.  
 3.1.3. Két ciklus között a regenerálási fázist tartalmazó ciklusok számát (D), azon ciklusok 
számát (n), amelyek során az emissziót mérik, és minden egyes emissziómérés értékét L 375/516 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 279 Annex 11 – Appendix 2 
 
 (M'
sij) fel kell jegyezni az 1. melléklet 4.2.11.2.1.10.1–4.2.11.2.1.10.4. vagy a 
4.2.11.2.5.4.1–4.2.11.2.5.4.4. számú soraiba. 
 
3.2. Emisszió mérése regenerálás közben  
 3.2.1. A jármű előkészítése (ha szükséges) a regenerálási fázis alatt végzendő emissziós 
vizsgálathoz a 4. melléklet 5.3. bekezdésében leírt előkészítési ciklusok vagy azzal egyenértékű motorpróbapadi ciklusok használatával történhet, a 3.1.2. bekezdés szerint kiválasztott feltöltési eljárástól függően. 
 3.2.2. Az első érvényes emissziómérés elvégzése előtt a 4. mellékletben az I. típusú 
vizsgálathoz leírt vizsgálati feltételek és járműállapot lép érvénybe. 
 3.2.3. A jármű előkészítése közben nem történhet regenerálás. Ez a következő módszerek 
egyikével biztosítható: 
 3.2.3.1. Az előkezelési ciklusokban ál-regenerálórendszert vagy részleges rendszert szerelhetnek 
fel. 
 3.2.3.2. Bármely más módszer, amelyben a gyártó és a típusjóváhagyást megadó hatóság 
megegyezik. 
 3.2.4. Hidegindítással el kell végezni a kipufogási emisszió vizsgálatát, amely regenerálási 
folyamatot is tartalmaz, az I. típusú vizsgálat üzemi ciklusának vagy az azzal egyenértékű motorpróbapadi ciklusnak megfelelően. Ha a két, regenerálási fázist tartalmazó ciklus közötti emissziós vizsgálatokat motorpróbapadon hajtják végre, a regenerálási fázist tartalmazó emissziós vizsgálatot szintén motorpróbapadon kell elvégezni. 
 3.2.5. Ha a regenerálási folyamat egynél több üzemi ciklust igényel, az ezt következő 
vizsgálati ciklust (vagy ciklusokat) azonnal, a motor leállítása nélkül el kell végezni a teljes regenerálás eléréséig (minden ciklust be kell fejezni). Az új vizsgálat előkészítéséhez (pl. részecskeszűrő-csere) szükséges idő a lehető legrövidebb legyen. Erre az időre a motort le kell állítani.  
 
3.2.6. A regenerálás közbeni emissziós értékeket (M
ri) a 4. melléklet 8. bekezdése szerint kell 
kiszámítani. A teljes regeneráláshoz szükséges üzemi ciklusok számát (d) fel kell 
jegyezni. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/517
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 280. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 3.3. Az egyesített kipufogási emisszió kiszámítása
 
 
nM
Mn
jsij
si∑
==1'
 n ≥ 2;  dM
Md
jrij
ri∑
==1'
 
 
⎭⎬⎫
⎩⎨⎧
++=dDdMDMMri si
pi* * 
 
ahol a vizsgálandó szennyezőanyagokra (i) vonatkozóan: 
 
M’ sij = az i kibocsátott szennyezőanyag tömege g/km-ben egy I. típusú üzemi ciklus 
(vagy  azzal egyenértékű motorpróbapadi ciklus) alatt, regenerálás nélkül 
M’ rij = az i kibocsátott szennyezőanyag tömege g/km-ben egy I. típusú üzemi ciklus 
(vagy azzal egyenértékű motorpróbapadi ciklus) alatt, regenerálás közben (ha n > 1, akkor az első I. típusú vizsgálat hidegindítással kezdődik, a következő ciklusok pedig melegindítással) 
 M
si = az i kibocsátott szennyezőanyag átlagos tömege g/km-ben, regenerálás nélkül 
 M ri = az i kibocsátott szennyezőanyag átlagos tömege g/km-ben, regenerálás közben 
 M pi = az i kibocsátott szennyezőanyag átlagos tömege g/km-ben 
n = a vizsgálati pontok száma, ahol emissziómérés történt (I. típusú üzemi ciklus 
vagy azzal egyenértékű motorpróbapadi ciklus) két, regenerálási fázist 
tartalmazó ciklus között, ≥ 2 
d  =  a regeneráláshoz szükséges üzemi ciklusok száma 
D = az üzemi ciklusok száma két, regenerálási fázist tartalmazó ciklus között  L 375/518 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 281 Annex 11 – Appendix 2 
 
 A mérési paramétereket a 8/1. ábra szemlélteti.  
 
Number of cycle sMriEmission [g/km]
D d() ( )[]
()dDdMDMMri si
p i+⋅ +⋅=
sip i
iMMK=
Mpi
Msi
M,
si j
 
 
Emission g/km Emisszió, g/km 
Number of cycles Ciklusok száma 
 
 8/1. ábra
: Az emisszió vizsgálata során mért paraméterek olyan ciklusok alatt és között, ahol 
regenerálás történik (sematikus példa, az emisszió D ciklusszám alatt növekedhet vagy csökkenhet) 
 3.4. A K regenerálási tényező kiszámítása a vizsgálandó szennyezőanyagokra (i)
 
 
K i = M pi / M si 
 
Az Msi , az Mpi, és a  Ki eredményeket fel kell jegyezni a műszaki szolgálat által 
készítendő vizsgálati jelentésben.  A K
i érték egyetlen sorozat végrehajtásával meghatározható. 
  
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/519
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 282. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 14. melléklet
 
 
EMISSZIÓS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS HIBRIDHAJTÁSÚ ELEKTROMOS JÁRMŰVEKHEZ 
(HEV) 
 
1. BEVEZETÉS  1.1. A melléklet meghatározza az előírás 2.21.2. bekezdésében leírt hibridhajtású 
elektromos jármű típusjóváhagyására vonatkozó rendelkezéseket. 
 1.2. Általános elvként az I., a II., a III., a IV., az V., a VI. típusú és az OBD rendszerre 
vonatkozó vizsgálatok alatt a hibridhajtású elektromos járműveket a 4., az 5., a 6., a 7., a 8., a 9., illetve a 11. melléklet szerint kell vizsgálni, ha a jelen melléklet nem rendelkezik másként. 
 
1.3. Csak az I. típusú vizsgálat esetében a kívülről feltölthető hibridhajtású elektromos 
járműveket (OVC) (a 2. bekezdésben meghatározott kategóriák szerint) az A. és a B. feltételnek megfelelően kell megvizsgálni. Az A. és a B. feltételek szerint mért vizsgálati eredményeket és a súlyozott értékeket fel kell tüntetni a közlemény-formanyomtatványon. 
 1.4. Az emissziós vizsgálat eredményeinek meg kell felelnie az előírásban meghatározott 
vizsgálati feltételekhez előírt határértékeknek. 
 2. A HIBRIDHAJTÁSÚ ELEKTROMOS JÁRMŰVEK KATEGÓRIÁI  
A jármű 
feltöltése  Feltöltés a járművön kívülről (1) 
(OVC)  Feltöltés nem a járművön 
kívülről (2) 
(NOVC)  
Üzemmód 
kapcsoló  nincs  van nincs  van 
 
 (1) kívülről feltölthetőnek is nevezik 
 (2) kívülről nem feltölthetőnek is nevezik 
 L 375/520 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 283 Annex 11 – Appendix 2 
 
 3. I. TÍPUSÚ VIZSGÁLATI MÓDSZEREK 
 3.1. KÍVÜLRŐL FELTÖLTHETŐ HIBRIDHAJTÁSÚ JÁRMŰVEK (OVC HEV) 
ÜZEMMÓD KAPCSOLÓ NÉLKÜL 
 3.1.1. Két vizsgálatot kell elvégezni az alábbi feltételek mellett:   A. feltétel
: a vizsgálatot teljesen feltöltött elektromos energiatároló eszközzel 
kell elvégezni. 
  B. feltétel
: a vizsgálatot minimális töltöttségi szinten lévő elektromos 
energiatároló eszközzel kell elvégezni (maximális lemerítés). 
  Az elektromos energiatároló eszköz töltöttségi szintjének profilját az I. típusú 
vizsgálat különböző szakaszai alatt az 1. függelék határozza meg. 
 3.1.2. A. feltétel:  3.1.2.1. Az eljárásnak az elektromos energiatároló eszköz lemerítésével kell kezdődnie a 
jármű haladása közben (próbapályán, görgős próbapadon stb.). 
  - 50 km/h állandó sebességnél, amíg a HEV üzemanyag-fogyasztó motorja be 
nem indul, vagy 
  - ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet az üzemanyag-
fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel fusson, amelynél az üzemanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő/távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó közösen határozza meg), vagy 
  - a gyártó ajánlása szerint.   Az üzemanyag-fogyasztó motort automatikus beindulása után 10 másodpercen belül 
le kell állítani. 
 3.1.2.2. A jármű előkezelése  3.1.2.2.1. Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járműveknél a 4. melléklet 1. 
függelékében leírt 2. rész ciklusát kell alkalmazni. Három egymást követő ciklust kell elvégezni a 3.1.2.5.3. bekezdés szerint. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/521
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 284. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 3.1.2.2.2. A szikragyújtású motorral felszerelt járműveket egy 1. résznek és két 2. résznek 
megfelelő menetciklus alatt kell előkezelni a 3.1.2.5.3. bekezdés szerint. 
 
3.1.2.3. Az előkezelés után és a vizsgálat előtt a járművet olyan helyiségben kell tartani, 
amelyben a hőmérséklet 293 és 303 K (20 és 30 °C) között viszonylag állandó marad. Az előkezelést legalább hat órán keresztül kell folytatni addig, amíg a motorolaj és a hűtőfolyadék (ha van) hőmérséklete el nem éri a helyiség hőmérsékletét ± 2 K határértéken belül, és az elektromos energiatároló eszköz teljesen feltöltődik a 3.1.2.4. bekezdésben előírt feltöltés eredményeként. 
 3.1.2.4. Átitatás közben az elektromos áramtároló eszközt fel kell tölteni:   (a) a fedélzeti feltöltővel, ha van, vagy   (b) a gyártó által javasolt külső töltővel, normál éjszakai töltést alkalmazva.   Ez az eljárás kizár minden olyan különleges töltéstípust, amely automatikusan vagy 
kézzel indítható, mint például a kiegyenlítő töltés vagy a gyorstöltés. 
  A gyártónak nyilatkoznia kell arról, hogy a vizsgálat alatt nem alkalmaztak 
különleges töltési eljárást. 
 3.1.2.5. Vizsgálati eljárás  3.1.2.5.1. A járművet normál használat esetén a vezető számára biztosított eszközökkel kell 
beindítani. Az első ciklus a jármű beindításakor kezdődik. 
 3.1.2.5.2. A mintavétel a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kezdődjön (BS), és a 
végső alapjárati időszaknak a városon kívüli ciklusban (2. rész, mintavétel vége (ES)) történő befejezésekor érjen véget. 
 3.1.2.5.3. A járművet a 4. mellékletben leírtak szerint, vagy különleges sebességváltási 
stratégia esetén a gyártó utasításai szerint kell vezetni úgy, ahogy a sorozatgyártású járművekhez biztosított vezetői kézikönyvben le van írva, és ahogy a vezető tájékoztatására szolgáló sebességváltó műszer jelzi. Ezeknél a járműveknél a 4. melléklet 1. függelékében előírt sebességváltási pontokat nem kell alkalmazni. A működési jelleggörbére a 4. melléklet 2.3.3. bekezdésében leírtak érvényesek. 
 3.1.2.5.4. A kipufogógázokat a 4. melléklet szerint kell elemezni.  L 375/522 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 285 Annex 11 – Appendix 2 
 
 3.1.2.6. A vizsgálati eredményeket össze kell hasonlítani az előírás 5.3.1.4. bekezdésében 
előírt határértékekkel, és az A. feltétel alkalmazásával minden szennyezőanyag 
átlagos emisszióját ki kell számítani (M1
i). 
 3.1.3. B. feltétel  3.1.3.1. A jármű előkezelése  3.1.3.1.1. Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járműveknél a 4. melléklet 1. 
függelékében leírt 2. rész ciklusát kell alkalmazni. Három egymást követő ciklust kell elvégezni a 3.1.3.4.3. bekezdés szerint. 
 3.1.3.1.2. A szikragyújtású motorral felszerelt járműveket egy 1. résznek és két 2. résznek 
megfelelő menetciklus alatt kell előkezelni a 3.1.3.4.3. bekezdés szerint. 
 3.1.3.2. Az elektromos energiatároló eszközt a jármű haladása közben (próbapályán, görgős 
próbapadon stb.) le kell meríteni: 
  - 50 km/h állandó sebességnél, amíg a HEV üzemanyag-fogyasztó motorja be nem 
indul, vagy 
  - ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet az üzemanyag-
fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel fusson, amelynél az üzemanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő/távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó közösen határozza meg), vagy 
  - a gyártó ajánlása szerint.   Az üzemanyag-fogyasztó motort automatikus beindulása után 10 másodpercen belül 
le kell állítani. 
 3.1.3.3. Az előkezelés után és a vizsgálat előtt a járművet olyan helyiségben kell tartani, 
amelyben a hőmérséklet 293 és 303 K (20 és 30 °C) között viszonylag állandó marad. Az előkezelést legalább 6 órán keresztül kell folytatni mindaddig, amíg a motorolaj és a a hűtőfolyadék (ha van) hőmérséklete el nem éri a helyiség hőmérsékletét ± 2 K értékhatáron belül. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/523
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 286. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 3.1.3.4. Vizsgálati eljárás 
 3.1.3.4.1. A járművet normál használat esetén a vezető számára biztosított eszközökkel kell 
beindítani. Az első ciklus a jármű beindításakor kezdődik. 
 3.1.3.4.2. A mintavétel a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kezdődjön (BS), és a 
végső alapjárati időszaknak a városon kívüli ciklusban (2. rész, mintavétel vége (ES)) történő befejezésekor érjen véget. 
 3.1.3.4.3. A járművet a 4. mellékletben leírtak szerint, vagy különleges sebességváltási 
stratégia esetén a gyártó utasításai szerint kell vezetni úgy, ahogy a sorozatgyártású járművekhez biztosított vezetői kézikönyvben le van írva, és ahogy a vezető tájékoztatására szolgáló sebességváltó műszer jelzi. Ezeknél a járműveknél a 4. melléklet 1. függelékében előírt sebességváltási pontokat nem kell alkalmazni. A működési jelleggörbére a 4. melléklet 2.3.3. bekezdésében leírtak érvényesek. 
 3.1.3.4.4. A kipufogógázokat a 4. melléklet szerint kell elemezni.  3.1.3.5. A vizsgálati eredményeket össze kell hasonlítani az előírás 5.3.1.4. bekezdésében 
előírt határértékekkel, és a B. feltétel alkalmazásával minden szennyezőanyag átlagos 
emisszióját ki kell számítani (M2
i). 
 
3.1.4. Vizsgálati eredmények  3.1.4.1. A közlemény-formanyomtatványon feltüntetendő súlyozott értékek kiszámítását az 
alábbiak szerint kell elvégezni: 
 
 M
i = ( De Α M1 i + Dav Α M2 i )  / ( De + Dav ) 
 
 Ahol:   M
i = az i kibocsátott szennyezőanyag tömege g/km-ben 
 M1 i = az i kibocsátott szennyezőanyag átlagos tömege g/km-ben teljesen 
feltöltött elektromos energiatároló eszközzel, a 3.1.2.6. bekezdésben leírtak szerint kiszámítva 
 M2
i = az i kibocsátott szennyezőanyag átlagos tömege g/km-ben minimális 
töltöttségi szinten lévő elektromos energiatároló eszközzel (maximális lemerítés), a 3.1.3.5. bekezdésben leírtak szerint kiszámítva 
 De = a jármű elektromos hatósugara a 101. előírás 7. mellékletében leírt 
eljárás szerint, amelynél a gyártónak kell biztosítania a tisztán L 375/524 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 287 Annex 11 – Appendix 2 
 
 elektromos üzemmódban vezetett járművel elvégzendő méréshez 
szükséges eszközt 
 Dav = 25 km (átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között)  3.2. KÍVÜLRŐL FELTÖLTHETŐ HIBRIDHAJTÁSÚ JÁRMŰVEK (OVC HEV) 
ÜZEMMÓD KAPCSOLÓVAL 
 3.2.1. Két vizsgálatot kell elvégezni az alábbi feltételek mellett:  3.2.1.1. A. feltétel: a vizsgálatot teljesen feltöltött elektromos energiatároló eszközzel 
kell elvégezni. 
 3.2.1.2. B. feltétel: a vizsgálatot minimális töltöttségi szinten lévő elektromos 
energiatároló eszközzel kell elvégezni (maximális lemerítés). 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/525
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 288. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
  
3.2.1.3. Az üzemmód kapcsolót a táblázatban feltüntetett helyzetbe kell állítani:  
    Hibrid 
   üzemmódok  
Akkumulátor 
töltöttségi 
szintje  – tisztán elektromos  
– hibrid 
 
kapcsoló 
helyzete
 - tisztán üzemanyag-  fogyasztó 
– hibrid 
 
 
kapcsoló helyzete
 – tisztán elektromos - tisztán 
üzemanyag- 
 fogyasztó 
– hibrid 
kapcsoló helyzete
 – „n” hibrid üzemmód (1) ...... 
– „m” hibrid 
üzemmód (1) 
 
kapcsoló helyzete
 
A. feltétel Teljesen feltöltött
 hibrid  hibrid  hibrid  többnyire elektromos hibrid üzemmód (2)
 
B. feltétel Minimális 
töltöttségi szint
 hibrid  üzemanyag-
fogyasztó  üzemanyag-fogyasztó
 többnyire üzemanyag-
fogyasztó üzemmód 
(3)
 
 
(1) Például: sportos, gazdaságos, városi, városon kívüli helyzet… (2) Többnyire elektromos hibrid üzemmód
: 
 Az a hibrid üzemmód, amely a választható hibrid üzemmódok közül a legnagyobb 
elektromos fogyasztásúnak bizonyulhat a 101. előírás 10. mellékletének 4. bekezdésében leírt A. feltétel szerinti vizsgálat során, és a gyártó által biztosított adatok és a műszaki szolgálattal való megállapodás alapján alakítható ki. 
(3) Többnyire üzemanyag-fogyasztó üzemmód
: 
 Az a hibrid üzemmód, amely a választható hibrid üzemmódok közül a legnagyobb 
üzemanyag-fogyasztásúnak bizonyulhat a 101. előírás 10. mellékletének 4. bekezdésében leírt B. feltétel szerinti vizsgálat során, és a gyártó által biztosított adatok és a műszaki szolgálattal való megállapodás alapján alakítható ki. 
 3.2.2. A. feltétel  3.2.2.1. Ha a jármű tisztán elektromos hatósugara nagyobb, mint egy teljes ciklus, a gyártó 
kérésére I. típusú vizsgálat végezhető el tisztán elektromos üzemmódban. Ebben az esetben a motor 3.2.2.3.1. vagy 3.2.2.3.2. bekezdésben előírt előkezelése elhagyható. 
 3.2.2.2. Az eljárást az elektromos energiatároló eszköz lemerítésével kell kezdeni, miközben 
a járművet tisztán elektromos helyzetben levő kapcsolóval kell vezetni (próbapályán, görgős próbapadon stb.) a jármű 30 perc alatt mért maximális sebessége 70 ± 5%-ának megfelelő állandó sebességgel (a 101. előírás szerint meghatározva). 
  A lemerítés akkor állítható meg: L 375/526 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 289 Annex 11 – Appendix 2 
 
  
- ha a jármű nem képes a 30 perc alatt mért maximális sebesség 65 
százalékának megfelelő sebességgel futni, vagy 
 
- ha a vezető a szabványos fedélzeti műszerektől jelzést kap a jármű 
megállítására, vagy 
 
- 100 km távolság megtétele után. 
 
Ha a jármű nem rendelkezik tisztán elektromos üzemmóddal, az elektromos energiatároló eszköz lemerítését a jármű vezetésével kell elérni (próbapályán, görgős próbapadon stb.):  - 50 km/h állandó sebességnél, amíg a HEV üzemanyag-fogyasztó motorja 
be nem indul, vagy 
 - ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet az üzemanyag-
fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel fusson, amelynél az üzemanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő/távolság alatt (ezt a 
műszaki szolgálat és a gyártó közösen határozza meg), vagy 
 
- a gyártó ajánlása szerint.  Az üzemanyag-fogyasztó motort automatikus beindulása után 10 másodpercen belül le kell állítani. 
 3.2.2.3. A jármű előkezelése  3.2.2.3.1. Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járműveknél a 4. melléklet 1. 
függelékében leírt 2. rész ciklusát kell alkalmazni. Három egymást követő ciklust kell elvégezni a 3.2.2.6.3. bekezdés szerint. 
 3.2.2.3.2. A szikragyújtású motorral felszerelt járműveket egy 1. résznek és két 2. résznek 
megfelelő menetciklus alatt kell előkezelni a 3.2.2.6.3. bekezdés szerint. 
 3.2.2.4. Az előkezelés után és a vizsgálat előtt a járművet olyan helyiségben kell tartani, 
amelyben a hőmérséklet 293 és 303 K (20 és 30 °C) között viszonylag állandó marad. Az előkezelést legalább hat órán keresztül kell folytatni addig, amíg a motorolaj és a hűtőfolyadék (ha van) hőmérséklete el nem éri a helyiség 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/527
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 290. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 hőmérsékletét ± 2 K határértéken belül, és az elektromos energiatároló eszköz 
teljesen feltöltődik a 3.2.2.5. bekezdésben előírt feltöltés eredményeként. 
 3.2.2.5. Átitatás közben az elektromos áramtároló eszközt fel kell tölteni:   (a) a fedélzeti feltöltővel, ha van, vagy   (b)  a gyártó által javasolt külső töltővel, normál éjszakai töltést alkalmazva.   Ez az eljárás kizár minden olyan különleges töltéstípust, amely automatikusan vagy 
kézzel indítható, mint például a kiegyenlítő töltés vagy a gyorstöltés. 
  A gyártónak nyilatkoznia kell arról, hogy a vizsgálat alatt nem alkalmaztak 
különleges töltési eljárást. 
 3.2.2.6. Vizsgálati eljárás  3.2.2.6.1. A járművet normál használat esetén a vezető számára biztosított eszközökkel kell 
beindítani. Az első ciklus a jármű beindításakor kezdődik. 
 
3.2.2.6.2. A mintavétel a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kezdődjön (BS), és a 
végső alapjárati időszaknak a városon kívüli ciklusban (2. rész, mintavétel vége 
(ES)) történő befejezésekor érjen véget. 
 3.2.2.6.3. A járművet a 4. mellékletben leírtak szerint, vagy különleges sebességváltási 
stratégia esetén a gyártó utasításai szerint kell vezetni úgy, ahogy a sorozatgyártású járművekhez biztosított vezetői kézikönyvben le van írva, és ahogy a vezető tájékoztatására szolgáló sebességváltó műszer jelzi. Ezeknél a járműveknél a 4. melléklet 1. függelékében előírt sebességváltási pontokat nem kell alkalmazni. A működési jelleggörbére a 4. melléklet 2.3.3. bekezdésében leírtak érvényesek. 
 3.2.2.6.4. A kipufogógázokat a 4. melléklet szerint kell elemezni.  3.2.2.7. A vizsgálati eredményeket össze kell hasonlítani az előírás 5.3.1.4. bekezdésében 
előírt határértékekkel, és az A. feltétel alkalmazásával minden szennyezőanyag átlagos emisszióját ki kell számítani (M1
i). 
 L 375/528 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 291 Annex 11 – Appendix 2 
 
 3.2.3. B. feltétel 
 3.2.3.1. A jármű előkezelése 
 
3.2.3.1.1. Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járműveknél a 4. melléklet 1. 
függelékében leírt 2. rész ciklusát kell alkalmazni. Három egymást követő ciklust 
kell elvégezni a 3.2.3.4.3. bekezdés szerint. 
 3.2.3.1.2. A szikragyújtású motorral felszerelt járműveket egy 1. résznek és két 2. résznek 
megfelelő menetciklus alatt kell előkezelni a 3.2.3.4.3. bekezdés szerint. 
 3.2.3.2. A jármű elektromos energiatároló eszközét a 3.2.2.2. bekezdés szerint kell 
lemeríteni. 
 3.2.3.3. Az előkezelés után és a vizsgálat előtt a járművet olyan helyiségben kell tartani, 
amelyben a hőmérséklet 293 és 303 K (20 és 30 °C) között viszonylag állandó marad. Az előkezelést legalább 6 órán keresztül kell folytatni mindaddig, amíg a motorolaj és a a hűtőfolyadék (ha van) hőmérséklete el nem éri a helyiség hőmérsékletét ± 2 K értékhatáron belül. 
 
3.2.3.4. Vizsgálati eljárás 
 3.2.3.4.1. A járművet normál használat esetén a vezető számára biztosított eszközökkel kell 
beindítani. Az első ciklus a jármű beindításakor kezdődik. 
 3.2.3.4.2. A mintavételnek a jármű beindítása előtt vagy annak időpontjában kezdődjön (BS),   és a végső alapjárati időszaknak a városon kívüli ciklusban (2. rész, mintavétel vége 
(ES)) történő befejezésekor érjen véget. 
 3.2.3.4.3. A járművet a 4. mellékletben leírtak szerint, vagy különleges sebességváltási 
stratégia esetén a gyártó utasításai szerint kell vezetni úgy, ahogy a sorozatgyártású járművekhez biztosított vezetői kézikönyvben le van írva, és ahogy a vezető tájékoztatására szolgáló sebességváltó műszer jelzi. Ezeknél a járműveknél a 4. melléklet 1. függelékében előírt sebességváltási pontokat nem kell alkalmazni. A működési jelleggörbére a 4. melléklet 2.3.3. bekezdésében leírtak érvényesek. 
 3.2.3.4.4. A kipufogógázokat a 4. melléklet szerint kell elemezni.  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/529
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 292. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 3.2.3.5. A vizsgálati eredményeket össze kell hasonlítani az előírás 5.3.1.4. bekezdésében 
előírt határértékekkel, és a B. feltétel alkalmazásával minden szennyezőanyag átlagos 
emisszióját ki kell számítani (M2
i). 
 3.2.4. Vizsgálati eredmények  3.2.4.1. A közlemény-formanyomtatványon feltüntetendő súlyozott értékek kiszámítását az 
alábbiak szerint kell elvégezni:  
M
i = ( De Α M1 i + Dav Α M2 i ) / ( De + Dav ) 
 
Ahol: 
M i = az i kibocsátott szennyezőanyag tömege g/km-ben 
M1 i = az i kibocsátott szennyezőanyag átlagos tömege g/km-ben teljesen 
feltöltött elektromos energiatároló eszközzel, a 3.2.2.7. bekezdésben leírtak szerint kiszámítva 
M2
i = az i kibocsátott szennyezőanyag átlagos tömege g/km-ben minimális 
töltöttségi szinten lévő elektromos energiatároló eszközzel (maximális lemerítés), a 3.2.3.5. bekezdésben leírtak szerint kiszámítva 
De = a jármű elektromos hatósugara tisztán elektromos helyzetben lévő 
kapcsolóval a 101. előírás 7. mellékletében leírt eljárás szerint. Ha a kapcsoló nem rendelkezik tisztán elektromos helyzettel, a gyártónak kell biztosítania a tisztán elektromos üzemmódban vezetett járművel elvégzendő méréshez szükséges eszközt. 
Dav = 25 km (átlagos távolság két akkumulátorfeltöltés között) 
 3.3. KÍVÜLRŐL NEM FELTÖLTHETŐ HIBRIDHAJTÁSÚ JÁRMŰVEK (NOTOVC 
HEV) ÜZEMMÓD KAPCSOLÓ NÉLKÜL 
 3.3.1. Ezeket a járműveket a 4. melléklet szerint kell vizsgálni.  3.3.2. Előkezeléshez legalább két egymást követő teljes menetciklust (egy 1. rész és egy 2. 
rész) kell elvégezni átitatás nélkül. 
 3.3.3. A járművet a 4. mellékletben leírtak szerint, vagy különleges sebességváltási 
stratégia esetén a gyártó utasításai szerint kell vezetni úgy, ahogy a sorozatgyártású járművekhez biztosított vezetői kézikönyvben le van írva, és ahogy a vezető tájékoztatására szolgáló sebességváltó műszer jelzi. Ezeknél a járműveknél a 4. melléklet 1. függelékében előírt sebességváltási pontokat nem kell alkalmazni. A működési jelleggörbére a 4. melléklet 2.3.3. bekezdésében leírtak érvényesek. 
 L 375/530 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 293 Annex 11 – Appendix 2 
 
 3.4. KÍVÜLRŐL NEM FELTÖLTHETŐ HIBRIDHAJTÁSÚ JÁRMŰVEK (NOTOVC 
HEV) ÜZEMMÓD KAPCSOLÓVAL 
 
3.4.1. Ezeket a járműveket hibrid üzemmódban kell előkezelni és vizsgálni a 4. melléklet 
szerint. Ha több hibrid üzemmód van, a vizsgálatot abban az üzemmódban kell elvégezni, amely a gyújtáskulcs elfordítása után (normál üzemmód) automatikusan beáll. A gyártótól kapott tájékoztatás alapján a műszaki szolgálatnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a határértékek valamennyi hibrid üzemmódban teljesülnek. 
 3.4.2. Előkezeléshez legalább két egymást követő teljes menetciklust (egy 1. rész és egy 2. 
rész) kell elvégezni átitatás nélkül. 
 3.4.3. A járművet a 4. mellékletben leírtak szerint, vagy különleges sebességváltási 
stratégia esetén a gyártó utasításai szerint kell vezetni úgy, ahogy a sorozatgyártású járművekhez biztosított vezetői kézikönyvben le van írva, és ahogy a vezető tájékoztatására szolgáló sebességváltó műszer jelzi. Ezeknél a járműveknél a 4. melléklet 1. függelékében előírt sebességváltási pontokat nem kell alkalmazni. A működési jelleggörbére a 4. melléklet 2.3.3. bekezdésében leírtak érvényesek. 
 
4. II. TÍPUSÚ VIZSGÁLATI MÓDSZEREK 
 4.1. A járműveket az 5. melléklet szerint kell vizsgálni az üzemanyag-fogyasztó motor 
működtetésével. A gyártónak olyan vizsgálati üzemmódot kell biztosítania, amely lehetővé teszi a vizsgálat végrehajtását. 
  Ha szükséges, az előírás 5.1.6. bekezdésében biztosított eljárást kell használni.  5. III. TÍPUSÚ VIZSGÁLATI MÓDSZEREK  5.1. A járműveket a 6. melléklet szerint kell vizsgálni az üzemanyag-fogyasztó motor 
működtetésével. A gyártónak olyan vizsgálati üzemmódot kell biztosítania, amely lehetővé teszi a vizsgálat végrehajtását. 
 5.2. A vizsgálatokat kizárólag a 6. melléklet 3.2. bekezdésének 1. és 2. feltétele szerint 
kell elvégezni. Ha bármilyen ok miatt nem lehetséges a 2. feltétel szerinti vizsgálat, alternatív megoldásként egy másik állandó sebességállapot (üzemanyag-fogyasztó motorral való üzemeltetés terhelés alatt) alkalmazható. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/531
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 294. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 6. IV. TÍPUSÚ VIZSGÁLATI MÓDSZEREK 
 6.1. Ezeket a járműveket a 7. melléklet szerint kell vizsgálni.  6.2. A vizsgálati eljárás megkezdése előtt (7. melléklet 5.1. bekezdése) a járműveket a 
következők szerint kell előkezelni: 
 6.2.1. OVC járművek esetén:  6.2.1.1. OVC járművek üzemmód kapcsoló nélkül
: Az eljárásnak az elektromos energiatároló 
eszköz lemerítésével kell kezdődnie a jármű haladása közben (próbapályán, görgős próbapadon stb.): 
  - 50 km/h állandó sebességnél, amíg a HEV üzemanyag-fogyasztó motorja be 
nem indul, vagy 
  - ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet az üzemanyag-
fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel fusson, amelynél az üzemanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő/távolság alatt (ezt a 
műszaki szolgálat és a gyártó közösen határozza meg), vagy 
 
 - a gyártó ajánlása szerint.   Az üzemanyag-fogyasztó motort automatikus beindulása után 10 másodpercen belül 
le kell állítani. 
 6.2.1.2. OVC járművek üzemmód kapcsolóval
: Az eljárást az elektromos energiatároló 
eszköz lemerítésével kell kezdeni, miközben a járművet tisztán elektromos helyzetben levő kapcsolóval kell vezetni (próbapályán, görgős próbapadon stb.) a jármű 30 perc alatt mért maximális sebessége 70 ± 5%-ának megfelelő állandó sebességgel. 
  A lemerítés akkor állítható meg:   -  ha a jármű nem képes a 30 perc alatt mért maximális sebesség 65 
százalékának megfelelő sebességgel futni, vagy 
  -  ha a vezető a szabványos fedélzeti műszerektől jelzést kap a jármű 
megállítására, vagy 
  L 375/532 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 295 Annex 11 – Appendix 2 
 
  -  100 km távolság megtétele után. 
 
 Ha a jármű nem rendelkezik tisztán elektromos üzemmóddal, az elektromos 
energiatároló eszköz lemerítését a jármű vezetésével kell elérni (próbapályán, görgős próbapadon stb.): 
  - 50 km/h állandó sebességnél, amíg a HEV üzemanyag-fogyasztó motorja be 
nem indul, vagy 
 
-  ha a jármű nem tudja elérni az 50 km/h állandó sebességet az üzemanyag-
fogyasztó motor beindulása nélkül, a sebességet csökkenteni kell, hogy a jármű olyan kisebb állandó sebességgel fusson, amelynél az üzemanyag-fogyasztó motor nem indul be egy meghatározott idő/távolság alatt (ezt a műszaki szolgálat és a gyártó közösen határozza meg), vagy 
  - a gyártó ajánlása szerint.   A motort automatikus beindulása után 10 másodpercen belül le kell állítani.  6.2.2. NOVC járművek esetén: 
 
6.2.2.1. NOVC járművek üzemmód kapcsoló nélkül
: az eljárást legalább két, egymást követő 
teljes menetcikluson keresztüli előkezeléssel kell kezdeni (egy 1. rész és egy 2. rész) átitatás nélkül. 
 6.2.2.2. NOVC járművek üzemmód kapcsolóval
: az eljárást legalább két, egymást követő 
teljes menetcikluson keresztüli előkezeléssel kell kezdeni (egy 1. rész és egy 2. rész) átitatás nélkül, a járművet hibrid üzemmódban vezetve. Ha több hibrid üzemmód van, a vizsgálatot abban az üzemmódban kell elvégezni, amely a gyújtáskulcs elfordítása után (normál üzemmód) automatikusan beáll. 
 6.3. Az előkezelési menetciklust és a görgős próbapadi vizsgálatot a 7. melléklet 5.2. és 
5.4. bekezdése szerint kell végrehajtani: 
 6.3.1. OVC járművek esetén
: az I. típusú vizsgálat B. feltételéhez előírt feltételek között 
(3.1.3. és 3.2.3. bekezdés). 
 6.3.2. NOVC járművek esetén
: az I. típusú vizsgálathoz előírt feltételek között. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/533
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 296. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 7. V. TÍPUSÚ VIZSGÁLATI MÓDSZEREK 
 7.1. Ezeket a járműveket a 9. melléklet szerint kell vizsgálni.  7.2. OVC járművek esetén:   Megengedett az elektromos energiatároló eszköz feltöltése naponta kétszer 
futáshalmozás közben. 
 Üzemmód kapcsolóval rendelkező OVC járműveknél a futáshalmozást olyan 
üzemmódban kell elvégezni, amely a gyújtáskulcs elfordítása után (normál üzemmód) automatikusan beáll. 
 Futáshalmozás közben át lehet kapcsolni másik hibrid üzemmódra, ha ez a 
futáshalmozás folytatásához szükséges, a műszaki szolgálattal történt megállapodás szerint. 
 A szennyezőanyagok kibocsátásának mérését az I. típusú vizsgálat B. feltételéhez 
előírt feltételek között (3.1.3. és 3.2.3. bekezdés) kell végrehajtani. 
 7.3. NOVC járművek esetén:   Üzemmód kapcsolóval rendelkező NOVC járműveknél a futáshalmozást olyan 
üzemmódban kell elvégezni, amely a gyújtáskulcs elfordítása után (normál üzemmód) automatikusan beáll. 
  A szennyezőanyagok kibocsátásának mérését az I. típusú vizsgálathoz előírt 
feltételek között kell végrehajtani. 
 8. VI. TÍPUSÚ VIZSGÁLATI MÓDSZEREK  8.1. Ezeket a járműveket a 8. melléklet szerint kell vizsgálni.  8.2. OVC járművek esetén a szennyezőanyagok kibocsátásának mérését az I. típusú 
vizsgálat B. feltételéhez előírt feltételek között (3.1.3. és 3.2.3. bekezdés) kell végrehajtani. 
 8.3. NOVC járművek esetén a szennyezőanyagok kibocsátásának mérését az I. típusú 
vizsgálathoz előírt feltételek között kell elvégezni. 
 L 375/534 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
Regulation No. 83 page 297 Annex 11 – Appendix 2 
 
 9. FEDÉLZETI DIAGNOSZTIKAI RENDSZERRE (OBD) VONATKOZÓ 
VIZSGÁLATI MÓDSZEREK 
 
9.1. Ezeket a járműveket a 11. melléklet szerint kell vizsgálni.  9.2. OVC járművek esetén a szennyezőanyagok kibocsátásának mérését az I. típusú 
vizsgálat B. feltételéhez előírt feltételek között (3.1.3. és 3.2.3. bekezdés) kell végrehajtani. 
 9.3. NOVC járművek esetén a szennyezőanyagok kibocsátásának mérését az I. típusú 
vizsgálathoz előírt feltételek között kell elvégezni. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/535
E/EGB/324                  Rev.1/Add.82/Rev.3  
E/EGB/TRANS/505   
83. számú előírás 298. oldal 4. melléklet – 1. függelék  
 14. melléklet – 1. függelék
 
 
Elektromos energiatároló eszköz töltöttségi szintjének görbéje a kívülről feltölthető hibridhajtású járművek I. típusú vizsgálatához  Az I. típusú vizsgálat A. feltétele
 
 
(1) (2) (3)                (4) (5)SOC100 %
mi n im um
 
SOC töltöttségi szint 
minimum minimális érték 
 
A. feltétel: 
(1) elektromos energiatároló készülék kezdeti töltöttségi szintje (2) lemerítés a 3.1.2.1. vagy a 3.2.2.1. bekezdés szerint (3) a jármű előkezelése a 3.1.2.2. vagy a 3.2.2.2 bekezdés szerint (4) feltöltés átitatás közben a 3.1.2.3. és a 3.1.2.4. bekezdés szerint, vagy a 3.2.2.3. és a 3.2.24. 
bekezdés szerint 
(5) vizsgálat a 3.1.2.5. vagy a 3.2.2.5. bekezdés szerint  Az I. típusú vizsgálat B. feltétele
 
 
(1) (2) (3)                (4) (5)SOC100 %
mi n im um
 
B. feltétel: 
(1) kezdeti töltöttségi szint (2) a jármű előkezelése a 3.1.3.1. vagy a 3.2.3.1. bekezdés szerint (3) lemerítés a 3.1.3.2. vagy a 3.2.3.2. bekezdés szerint (4) átitatás a 3.1.3.3. vagy a 3.2.3.3. bekezdés szerint (5) vizsgálat a 3.1.3.4. vagy a 3.2.3.4. bekezdés szerint 
_____ L 375/536 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.