HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 52/1

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Ennek az előírásnak a státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ EGB TRANS/WP.29/343 sz. státuszdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 107. számú előírása – Egységes rendelkezések az M2 és az M3 kategóriájú járművek általános felépítésük tekintetében történő jóváhagyásáról [2018/237]

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

A 07. módosítássorozat 1. kiegészítése – A hatálybalépés időpontja: 2017. június 22.

A 07. módosítássorozat 1. helyesbítése

TARTALOMJEGYZÉK

ELŐÍRÁS

1. Alkalmazási kör

2. Fogalommeghatározások

3. Jóváhagyás iránti kérelem

4. Jóváhagyás

5. Követelmények

6. Jármű- vagy felépítménytípus módosítása és jóváhagyásának kiterjesztése

7. A gyártás megfelelősége

8. Szankciók nem megfelelő gyártás esetén

9. A gyártás végleges leállítása

10. Átmeneti rendelkezések

11. A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagyó hatóságok neve és címe

12. Fenntartva

MELLÉKLETEK

1. 1. rész – Jóváhagyási dokumentáció – Az adatközlő lapok mintája 2. rész – Értesítések

2. A jóváhagyási jelek elrendezése

3. Az összes jármű által teljesítendő követelmények

4. Magyarázó diagramok

5. (Fenntartva)

6. Iránymutatások a távműködtetésű ajtók záróerejének és a távműködtetésű rámpák reaktív erejének méréséhez

7. Az A és a B osztályú járművekre vonatkozó alternatív követelmények

8. Elhelyezés és hozzáférés biztosítása a csökkent mozgásképességű utasok számára

9. (Fenntartva)

10. Önálló műszaki egység típusjóváhagyása és önálló műszaki egységként már jóváhagyott felépítménnyel felszerelt jármű típusjóváhagyása

11. Tömegek és méretek

12. Trolibuszokra vonatkozó további biztonsági előírások

13. 1. rész – Alkatrészként jóváhagyott tűzelfojtó rendszer 2. rész – Meghatározott motortérbe beépített tűzelfojtó rendszer

1. ALKALMAZÁSI KÖR

1.1. Ez az előírás minden M2 vagy M3 kategóriájú egyszintes, emeletes, merev vagy csuklós járműre vonatkozik (1).

1.2. Az ezen előírás követelményei nem vonatkoznak azonban az alábbi járművekre:

1.2.1. meghatározott személyek, például rabok biztonságos szállítására szolgáló járművek;

1.2.2. kifejezetten sebesült vagy beteg személyek szállítására szolgáló járművek (mentőautók);

1.2.3. terepjáró járművek;

1.2.4. kifejezetten iskolás gyermekek szállítására szolgáló járművek.

1.3. Az ezen előírás követelményei csak olyan mértékben vonatkoznak az alábbi járművekre, hogy azok megfeleljenek tervezett felhasználási céljuknak és funkciójuknak:

1.3.1. a rendőrség, a biztonsági szolgálatok és a fegyveres erők általi használatra tervezett járművek;

1.3.2. olyan járművek, amelyeknek egyes ülései kizárólag a jármű nyugalmi helyzetében való használatra szolgálnak, és amelyek nem szállíthatnak 8-nál több személyt (a vezető kivételével), amikor mozgásban vannak. Ilyenek például a mozgókönyvtárak, a mozgótemplomok és a mozgó kórházi egységek. Az ilyen járműben azokat az üléseket, amelyeket a jármű mozgása közben való használatra terveztek, világosan meg kell jelölni a felhasználók számára.

1.4. A megfelelő rendelkezések elfogadásáig ezen előírás semmilyen tekintetben nem akadályozza meg a szerződő feleket abban, hogy további követelményeket határozzanak meg a járművek saját területükön való nyilvántartásba vételéhez a hallható és/vagy látható útvonal- és/vagy célállomás-kijelző rendszer szerelési és műszaki feltételeire vonatkozóan, legyen szó akár belső, akár külső szerelésről.

2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

2.1. „jármű”: a fenti 1. szakasz hatálya alá tartozó, M2 vagy M3 kategóriájú jármű;

2.1.1. a vezetőn kívül 22 utasnál több személy befogadására alkalmas járművek három osztályba sorolhatók:

2.1.1.1. „I. osztály”: álló utasok számára kialakított területekkel rendelkező járművek, lehetővé téve a gyakori utasmozgást;

2.1.1.2. „II. osztály”: elsősorban ülő utasok szállítására szolgáló járművek, amelyekben az álló utasok a közlekedőfolyosón és/vagy olyan területen szállíthatók, amely nem haladja meg két kettős ülés terét;

2.1.1.3. „III. osztály”: kizárólag ülő utasok szállítására szolgáló járművek;

2.1.1.4. egy jármű több osztályba is tartozhat. Ilyen esetben a jóváhagyás minden olyan osztályra vonatkozóan megadható, amelybe a jármű tartozik.

2.1.2. A vezetőn kívül 22 utasnál nem több személy befogadására alkalmas járművek két osztályba sorolhatók:

2.1.2.1. „A osztály”: álló utasok szállítására szolgáló járművek; az ebbe az osztályba sorolt járművek rendelkeznek ülésekkel, valamint az álló utasok számára kialakított területtel;

2.1.2.2. „B osztály”: nem álló utasok szállítására szolgáló járművek; az ebbe az osztályba sorolt járműveknél nem kell helyet biztosítani az álló utasok számára;

2.1.3. „csuklós jármű”: két vagy több olyan merev szakaszból álló jármű, amelyek csuklósan kapcsolódnak egymáshoz; az egyes szakaszok utasterei úgy vannak összekapcsolva, hogy az utasok szabadon mozoghatnak közöttük; a merev szakaszok tartósan vannak egymáshoz kapcsolva, ami azt jelenti, hogy kizárólag olyan eszközöket igénylő eljárással lehet őket szétválasztani, amelyekkel általában csak szerelőműhelyek rendelkeznek;

2.1.3.1. „emeletes csuklós jármű”: két vagy több olyan merev szakaszból álló jármű, amelyek csuklósan kapcsolódnak egymáshoz; az egyes szakaszok utasterei legalább az egyik emeleten úgy vannak összekapcsolva, hogy az utasok szabadon mozoghatnak közöttük; a merev szakaszok tartósan vannak egymáshoz kapcsolva, ami azt jelenti, hogy kizárólag olyan eszközöket igénylő eljárással lehet őket szétválasztani, amelyekkel általában csak szerelőműhelyek rendelkeznek;

2.1.4. „alacsony padlós jármű”: olyan I., II. vagy A osztályba sorolt jármű, amelyben az álló utasok szállítására szolgáló terület (csuklós járművek esetében a jármű első részében, emeletes járművek esetében pedig az alsó szinten) legalább 35 %-a egyetlen, lépcső nélküli területet képez, amely legalább egy utasajtót magában foglal;

2.1.5. „felépítmény”: olyan önálló műszaki egység, amely magában foglalja a jármű valamennyi speciális belső és külső berendezését;

2.1.6. „emeletes jármű”: olyan jármű, amelyben az utasok rendelkezésére álló tér – legalább részben – két egymás feletti szinten van kialakítva, és álló utasok számára a felső szinten nem biztosítanak helyet;

2.1.7. „önálló műszaki egység”: a jármű részét képező berendezés, amelyre külön típusjóváhagyás adható, de csak egy vagy több meghatározott típusú jármű vonatkozásában;

2.1.8. „trolibusz”: olyan jármű, amelyet külső felsővezetékről származó villamos energia hajt. Ezen előírás alkalmazásában olyan járműveket is magában foglal, amelyek belső hajtóművel is rendelkeznek (kettős üzemmódú járművek), illetve átmenetileg külső irányítással is működtethetők (irányított trolibuszok);

2.1.9. „tető nélküli jármű” (2): olyan jármű, amelyben az utasok szállítására szolgáló szint egésze vagy egy része felett nincs tető. Emeletes járművek esetében ennek a felső szinten kell teljesülnie. A tető nélküli szinteken az álló utasok számára nem lehet helyet biztosítani, függetlenül a jármű osztályától.

2.2. „Típusmeghatározás(ok)”

2.2.1. „járműtípus”: olyan járművek, amelyek az alábbi lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól:

a) a felépítmény gyártója;

b) az alváz gyártója;

c) a jármű építési módja (> 22 utas vagy ≤ 22 utas);

d) a felépítmény építési módja (egyszintes/emeletes, csuklós, alacsony padlós);

e) a felépítmény típusa, ha azt önálló műszaki egységként hagyták jóvá;

2.2.2. „felépítmény típusa”: az önálló műszaki egységként való típusjóváhagyás szempontjából olyan felépítmények kategóriája, amelyek az alábbi lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól:

a) a felépítmény gyártója;

b) a jármű építési módja (> 22 utas vagy ≤ 22 utas);

c) a felépítmény építési módja (egyszintes/emeletes, csuklós, alacsony padlós);

d) a teljesen felszerelt járműfelépítmény tömege, 10 % eltéréssel;

e) azon meghatározott járműtípusok, amelyekre az adott felépítménytípus felszerelhető;

2.2.3. „tűzelfojtórendszer típusa”: az alkatrészként való típusjóváhagyás szempontjából olyan rendszereket jelent, amelyek az alábbi lényeges jellemzők tekintetében nem különböznek egymástól:

a) a tűzelfojtó rendszer gyártója;

b) az oltóanyag;

c) a használt kiömlési pont(ok) típusa (pl. a szórófej, az oltóanyag generátorának vagy az oltóanyag kiömlőcsövének típusa);

d) adott esetben a hajtógáz típusa;

2.3. „jármű, önálló műszaki egység vagy alkatrész jóváhagyása”: a 2.2. szakasz szerinti jármű-, felépítmény- vagy alkatrésztípusnak az ezen előírásban meghatározott szerkezeti jellemzők tekintetében történő jóváhagyása;

2.4. „tető vázszerkezet”: a felépítmény azon része, amely felborulást okozó balesetnél hozzájárul a jármű szilárdságához;

2.5. „utasajtó”: normál körülmények között, amikor a vezető ül, az utasok által használt ajtó;

2.6. „kettős ajtó”: két vagy kettővel egyenértékű átjárót biztosító ajtó;

2.7. „tolóajtó”: olyan ajtó, amelyet csak egy vagy több egyenes vonalú vagy megközelítőleg egyenes vonalú sín mentén eltolva lehet kinyitni vagy becsukni;

2.8. „vészkijárati ajtó”: olyan ajtó, amelyet az utasok csak kivételesen, főleg vészhelyzetben használnak;

2.9. „vészkijárati ablak”: olyan – nem feltétlenül üvegezett – ablak, amelyet az utasok csak veszély esetén használnak kijáratként;

2.10. „kettős vagy több részből álló ablak”: egy képzeletbeli függőleges vonallal/vonalakkal (vagy sík(ok)kal) két vagy több részre osztható vészkijárati ablak, amelynek mindegyik része méretek és hozzáférhetőség szempontjából kielégíti a normál vészkijárati ablakra vonatkozó követelményeket;

2.11. „menekülőnyílás”: a tetőn vagy a padlóban kialakított olyan nyílás, amelyet az utasok csak vészhelyzetben használnak kijáratként;

2.12. „vészkijárat”: a vészkijárati ajtó, a vészkijárati ablak vagy a menekülőnyílás;

2.13. „kijárat”: az utasajtó, az összekötő lépcsőfeljáró, a fél lépcsőfeljáró vagy a vészkijárat;

2.14. „padló vagy szint”:

2.14.1. „padló”: a felépítménynek azon része, amelynek felső felületén az utasok állnak, és amelyen az ülő utasok, a vezető vagy a személyzet más tagja a lábát tartja, illetve amelyhez az üléseket rögzítik;

2.14.2. „szint”: a padlónak a csak utasok számára rendelkezésre álló része;

2.15. „közlekedőfolyosó”: az a tér, amelyen keresztül az utasok az egyik üléstől vagy üléssortól, illetve kerekes szék számára fenntartott területről a másik üléshez vagy üléssorhoz, illetve kerekes szék számára fenntartott területre vagy bármely átjáróhoz, továbbá az utasajtókhoz, az összekötő lépcsőfeljáróhoz, illetve az álló utasok szállítására szolgáló területre közlekednek; a közlekedőfolyosó nem foglalja magában a következőket:

2.15.1. az ülések előtti 300 mm-es térköz, kivéve, ahol a kerékdob felett oldalra néző ülést helyeznek el, amely esetben ez a méret 225 mm-re csökkenthető (lásd a 4. mellékletben a 25. ábrát);

2.15.2. a lépcsőfok felülete vagy a lépcsőfeljáró feletti tér (kivéve, ha a lépcsőfok felülete egybefügg egy közlekedőfolyosó vagy átjáró felületével); vagy

2.15.3. minden olyan tér, amely kizárólag egy ülés vagy üléssor, illetve keresztirányú ülések vagy üléssorok egymás felé néző üléspárja megközelítésére szolgál;

2.16. „átjáró”: a jármű belseje felé húzódó tér az utasajtótól a legfelső lépcsőfok (a közlekedőfolyosó széle), az összekötő lépcsőfeljáró vagy a fél lépcsőfeljáró külső széléig. Ha nincs lépcsőfok az ajtónál, a 3. melléklet 7.7.1. szakasza szerint az ellenőrző idom belső felületétől 300 mm távolságig mért teret kell átjárónak tekinteni;

2.17. „vezetőtér”: a vezető kizárólagos használatára fenntartott tér (kivéve vészhelyzet esetén), ahol a vezetőülés, a kormánykerék, a kezelőelemek, a műszerek és a vezetéshez, illetve a jármű működtetéséhez szükséges egyéb berendezések vannak elhelyezve;

2.18. „menetkész jármű tömege”: a terheletlen, menetkész állapotban levő jármű tömege a felépítménnyel és vontatójármű esetében a kapcsolószerkezettel együtt, vagy a járóképes alváz tömege, ha a gyártó nem szerelte fel a felépítményt és/vagy a kapcsolószerkezetet (beleértve a hűtőfolyadékot, az olajokat, a tüzelőanyag 90 százalékát, az egyéb folyadékok 100 százalékát, az elhasznált víz kivételével, a szerszámokat, a pótkereket és a vezető tömegét (75 kg), valamint autóbuszok és távolsági autóbuszok esetében a személyzet más tagjának tömegét (75 kg), amennyiben a járműbe személyzeti ülés van beszerelve;

2.19. „műszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg (M)”: a járműnek a gyártó által a jármű felépítése és teljesítménye alapján megállapított legnagyobb tömege. A műszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg alapján határozható meg a jármű kategóriája;

2.20. „utas”: a vezetőn vagy a személyzet más tagján kívüli személy;

2.21. „csökkent mozgásképességű utas”: minden olyan utas, akinek nehézséget okoz a tömegközlekedési eszköz használata, ide tartoznak a fogyatékkal élők (beleértve az érzékszervi és értelmi fogyatékosokat, a kerekes székes személyeket és a mozgásszervi betegségben szenvedőket), a kis termetű emberek, a nehéz csomaggal utazó személyek, az idősek, a terhes nők, a bevásárlókocsival közlekedők, illetve a gyermekkel együtt utazó személyek (beleértve a gyerekkocsiban ülő gyermekeket is);

2.22. „kerekes székes személy”: olyan személy, aki gyengesége vagy fogyatékossága miatt csak kerekes székkel tud mozogni;

2.23. „személyzet más tagja”: olyan személy, aki másodvezetőként vagy kisegítőként utazik a járművön;

2.24. „utastér”: az utasok általi használatra szolgáló tér, kivéve a beépített szerelvények, például bárok, konyha, mosdó vagy csomagterek/rakterek által elfoglalt teret;

2.25. „távműködtetésű utasajtó”: olyan utasajtó, amelyet kizárólag izomerőn kívüli más energia működtet, és amelynek nyitását és zárását – ha nem automatikus működtetésű – a vezető vagy a személyzet más tagja távirányítással vezérli;

2.26. „automatikus működtetésű utasajtó”: olyan távműködtetésű utasajtó, amely csak akkor nyitható (nem vésznyitó berendezésekkel), miután az utas bekapcsol egy vezérlőberendezést, a vezető pedig bekapcsolja a vezetőtérben levő vezérlőberendezéseket, és amely automatikusan újból bezáródik;

2.27. „elindulásgátló berendezés”: olyan eszköz, amely megakadályozza a jármű nyugalmi helyzetből történő elindítását, ha valamelyik ajtó nincs teljesen bezárva;

2.28. „vezető által működtetett utasajtó”: olyan utasajtó, amelyet általában a vezető nyit ki és zár be;

2.29. „elsőbbségi ülés”: olyan ülés, amelynél megnövelt teret biztosítanak a csökkent mozgásképességű utas számára, és amelyet ennek megfelelő jelöléssel látnak el;

2.30. „felszállást segítő eszköz”: olyan eszköz, amely megkönnyíti a kerekes székes személyek számára a járműre történő felszállást, ilyenek például az emelő padozatok, rámpák stb.;

2.31. „süllyesztő-emelő rendszer”: olyan berendezés, amely teljesen vagy részben leengedi vagy felemeli a járműtestet a normál utazási helyzetéhez viszonyítva;

2.32. „emelő padozat”: olyan, peronnal rendelkező berendezés vagy rendszer, amelynek felemelésével és leengedésével biztosítható az utasok közlekedése az utastér padlója és a talaj vagy járda között;

2.33. „rámpa”: olyan eszköz, amellyel áthidalható az utastér padlója és a talaj vagy a járda közötti távolság. Használatra kész helyzetben magában foglal minden olyan felületet, amely a rámparendszerrel együtt mozgatható, illetve amely csak elhelyezett rámpa esetén használható, és kerekes székek közlekedésére szolgál;

2.34. „hordozható rámpa”: olyan rámpa, amelyet le lehet kapcsolni a járműszerkezetről, és a vezető vagy a személyzet más tagja helyezheti üzembe;

2.35. „leszerelhető ülés”: olyan ülés, amelyet egyszerűen ki lehet szerelni a járműből;

2.36. „első” és „hátsó”: értelemszerűen a jármű első vagy hátsó része a normál menetiránynak megfelelően; az „előrefelé”, „legelső”, „hátrafelé” és „leghátsó” stb. kifejezéseket ennek megfelelően kell értelmezni;

2.37. „összekötő lépcsőfeljáró”: olyan lépcsőfeljáró, amely lehetővé teszi a közlekedést az alsó és a felső szint között;

2.38. „elkülönített tér”: a járműben egy olyan tér, amelyet elfoglalhatnak az utasok vagy a személyzet, amikor a járművet használják, és amely el van különítve bármely más utas- vagy szolgálati tértől – kivéve ott, ahol a válaszfal lehetővé teszi, hogy az utasok betekinthessenek a szomszédos utastérbe –, és ajtók nélküli közlekedőfolyosóhoz csatlakozik;

2.39. „fél lépcsőfeljáró”: a felső szintről induló feljáró, amely vészkijárati ajtóban végződik;

2.40. „utasajtó-világítás”: a jármű azon világítóberendezése(i), amely(ek) az utasajtók és kerekek külső környezetének megvilágítására szolgál(nak);

2.41. „éjszakai reteszelő rendszer”: a jármű utas- és vészkijárati ajtóinak nyitás elleni reteszelését lehetővé tevő rendszer;

2.42. „vészvilágítási rendszer”: olyan rendszer, amely biztosítja az ahhoz szükséges minimális világítást, hogy az utasok biztonságosan elhagyhassák a járművet, többek között a vészkijáratok megvilágítását;

2.43. „biztonsági jelzés”: vizuális elemek olyan összeállítása, amely a biztonsággal kapcsolatos üzenet közvetítésére szolgál.

3. JÓVÁHAGYÁS IRÁNTI KÉRELEM

3.1. A jóváhagyás iránti kérelmet

a) a járműtípusra; vagy

b) az önálló műszaki egység típusára; vagy

c) az önálló műszaki egységként már jóváhagyott felépítménnyel felszerelt járműtípusra; vagy

d) az alkatrésztípusra vonatkozóan,

a szerkezeti jellemzői tekintetében, az illetékes gyártónak vagy jogszerűen meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania.

3.2. Abban az esetben, ha a jóváhagyás iránti kérelmet alváz és már típusjóváhagyással rendelkező felépítmény összeszerelésével felépített járműre nyújtják be, a gyártó kifejezés az összeszerelőre vonatkozik.

3.3. A szerkezeti jellemzőkre vonatkozó adatközlő lap mintája az 1. melléklet 1. részében található.

3.3.1. 1. függelék: járműtípus esetében;

3.3.2. 2. függelék: felépítménytípus esetében;

3.3.3. 3. függelék: önálló műszaki egységként már jóváhagyott felépítménnyel felszerelt járműtípus esetében;

3.3.4. 4. függelék: tűzelfojtórendszer-típus esetében.

3.4. Egy adott járműtípus jóváhagyására irányuló kérelem esetében a gyártónak – adott esetben – a következő dokumentumokat is be kell nyújtania:

3.4.1. A beépített tűzelfojtó rendszerre vonatkozó információk: 3.4.1.1. Az alkatrészként jóváhagyott tűzelfojtó rendszer esetében a jóváhagyási értesítés (1. melléklet, 2. rész, 4. függelék) másolata és a tűzelfojtó rendszer beépítésére vonatkozó elemzés (lásd a 3. melléklet 7.5.1.5.4.2. szakaszát); vagy 3.4.1.2. a meghatározott motortérbe beépített tűzelfojtó rendszer esetében a tűzelfojtó rendszer beépítésére vonatkozó elemzés (lásd a 3. melléklet 7.5.1.5.4.2. szakaszát) és a 13. melléklet 2. részének 1.3. szakaszában előírt dokumentáció.

3.5. A jóváhagyandó típust képviselő járműv(ek)et, felépítmény(eke)t vagy tűzelfojtó rendszer(eke)t át kell adni a típusjóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatnak.

4. JÓVÁHAGYÁS

4.1. Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott jármű, felépítmény vagy tűzelfojtó rendszer megfelel az 5. szakasz követelményeinek, az adott jármű-, felépítmény- vagy tűzelfojtórendszer-típusra vonatkozó jóváhagyást meg kell adni.

4.2. Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelenleg ez a 07. módosítássorozatnak megfelelően 07). Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot több jármű-, felépítmény- vagy tűzelfojtórendszer-típushoz a fenti 2.2. szakasz értelmében.

4.3. Egy jármű-, felépítmény- vagy tűzelfojtórendszer-típus ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 1. melléklete 2. részének megfelelő nyomtatványon.

4.4. Minden olyan járművön, felépítményen vagy tűzelfojtó rendszeren, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott jármű-, felépítmény- vagy tűzelfojtórendszer-típusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen, jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll:

4.4.1. egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosító száma (3);

4.4.2. ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a fenti 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán; valamint

4.4.3. egy kiegészítő szimbólum római szám formájában, amely az(oka)t az osztály(oka)t jelöli, amelyben a járművet vagy felépítményt jóváhagyták. A külön jóváhagyott felépítményen fel kell tüntetni az „S” betűt.

4.5. Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több egyéb előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amelyben ezen előírás alapján megadták a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amelyek szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás szerint is megadta a jóváhagyást, a fenti 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

4.6. A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

4.7. A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre vagy felépítményre szerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

A jóváhagyási jelet a tűzelfojtó rendszer fő részén kell elhelyezni. A jelnek nem kell láthatónak lennie a rendszer járműbe történő beépítését követően.

4.8. Ezen előírás 2. mellékletében példák találhatók a jóváhagyási jel elrendezésére.

5. KÖVETELMÉNYEK

5.1. Valamennyi járműnek meg kell felelnie az ezen előírás 3. mellékletében rögzített rendelkezéseknek. A külön jóváhagyott felépítményeknek meg kell felelniük a 10. melléklet előírásainak. A 10. melléklet szerint jóváhagyott felépítménnyel felszerelt jármű jóváhagyási eljárását a 3. melléklet előírásai szerint kell végrehajtani. A külön jóváhagyott tűzelfojtó rendszereknek meg kell felelniük a 13. melléklet 1. része követelményeinek. A meghatározott motortérbe beépített tűzelfojtó rendszerrel rendelkező jármű jóváhagyása esetén a járműnek meg kell felelnie a 13. melléklet 2. része követelményeinek.

5.2. Az I. osztályba sorolt járműveket akadálymentessé kell tenni a csökkent mozgásképességűek számára, beleértve legalább egy kerekes székes személyt, valamint egy nem összecsukott babakocsit vagy gyerekkocsit toló személyt, a 8. mellékletben rögzített műszaki rendelkezések szerint. Az I. osztályba sorolt merev járművekben a kerekes szék elhelyezésére szolgáló terület egyesíthető a nem összecsukott gyerekkocsi vagy babakocsi elhelyezésére szolgáló területtel. Ebben az esetben a szóban forgó területen vagy amellett jelzéseket kell elhelyezni a következő felirattal vagy azzal egyenértékű szöveggel vagy piktogrammal:

„Kérjük, adja át ezt a helyet a kerekes székes személynek.”

5.3. A szerződő felek szabadon kiválaszthatják a legmegfelelőbb megoldást az I. osztálytól eltérő osztályba sorolt járművek akadálymentes használatának biztosításához. Ha azonban az I. osztálytól eltérő osztályba sorolt járművek a csökkent mozgásképességű és/vagy a kerekes székes személyek közlekedését segítő funkciókkal vagy eszközökkel vannak felszerelve, akkor azoknak teljesíteniük kell a 8. melléklet megfelelő követelményeit.

5.4. Az ezen előírás egyik rendelkezése sem akadályozza meg a szerződő fél nemzeti hatóságait annak meghatározásában, hogy bizonyos típusú műveletek csak azokra a járművekre vonatkoznak, amelyek a 8. melléklet értelmében a csökkent mozgásképességű utasok akadálymentes közlekedését biztosító eszközökkel vannak felszerelve.

5.5. Egyéb rendelkezés hiányában valamennyi mérést akkor kell elvégezni, amikor a jármű menetkész tömegű, sima, vízszintes talajon áll és normál üzemeltetési állapotban van. Süllyesztő-emelő rendszer felszerelése esetén azt úgy kell beállítani, hogy a jármű normál utazási magasságban legyen. A felépítmény önálló műszaki egységként való jóváhagyása esetén a gyártónak kell meghatároznia a felépítmény helyzetét az egyenes, vízszintes felülethez képest.

5.6. Amennyiben az ezen előírás egyik követelménye arról rendelkezik, hogy a jármű valamely felületének vízszintesen vagy egy bizonyos szögben kell állnia, amikor a jármű tömege a menetkész tömegnek felel meg, mechanikus felfüggesztéssel rendelkező jármű esetében a felület dőlésszöge meghaladhatja ezt az értéket, vagy a felületnek lehet egy bizonyos dőlésszöge, ha a jármű tömege a menetkész tömegnek felel meg, feltéve, hogy ez a követelmény teljesül, amikor a jármű a gyártó által megadott terhelési állapotú. Amennyiben a jármű süllyesztő-emelő rendszerrel van felszerelve, az mérés közben nem helyezhető működésbe.

6. JÁRMŰ- VAGY FELÉPÍTMÉNYTÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS JÓVÁHAGYÁSÁNAK KITERJESZTÉSE

6.1. A jármű-, felépítmény- vagy tűzelfojtórendszer-típus minden módosításáról értesíteni kell a típust jóváhagyó típusjóváhagyó hatóságot. A hatóság ezt követően a következőképpen járhat el:

6.1.1. úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs számottevő kedvezőtlen hatása, és a jármű, a felépítmény vagy a tűzelfojtó rendszer továbbra is megfelel a követelményeknek; vagy

6.1.2. új vizsgálati jegyzőkönyvet kér a vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálattól.

6.2. A jóváhagyás megerősítéséről vagy elutasításáról – a módosítások részletes leírásával együtt – az ezen előírás 4.3. szakaszában rögzített eljárásnak megfelelően kell tájékoztatni a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

6.3. A jóváhagyást kiterjesztő típusjóváhagyó hatóság sorszámot rendel a kiterjesztéshez, és erről az ezen előírás 1. melléklete 2. részének megfelelő nyomtatványon értesíti az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket.

7. A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE

A gyártásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. függelékében megállapított eljárásoknak, valamint a következő követelményeknek:

7.1. Az ezen előírás szerint jóváhagyott járműveket, felépítményeket és tűzelfojtó rendszereket úgy kell gyártani, hogy a fenti 5. szakaszban rögzített követelményeket teljesítve megfeleljenek a jóváhagyott típusnak.

7.2. A típusjóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóság bármikor ellenőrizheti az egyes gyártóüzemekben a gyártás megfelelőségének ellenőrzésére alkalmazott módszereket. Az ilyen ellenőrzésre általában kétévente kerül sor.

8. SZANKCIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS ESETÉN

8.1. Az ezen előírás alapján egy adott jármű-, felépítmény- vagy tűzelfojtórendszer-típusra megadott jóváhagyás visszavonható, ha nem teljesülnek a fenti 5. szakaszban előírt követelmények.

8.2. Ha a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél visszavon egy előzőleg általa megadott jóváhagyást, akkor erről az ezen előírás 1. melléklete 2. részének megfelelő nyomtatványon haladéktalanul értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

9. A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA

Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szerint jóváhagyott jármű-, felépítmény- vagy tűzelfojtórendszer-típus gyártását, akkor erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó típusjóváhagyó hatóságot. A hatóság az értesítés kézhezvételét követően az ezen előírás 1. melléklete 2. részének megfelelő nyomtatványon értesíti erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.

10. ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

10.1. A 04. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 04. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását.

10.2. A 04. módosítássorozat hatálybalépésének napjától számított 24 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatják meg a jóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 04. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

10.3. A 04. módosítássorozat hatálybalépését követő 36 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják az olyan járművek nemzeti vagy regionális jóváhagyását és első nemzeti nyilvántartásba vételét (első forgalomba helyezését), amelyek nem felelnek meg a 04. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

10.4. Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az olyan járművek ezen előírás 03. módosítássorozata szerinti jóváhagyásának kiterjesztését, amelyeket nem érint a 04. módosítássorozat.

10.5. A fenti 10.2. és 10.3. szakasz rendelkezései ellenére az előírás 03. módosítássorozata szerint jóváhagyott és a 04. módosítássorozat által nem érintett járművek jóváhagyásai érvényben maradnak, és az előírást alkalmazó szerződő felek a továbbiakban is elfogadják ezeket.

10.6. A 05. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 05. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti jóváhagyás megadását.

10.7. A 05. módosítássorozat hatálybalépésének napjától számított 24 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatják meg a jóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 05. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

10.8. A 05. módosítássorozat hatálybalépését követő 36 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek elutasíthatják az olyan járművek nemzeti vagy regionális jóváhagyását és első nemzeti nyilvántartásba vételét (első forgalomba helyezését), amelyek nem felelnek meg a 05. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

10.9. A 10.7. és a 10.8. szakasz rendelkezései ellenére az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is elfogadják az előírás előző módosítássorozata szerint megadott és a 05. módosítássorozat által nem érintett típusjóváhagyásokat.

10.10. Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az olyan járművek jóváhagyásának kiterjesztését, amelyeket nem érint a 05. módosítássorozat.

10.11. A 06. módosítássorozat hatálybalépésének napjától számított 48 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatják meg a típusjóváhagyást, ha a jóváhagyandó járműtípus megfelel a 06. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

10.12. Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az olyan meglévő típusok típusjóváhagyásának kiterjesztését, amelyeket a 05. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti hagytak jóvá.

10.13. Az ezen előírás 06. módosítássorozata hatálybalépésének napjától számított 60 hónap elteltével az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem kötelesek nemzeti vagy regionális típusjóváhagyás céljából elfogadni az olyan járműveket, amelyek az ezen előírás 05. módosítássorozata alapján kaptak típusjóváhagyást.

10.14. A 07. módosítássorozat hivatalos hatálybalépésének napjától kezdve az ezen előírást alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el a 07. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerinti típusjóváhagyás megadását vagy elfogadását.

10.15. 2020. szeptember 1-jétől kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek csak akkor adhatják meg a típusjóváhagyást azI. és a II. osztályú járműtípusokra, ha a jóváhagyandó járműtípus eleget tesz a 07. módosítássorozattal módosított ezen előírás követelményeinek.

10.16. Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nem utasíthatják el az olyan meglévő típusok típusjóváhagyásának kiterjesztését, amelyeket a 06. módosítássorozattal módosított ezen előírás szerint hagytak jóvá.

10.17. 2021. szeptember 1-jétől kezdve az ezen előírást alkalmazó szerződő felek nemzeti vagy regionális típusjóváhagyás céljából nem kötelesek elfogadni az ezen előírás 06. módosítássorozata szerint jóváhagyott, I. vagy II. osztályba sorolt járműtípust.

10.18. A 10.14. és a 10.16. szakasz rendelkezései ellenére az ezen előírást alkalmazó szerződő felek továbbra is elfogadják az előírás 06. módosítássorozata szerint megadott és a 07. módosítássorozat által nem érintett típusjóváhagyásokat.

11. A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁLATOK ÉS A TÍPUSJÓVÁHAGYÓ HATÓSÁGOK NEVE ÉS CÍME

A megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek megadják az Egyesült Nemzetek Szervezete Titkárságának a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterjesztéseket, elutasításokat vagy visszavonásokat igazoló értesítéseket fogadó típusjóváhagyó hatóságok nevét és címét.

12. FENNTARTVA

(1) A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 2. bekezdésének meghatározása szerint – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2) A nemzeti hatóságok szabályokat írhatnak elő e járművek használatára.

(3) Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek egyedi azonosító számai a Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 3. mellékletében találhatók – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1. MELLÉKLET 1. RÉSZ 1. függelék JÓVÁHAGYÁSI DOKUMENTÁCIÓ Az adatközlő lapok mintája Az adatközlő lap mintája az M2 vagy M3 kategóriájú járműveknek az általános felépítésük tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó 107. számú előírás szerint. A következő adatokat kell értelemszerűen megadni három példányban, és mellékelni kell a tartalomjegyzéket is. A rajzokat megfelelő méretarányban, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. A fényképeknek – amennyiben vannak – kellően részletesnek kell lenniük. Ha a rendszerek, az alkatrészek vagy az önálló műszaki egységek elektronikus vezérléssel rendelkeznek, a teljesítményükre vonatkozó adatokat is meg kell adni. 1. ÁLTALÁNOS ADATOK 1.1. Gyártmány (a gyártó márkaneve): … 1.2. Típus: … 1.2.1. Alváz: … 1.2.2. Felépítmény/teljes jármű: … 1.3. Típusazonosító jelölések, amennyiben azok fel vannak tüntetve a járművön (b): … 1.3.1. Alváz: … 1.3.2. Felépítmény/teljes jármű: … 1.3.3. A jelölés helye: … 1.3.3.1. Alváz: … 1.3.3.2. Felépítmény/teljes jármű: … 1.4. Jármű-kategória (c): … 1.5. A gyártó neve és címe: … 1.6. Az összeszerelő üzem(ek) címe: … 2. A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS FELÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ JELLEMZŐK 2.1. A jóváhagyandó járműtípust képviselő járműről készült fényképek és/vagy rajzok: … 2.2. A teljes jármű méretezett rajza: … 2.3. A tengelyek és kerekek száma: … 2.3.1. Az ikerkerékkel felszerelt tengelyek száma és elhelyezkedése: … 2.3.2. A kormányzott tengelyek száma és elhelyezkedése: … 2.4. Alváz (adott esetben) (teljes rajz): … 2.5. Az oldalsó hossztartók anyaga (d): … 2.6. A motor helye és elrendezése: … 2.7. Vezetőfülke (motor feletti vagy normál) (z): … 2.8. A vezető helye: 2.8.1. A jármű jobb oldali/bal oldali (1) közlekedésre van kialakítva. 2.9. Adja meg, hogy a gépjármű alkalmas-e pótkocsik vontatására, és ha igen, adja meg a pótkocsi típusát: félpótkocsi, vonórúddal felszerelt pótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi. … 3. TÖMEGEK ÉS MÉRETEK (E) (KG-BAN ÉS MM-BEN) (LÁSD A MELLÉKELT RAJZOT, HA VAN) 3.1. Tengelytáv(ok) (terhelten) (f): … 3.2. A jármű mérettartománya (befoglaló méretek): … 3.2.1. Felépítménnyel felszerelt alváz esetében: 3.2.1.1. Hosszúság (j): … 3.2.1.2. Szélesség (k): … 3.2.1.3. Magasság (menetkész állapotban) (l) (állítható magasságú felfüggesztés esetén adja meg a szokásos haladási helyzetet): … 3.2.1.4. Első túlnyúlás (m): … 3.2.1.5. Hátsó túlnyúlás (n): … 3.3. A súlypont helyzete a jármű műszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömege esetében hosszanti, kereszt- és függőleges irányban: … 3.4. A jármű menetkész tömege a felépítménnyel és M1-től eltérő kategóriájú vontatójármű esetében a kapcsolószerkezettel együtt (ha azt a gyártó beszerelte), vagy az alváz tömege, vagy a járóképes alváz tömege felépítmény és/vagy kapcsolószerkezet nélkül, ha a gyártó nem szerelte fel a felépítményt és/vagy a kapcsolószerkezetet, (beleértve a folyadékokat, szerszámokat, pótkereket és a vezető tömegét, valamint autóbuszok és távolsági autóbuszok esetében a személyzet más tagjának tömegét, amennyiben a járműbe személyzeti ülés van beszerelve) (o) (minden változatra a legnagyobb és legkisebb értékkel): … 3.4.1. Ennek a tömegnek a megoszlása a tengelyeken és félpótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi esetében a kapcsolási pontra ható terhelés (minden változatra a legnagyobb és legkisebb értékkel): … 3.5. A gyártó által meghatározott műszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg (y) (minden változatra a legnagyobb és legkisebb értékkel): … 3.5.1. Ennek a tömegnek a megoszlása a tengelyeken (minden változatra a legnagyobb és legkisebb értékkel): … 3.6. A műszakilag megengedett legnagyobb terhelés/tömeg az egyes tengelyeken: … 3.7. A műszakilag megengedett legnagyobb tömeg a kapcsolási ponton: … 3.7.1. a gépjárművön: … 4. FELÉPÍTMÉNY 4.1. A felépítmény típusa: egyszintes/emeletes/csuklós/alacsony padlós (1) 4.2. Felhasznált anyagok és az összeállítás módszere: … 4.3. Tűzelfojtó rendszer 4.3.1. A tűzelfojtó rendszer gyártmánya és típusa: … 4.3.2. Adott esetben a tűzelfojtó rendszer típusjóváhagyási száma: … 4.3.3. Adott esetben egy meghatározott motortérhez való tűzelfojtó rendszer (2): 4.3.3.1. Oltóanyag (gyártmány és típus): … 4.3.3.2. Az oltóanyag tömege: … 4.3.3.3. A kiömlési pont(ok) típusa: … 4.3.3.4. A kiömlési pont(ok) száma: … 4.3.3.5. Adott esetben a hajtógáz típusa: 5. UTASOK SZÁLLÍTÁSÁRA HASZNÁLT, A VEZETŐÜLÉSEN KÍVÜL TÖBB MINT NYOLC ÜLÉSSEL FELSZERELT JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK 5.1. A jármű osztálya (I. osztály, II. osztály, III. osztály, A osztály, B osztály): 5.2. Az utasok számára fenntartott terület (m2): … 5.2.1. Összesen (So): … 5.2.2. Felső szint (Soa) (1): … 5.2.3. Alsó szint (Sob) (1): … 5.2.4. Az álló utasok rendelkezésére álló terület (S1): … 5.3. Az (ülő és álló) utasok száma: … 5.3.1. Összesen (N) (3) (4): … 5.3.2. Felső szint (Na) (1) (3) (4): … 5.3.3. Alsó szint (Nb) (1) (3) (4): … 5.4. Az (ülő) utasok száma (2): … 5.4.1. Összesen (A) (3) (4): … 5.4.2. Felső szint (Aa) (1) (3) (4): … 5.4.3. Alsó szint (Ab) (1) (3) (4): … 5.5. Személyzeti ülés: van/nincs (1) 5.6. Az utasajtók száma: … 5.7. A vészkijáratok száma (ajtók, ablakok, menekülőnyílások, összekötő lépcsőfeljáró és fél lépcsőfeljáró): … 5.7.1. Összesen: … 5.7.2. Felső szint (1): … 5.7.3. Alsó szint (1): … 5.8. A csomagterek térfogata (m3): … 5.9. A csomagszállításhoz használható terület a tetőn (m2): … 5.10. A járműbe történő ki- és beszállást megkönnyítő műszaki berendezések (pl. rámpa, emelőpad, süllyesztő-emelő rendszer), ha fel vannak szerelve: … 6. TROLIBUSZOKRA VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK 6.1. A megbízható működés különleges környezeti feltételei: … 6.1.1. Hőmérséklet: … 6.1.2. A külső páratartalom szintje: … 6.1.3. Légköri nyomás: … 6.1.4. Tengerszint feletti magasság: … 6.2. A jármű … 6.2.1. Méretek rögzített áramszedőrúddal: … 6.2.2. Ellátás: … 6.2.3. A felsővezeték névleges feszültsége (V): … 6.2.4. A jármű névleges áramerőssége (A) a kiegészítő meghajtásokkal, valamint a fűtéssel, szellőztetéssel és légkondicionálással (heating, ventilation and air-conditioning – HVAC) együtt: … 6.2.5. Teljesítmény: … 6.2.6. Legnagyobb sebesség (km/h: rendes üzem/önjáró üzem): … 6.2.7. Legnagyobb dőlésszög (%: rendes üzem/önjáró üzem): … 6.2.8. A fő áramkörök leírása: … 6.2.9. Az áramkörök kapcsolási rajzai: … 6.2.10. Védelmi intézkedések (áttekintő ábrák és rajzok): … 6.2.11. Szigetelésfigyelés (ha van): … 6.2.12. A szigetelésfigyelő eszköz gyártmánya és típusa: … 6.2.13. A szigetelésfigyelés elve, leírás: … 6.2.14. Az egyes alkatrészek szigetelési szintjének leírása: … 6.3. Villanymotor … 6.3.1. A villanymotor gyártmánya és típusa: … 6.3.2. Típus (tekercselés, gerjesztés): … 6.3.3. Legnagyobb óránkénti/tartós teljesítmény (kW): … 6.3.4. Névleges feszültség (V): … 6.3.5. Névleges áramerősség (A): … 6.3.6. Névleges frekvencia (Hz): … 6.3.7. Elhelyezkedés a járműben: … 6.4. Erősáramú elektronika: … 6.4.1. A hajtásinverter gyártmánya és típusa: … 6.4.2. Legnagyobb tartós teljesítmény: … 6.4.3. Hűtőrendszer: … 6.4.4. A 24 V-os akkumulátortöltő gyártmánya és típusa: … 6.4.5. Legnagyobb tartós teljesítmény: … 6.4.6. Hűtőrendszer: … 6.4.7. A háromfázisú váltakozó áramú rendszer gyártmánya és típusa: … 6.4.8. Legnagyobb tartós teljesítmény: … 6.4.9. Hűtőrendszer: … 6.5. Áramforrás az önjáró üzemhez: … 6.5.1. Tárolórendszer: … 6.5.2. Akkumulátor/szuperkondenzátorok: … 6.5.3. A tárolórendszer gyártmánya és típusa: … 6.5.4. Tömeg (kg): … 6.5.5. Kapacitás (Ah): … 6.5.6. Elhelyezkedés a járműben: … 6.5.7. A vezérlőegység gyártmánya és típusa: … 6.5.8. A töltő gyártmánya és típusa: … 6.5.9. Névleges feszültség (V)/legkisebb feszültség (V), töltési végfeszültség (V): … 6.5.10. Névleges áramerősség (A)/legnagyobb kisütési áramerősség (A), legnagyobb töltési áramerősség (A): … 6.5.11. Működési, vezérlési és biztonsági ábra: … 6.5.12. A töltési periódusok jellemzői: … 6.5.13. A motor-generátor egység: … 6.5.14. Óránkénti/tartós teljesítmény (kW): … 6.5.15. Az egység vagy a motor és a generátor gyártmánya és típusa: … 6.5.16. A tüzelőanyag és a tüzelőanyag-rendszer: … 6.5.17. Elhelyezkedés a járműben: … 6.6. Áramszedő: … 6.6.1. Az áramszedő gyártmánya és típusa: … 6.6.2. Az áramszedő működése … Magyarázó megjegyzések: b) Ha a típusazonosító jelölés olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt jármű, alkotóelem vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a dokumentációban kérdőjellel kell helyettesíteni (pl. ABC??123??). c) A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) meghatározása szerint. d) A megnevezést adja meg az európai szabvány szerint, ha lehetséges, ellenkező esetben tüntesse fel a következőket: i. az anyag leírása; ii. folyáshatár; iii. legnagyobb húzófeszültség; iv. nyúlás (százalékban); v. Brinell-keménység. e) Ha az egyik változatban normál vezetőfülke, a másikban pedig alvókabin szerepel, akkor mindkét változathoz fel kell tüntetni a tömegeket és a méreteket. f) ISO 612:1978 szabvány, 6.4. számú meghatározás. j) 11. melléklet, 2.2.1. szakasz. k) 11. melléklet, 2.2.2. szakasz. l) 11. melléklet, 2.2.3. szakasz. m) ISO 612:1978 szabvány, 6.6. számú meghatározás. n) ISO 612:1978 szabvány, 6.7. számú meghatározás. o) A járművezető és adott esetben a személyzet más tagjának tömegét 75 kg-nak kell tekinteni (ebből az ISO 2416:1992 szabvány szerint 68 kg a testtömeg és 7 kg a csomag), a tüzelőanyag-tartályt a gyártó által meghatározott űrtartalom 90 %-áig, az egyéb, folyadékot (kivéve a használt vizet) tartalmazó rendszereket pedig 100 %-ig kell feltölteni. y) Teljes vagy félpótkocsi vontatása esetén, amely jelentős mértékű függőleges terhelést fejt ki a kapcsolószerkezetre vagy a nyeregszerkezetre, ez a terhelés, osztva a normál gravitációs gyorsulással, beleszámít a műszakilag megengedett legnagyobb tömeg értékébe. z) A motor feletti vezetőfülkéből történő vezérlés olyan elrendezést jelent, amelynél a motor hosszának több mint a fele hátrébb van, mint a szélvédő aljának legelső pontja, és a kormánykerékagy a jármű hosszának első negyedében található. 2. függelék AZ ADATKÖZLŐ LAP MINTÁJA az M2 vagy M3 kategóriájú járművek felépítményeinek az általános felépítésük tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó 107. számú előírás szerint A következő adatokat kell értelemszerűen megadni három példányban, és mellékelni kell a tartalomjegyzéket is. A rajzokat megfelelő méretarányban, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. A fényképeknek – amennyiben vannak – kellően részletesnek kell lenniük. Ha a rendszerek, az alkatrészek vagy az önálló műszaki egységek elektronikus vezérléssel rendelkeznek, a teljesítményükre vonatkozó adatokat is meg kell adni. 1. ÁLTALÁNOS ADATOK 1.1. Gyártmány (a gyártó márkaneve): … 1.2. Típus: … 1.3. Típusazonosító jelölések, amennyiben azok fel vannak tüntetve a járművön (b): … 1.3.1. Felépítmény/teljes jármű: … 1.3.2. Az említett jelölés helye: … 1.3.3. Felépítmény/teljes jármű: … 1.4. Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében a típusjóváhagyási jel helye és rögzítési módja: … 1.5. Az összeszerelő üzem(ek) címe: … 2. A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS FELÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ JELLEMZŐK 2.1. A jóváhagyandó járműtípust képviselő járműről készült fényképek és/vagy rajzok: … 2.2. A teljes jármű méretezett rajza: … 2.3. A tengelyek és kerekek száma: … 2.4. Alváz (adott esetben) (teljes rajz): … 2.5. Az oldalsó hossztartók anyaga (d): … 2.6. A motor helye és elrendezése: … 2.7. Vezetőfülke (motor feletti vagy motorházas) (z): … 2.8. A vezető helye: … 3. TÖMEGEK ÉS MÉRETEK (E) (KG-BAN ÉS MM-BEN) (LÁSD A MELLÉKELT RAJZOT, HA VAN) 3.1. Tengelytáv(ok) (terhelten) (f): … 3.2. A jármű mérettartománya (befoglaló méretek): … 3.2.1. Alváz nélkül jóváhagyott felépítmény: … 3.2.1.1. Hosszúság (j): … 3.2.1.2. Szélesség (k): … 3.2.1.3. Magasság (menetkész állapotban) (l) (állítható magasságú felfüggesztés esetén adja meg a szokásos haladási helyzetet): … 4. FELÉPÍTMÉNY 4.1. A felépítmény típusa: egyszintes/emeletes/csuklós/alacsony padlós (5) 4.2. Felhasznált anyagok és az összeállítás módszere: … 5. UTASOK SZÁLLÍTÁSÁRA HASZNÁLT, A VEZETŐÜLÉSEN KÍVÜL TÖBB MINT NYOLC ÜLÉSSEL FELSZERELT JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK 5.1. A jármű osztálya (I. osztály, II. osztály, III. osztály, A osztály, B osztály): 5.1.1. Azok az alváztípusok, amelyekre a típusjóváhagyással rendelkező felépítmény felszerelhető (gyártó[k] és járműtípus[ok]): … 5.2. Az utasok számára fenntartott terület (m2): … 5.2.1. Összesen (So): … 5.2.1.1. Felső szint (Soa) (5): … 5.2.1.2. Alsó szint (Sob) (5): … 5.2.2. Az álló utasok rendelkezésére álló terület (S1): … 5.3. Az (ülő és álló) utasok száma: … 5.3.1. Összesen (N) (6) (7): … 5.3.2. Felső szint (Na) (5) (6) (7): … 5.3.3. Alsó szint (Nb) (5) (6) (7): … 5.4. Az utasülések száma (6): … 5.4.1. Összesen (A) (6) (7): … 5.4.2. Felső szint (Aa) (5) (6) (7): … 5.4.3. Alsó szint (Ab) (5) (6) (7): … 5.5. Az utasajtók száma: … 5.6. A vészkijáratok száma (ajtók, ablakok, menekülőnyílások, összekötő lépcsőfeljáró és fél lépcsőfeljáró): … 5.6.1. Összesen: … 5.6.2. Felső szint (5): … 5.6.3. Alsó szint (5): … 5.7. A csomagterek térfogata (m3): … 5.8. A csomagszállításhoz használható terület a tetőn (m2): … 5.9. A járműbe történő ki- és beszállást megkönnyítő műszaki berendezések (pl. rámpa, emelőpad, süllyesztő-emelő rendszer), ha fel vannak szerelve: … 5.10. Az ezen előírásnak az önálló műszaki egységre vonatkozóan végrehajtandó és igazolandó rendelkezései: … 6. TROLIBUSZOKRA VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK 6.1. A megbízható működés különleges környezeti feltételei: … 6.1.1. Hőmérséklet: … 6.1.2. A külső páratartalom szintje: … 6.1.3. Légköri nyomás: … 6.1.4. Tengerszint feletti magasság: … 6.2. A jármű … 6.2.1. Méretek rögzített áramszedőrúddal: … 6.2.2. Ellátás: … 6.2.3. A felsővezeték névleges feszültsége (V): … 6.2.4. A jármű névleges áramerőssége (A) a kiegészítő meghajtásokkal, valamint a fűtéssel, szellőztetéssel és légkondicionálással (heating, ventilation and air-conditioning – HVAC) együtt: … 6.2.5. Teljesítmény: … 6.2.6. Legnagyobb sebesség (km/h: rendes üzem/önjáró üzem): … 6.2.7. Legnagyobb dőlésszög (%: rendes üzem/önjáró üzem): … 6.2.8. A fő áramkörök leírása: … 6.2.9. Az áramkörök kapcsolási rajzai: … 6.2.10. Védelmi intézkedések (áttekintő ábrák és rajzok): … 6.2.11. Szigetelésfigyelés (ha van): … 6.2.12. A szigetelésfigyelő eszköz gyártmánya és típusa: … 6.2.13. A szigetelésfigyelés elve, leírás: … 6.2.14. Az egyes alkatrészek szigetelési szintjének leírása: … 6.3. Villanymotor … 6.3.1. A villanymotor gyártmánya és típusa: … 6.3.2. Típus (tekercselés, gerjesztés): … 6.3.3. Legnagyobb óránkénti/tartós teljesítmény (kW): … 6.3.4. Névleges feszültség (V): … 6.3.5. Névleges áramerősség (A): … 6.3.6. Névleges frekvencia (Hz): … 6.3.7. Elhelyezkedés a járműben: … 6.4. Erősáramú elektronika: … 6.4.1. A hajtásinverter gyártmánya és típusa: … 6.4.2. Legnagyobb tartós teljesítmény: … 6.4.3. Hűtőrendszer: … 6.4.4. A 24 V-os akkumulátortöltő gyártmánya és típusa: … 6.4.5. Legnagyobb tartós teljesítmény: … 6.4.6. Hűtőrendszer: … 6.4.7. A háromfázisú váltakozó áramú rendszer gyártmánya és típusa: … 6.4.8. Legnagyobb tartós teljesítmény: … 6.4.9. Hűtőrendszer: … 6.5. Áramforrás az önjáró üzemhez: … 6.5.1. Tárolórendszer: … 6.5.2. Akkumulátor/szuperkondenzátorok: … 6.5.3. A tárolórendszer gyártmánya és típusa: … 6.5.4. Tömeg (kg): … 6.5.5. Kapacitás (Ah): … 6.5.6. Elhelyezkedés a járműben: … 6.5.7. A vezérlőegység gyártmánya és típusa: … 6.5.8. A töltő gyártmánya és típusa: … 6.5.9. Névleges feszültség (V)/legkisebb feszültség (V), töltési végfeszültség (V): … 6.5.10. Névleges áramerősség (A)/legnagyobb kisütési áramerősség (A), legnagyobb töltési áramerősség (A): … 6.5.11. Működési, vezérlési és biztonsági ábra: … 6.5.12. A töltési periódusok jellemzői: … 6.5.13. A motor-generátor egység: … 6.5.14. Óránkénti/tartós teljesítmény (kW): … 6.5.15. Az egység vagy a motor és a generátor gyártmánya és típusa: … 6.5.16. A tüzelőanyag és a tüzelőanyag-rendszer: … 6.5.17. Elhelyezkedés a járműben: … 6.6. Áramszedő: … 6.6.1. Az áramszedő gyártmánya és típusa: … 6.6.2. Az áramszedő működése Magyarázó megjegyzések: lásd az 1. függeléket. 3. függelék AZ ADATKÖZLŐ LAP MINTÁJA a 107. számú előírás értelmében olyan M2 vagy M3 kategóriájú járművek típusjóváhagyására vonatkozóan, általános felépítésük tekintetében, amelyeknek a felépítményére előzőleg önálló műszaki egységként már megadták a típusjóváhagyást. A következő adatokat kell értelemszerűen megadni három példányban, és mellékelni kell a tartalomjegyzéket is. A rajzokat megfelelő méretarányban, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. A fényképeknek – amennyiben vannak – kellően részletesnek kell lenniük. Ha a rendszerek, az alkatrészek vagy az önálló műszaki egységek elektronikus vezérléssel rendelkeznek, a teljesítményükre vonatkozó adatokat is meg kell adni. 1. ÁLTALÁNOS ADATOK 1.1. Gyártmány (a gyártó márkaneve): … 1.2. Típus: … 1.2.1. Alváz: … 1.2.2. Felépítmény/teljes jármű: … 1.3. Típusazonosító jelölések, amennyiben azok fel vannak tüntetve a járművön (b): … 1.3.1. Alváz: … 1.3.2. Felépítmény/teljes jármű: … 1.3.3. A jelölés helye: … 1.3.3.1. Alváz: … 1.3.3.2. Felépítmény/teljes jármű: … 1.4. Jármű-kategória (c): … 1.5. A gyártó neve és címe: … 1.6. Az összeszerelő üzem(ek) címe: … 2. A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS FELÉPÍTÉSÉRE VONATKOZÓ JELLEMZŐK 2.1. A jóváhagyandó járműtípust képviselő járműről készült fényképek és/vagy rajzok: … 2.2. A teljes jármű méretezett rajza: … 2.3. A tengelyek és kerekek száma: … 2.3.1. Az ikerkerékkel felszerelt tengelyek száma és elhelyezkedése: … 2.4. Alváz (adott esetben) (teljes rajz): … 2.5. Az oldalsó hossztartók anyaga (d): … 2.6. A motor helye és elrendezése: … 2.7. A vezető helye: … 2.7.1. A jármű jobb oldali/bal oldali (8) közlekedésre van kialakítva. 3. TÖMEGEK ÉS MÉRETEK (E) (KG-BAN ÉS MM-BEN) (LÁSD A MELLÉKELT RAJZOT, HA VAN) 3.1. Tengelytáv(ok) (terhelten) (f): … 3.2. A jármű mérettartománya (befoglaló méretek): … 3.2.1. Felépítménnyel felszerelt alváz esetében: 3.2.1.1. Hosszúság (j): … 3.2.1.2. Szélesség (k): … 3.2.1.2.1. Legnagyobb szélesség: … 3.2.1.3. Magasság (menetkész állapotban) (l) (állítható magasságú felfüggesztés esetén adja meg a szokásos haladási helyzetet): … 3.3. A jármű menetkész tömege a felépítménnyel és M1-től eltérő kategóriájú vontatójármű esetében a kapcsolószerkezettel együtt (ha azt a gyártó beszerelte), vagy az alváz tömege, vagy a járóképes alváz tömege felépítmény és/vagy kapcsolószerkezet nélkül, ha a gyártó nem szerelte fel a felépítményt és/vagy a kapcsolószerkezetet, (beleértve a folyadékokat, szerszámokat, pótkereket és a vezető tömegét, valamint autóbuszok és távolsági autóbuszok esetében a személyzet más tagjának tömegét, amennyiben a járműbe személyzeti ülés van beszerelve): (o) (minden változatra a legnagyobb és legkisebb értékkel): … 3.3.1. Ennek a tömegnek a megoszlása a tengelyeken és félpótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi esetében a kapcsolási pontra ható terhelés (minden változatra a legnagyobb és legkisebb értékkel): … 3.4. A gyártó által meghatározott műszakilag megengedett legnagyobb terhelt tömeg (y) (a legnagyobb és legkisebb érték): … 3.4.1. Ennek a tömegnek a megoszlása a tengelyeken és félpótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi esetében a kapcsolási pontra ható terhelés (a legnagyobb és a legkisebb érték): … 3.5. A műszakilag megengedett legnagyobb tömeg/terhelés az egyes tengelyeken: … 4. TŰZELFOJTÓ RENDSZER 4.1. A tűzelfojtó rendszer gyártmánya és típusa: … 4.2. Adott esetben a tűzelfojtó rendszer típusjóváhagyási száma: … 4.3. Adott esetben egy meghatározott motortérhez való tűzelfojtó rendszer (3): … 4.3.1. Oltóanyag (gyártmány és típus): … 4.3.2. Az oltóanyag tömege: … 4.3.3. A kiömlési pont(ok) típusa: … 4.3.4. A kiömlési pont(ok) száma: … 4.3.5. Adott esetben a hajtógáz típusa: 5. FENNTARTVA 6. TROLIBUSZOKRA VONATKOZÓ KÜLÖN RENDELKEZÉSEK 6.1. A megbízható működés különleges környezeti feltételei: … 6.1.1. Hőmérséklet: … 6.1.2. A külső páratartalom szintje: … 6.1.3. Légköri nyomás: … 6.1.4. Tengerszint feletti magasság: … 6.2. A jármű … 6.2.1. Méretek rögzített áramszedőrúddal: … 6.2.2. Ellátás: … 6.2.3. A felsővezeték névleges feszültsége (V): … 6.2.4. A jármű névleges áramerőssége (A) a kiegészítő meghajtásokkal, valamint a fűtéssel, szellőztetéssel és légkondicionálással (heating, ventilation and air-conditioning – HVAC) együtt: … 6.2.5. Teljesítmény: … 6.2.6. Legnagyobb sebesség (km/h: rendes üzem/önjáró üzem): … 6.2.7. Legnagyobb dőlésszög (%: rendes üzem/önjáró üzem): … 6.2.8. A fő áramkörök leírása: … 6.2.9. Az áramkörök kapcsolási rajzai: … 6.2.10. Védelmi intézkedések (áttekintő ábrák és rajzok): … 6.2.11. Szigetelésfigyelés (ha van): … 6.2.12. A szigetelésfigyelő eszköz gyártmánya és típusa: … 6.2.13. A szigetelésfigyelés elve, leírás: … 6.2.14. Az egyes alkatrészek szigetelési szintjének leírása: … 6.3. Villanymotor … 6.3.1. A villanymotor gyártmánya és típusa: … 6.3.2. Típus (tekercselés, gerjesztés): … 6.3.3. Legnagyobb óránkénti/tartós teljesítmény (kW): … 6.3.4. Névleges feszültség (V): … 6.3.5. Névleges áramerősség (A): … 6.3.6. Névleges frekvencia (Hz): … 6.3.7. Elhelyezkedés a járműben: … 6.4. Erősáramú elektronika: … 6.4.1. A hajtásinverter gyártmánya és típusa: … 6.4.2. Legnagyobb tartós teljesítmény: … 6.4.3. Hűtőrendszer: … 6.4.4. A 24 V-os akkumulátortöltő gyártmánya és típusa: … 6.4.5. Legnagyobb tartós teljesítmény: … 6.4.6. Hűtőrendszer: … 6.4.7. A háromfázisú váltakozó áramú rendszer gyártmánya és típusa: … 6.4.8. Legnagyobb tartós teljesítmény: … 6.4.9. Hűtőrendszer: … 6.5. Áramforrás az önjáró üzemhez: … 6.5.1. Tárolórendszer: … 6.5.2. Akkumulátor/szuperkondenzátorok: … 6.5.3. A tárolórendszer gyártmánya és típusa: … 6.5.4. Tömeg (kg): … 6.5.5. Kapacitás (Ah): … 6.5.6. Elhelyezkedés a járműben: … 6.5.7. A vezérlőegység gyártmánya és típusa: … 6.5.8. A töltő gyártmánya és típusa: … 6.5.9. Névleges feszültség (V)/legkisebb feszültség (V), töltési végfeszültség (V): … 6.5.10. Névleges áramerősség (A)/legnagyobb kisütési áramerősség (A), legnagyobb töltési áramerősség (A): … 6.5.11. Működési, vezérlési és biztonsági ábra: … 6.5.12. A töltési periódusok jellemzői: … 6.5.13. A motor-generátor egység: … 6.5.14. Óránkénti/tartós teljesítmény (kW): … 6.5.15. Az egység vagy a motor és a generátor gyártmánya és típusa: … 6.5.16. A tüzelőanyag és a tüzelőanyag-rendszer: … 6.5.17. Elhelyezkedés a járműben: … 6.6. Áramszedő: … 6.6.1. Az áramszedő gyártmánya és típusa: … 6.6.2. Az áramszedő működése Magyarázó megjegyzések: lásd az 1. függeléket. 4. függelék AZ ADATKÖZLŐ LAP MINTÁJA a 107. számú előírás értelmében a tűzelfojtó rendszer alkatrészként való típusjóváhagyására vonatkozóan A következő adatokat kell értelemszerűen megadni három példányban, és mellékelni kell a tartalomjegyzéket is. A rajzokat megfelelő méretarányban, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. A fényképeknek – amennyiben vannak – kellően részletesnek kell lenniük. Ha az alkatrészek elektronikus vezérléssel rendelkeznek, a teljesítményükre vonatkozó adatokat is meg kell adni. 1. ÁLTALÁNOS ADATOK 1.1. Gyártmány (a gyártó márkaneve): … 1.2. Típus és általános kereskedelmi megnevezés: … 1.5. A gyártó neve és címe: … 2. TŰZELFOJTÓ RENDSZER 2.1. Oltóanyag (gyártmány és típus): … 2.2. Az oltóanyag tömege (amely egy 4 m3-es motortérhez szükséges): … 2.3. A kiömlési pont(ok) típusa (például a szórófej típusa): … 2.4. A kiömlési pont(ok) száma (amely egy 4 m3-es motortérhez szükséges): … 2.5. A kiömlőcső hossza (amely egy 4 m3-es motortérhez szükséges): … 2.6. A hajtógáz típusa: … 2.7. A hajtógáz nyomása: … 2.8. A legkisebb üzemi hőmérséklet: … 2.9. A csövek és szerelvények méretei: … 2.10. A tűzelfojtó rendszer és alkatrészeinek részletes leírása, elrendezési rajzai és beépítési útmutatója: … 2. RÉSZ 1. függelék Szövege kép ÉRTESÍTÉS (legnagyobb formátum: A4 [210 × 297 mm]) (1) Kibocsátó: Hatóság neve: Tárgy (2): Jóváhagyás megadása Jóváhagyás kiterjesztése Jóváhagyás elutasítása Jóváhagyás visszavonása A gyártás végleges leállítása jármű/alkatrész/önálló műszaki egység (2) típusára vonatkozóan, a 107. számú előírás értelmében Jóváhagyás száma: Kiterjesztés száma: I. szakasz 1. Gyártmány (a gyártó márkaneve): 2. Típus: 3. A típusazonosító jelölések, ha fel vannak tüntetve a járművön/alkatrészen/önálló műszaki egységen (2) (3): 3.1. Az említett jelölés helye: 4. A jármű kategóriája (4): 5. A gyártó neve és címe: 6. Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében a típusjóváhagyási jel helye és rögzítési módja: 7. Az összeszerelő üzem(ek) címe: II. szakasz 1. Kiegészítő adatok (adott esetben): lásd a Kiegészítést. 2. A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat: 3. A vizsgálati jegyzőkönyv dátuma: 4. A vizsgálati jegyzőkönyv száma: 5. Megjegyzések (ha vannak): lásd a Kiegészítést. 6. Hely: 7. Dátum: 8. Aláírás: 9. A típusjóváhagyó hatósághoz benyújtott – és kérésre kiadható – információs csomag tartalomjegyzéke mellékelve. Szövege kép Kiegészítés a járműnek a 107. sz. előírás szerinti típusjóváhagyására vonatkozó, számú típusbizonyítványhoz 1. Kiegészítő adatok: 1.1. A jármű kategóriája (M2, M3) (2): 1.2. A felépítmény építési módja (egyszintes/emeletes, csuklós, alacsony padlós) (2) 1.3. A műszakilag megengedett legnagyobb tömeg (kg): 1.4. Hosszúság (teljes): mm 1.5. Szélesség (teljes): mm 1.6. Magasság (teljes): mm 1.7. Az (ülő és álló) utasok száma: 1.7.1. Összesen (N) (5) (6): 1.7.2. Felső szint (Na) (2) (5) (6); 1.7.3. Alsó szint (Nb) (2) (5) (6): 1.7.4. Ülő utasok száma: 1.7.4.1. Összesen (A) (5) (6): 1.7.4.2. Felső szint (Aa) (2) (5) (6): 1.7.4.3. Alsó szint (Ab) (2) (5) (6): 1.8. A csomagterek térfogata (m3): 1.9. A csomagszállításhoz használható terület a tetőn (m2): 1.10. A járműbe történő ki- és beszállást megkönnyítő műszaki berendezések (rámpa, emelőpad, süllyesztő-emelő rendszer): 1.11. A jármű súlypontjának helyzete terhelt állapotban, hosszanti, kereszt- és függőleges irányban: 1.12. Trolibuszok 1.12.1. A megbízható működés különleges környezeti feltételei: 1.12.1.1. Hőmérséklet: 1.12.1.2. A külső páratartalom szintje: 1.12.1.3. Légköri nyomás: 1.12.1.4. Tengerszint feletti magasság: 2. Megjegyzések: (1) A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit). (2) A nem kívánt rész törlendő. (3) Ha a típusazonosító jelölés olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen típusbizonyítványban megjelölt jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a dokumentációban kérdőjellel kell helyettesíteni (pl. ABC??123??). (4) A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 2. szakaszának meghatározása szerint. (5) Csuklós jármű esetében adja meg az egyes merev részekben található ülések számát külön-külön. (6) Ha a jármű alkalmas kerekes székek szállítására, adja meg itt a szállítható kerekes székek legnagyobb számát. Ha a legnagyobb utasszám a szállított kerekes székek számától függ, adja meg a megengedett kombinációkat az ülő, álló és kerekes székes utasok számára vonatkozóan. 2. függelék Szövege kép ÉRTESÍTÉS (legnagyobb formátum: A4 [210 × 297 mm]) (1) Kibocsátó: Hatóság neve: Tárgy (2): Jóváhagyás megadása Jóváhagyás kiterjesztése Jóváhagyás elutasítása Jóváhagyás visszavonása A gyártás végleges leállítása jármű/alkatrész/önálló műszaki egység (2) típusára vonatkozóan, a 107. számú előírás értelmében Jóváhagyás száma: Kiterjesztés száma: I. szakasz 1. Gyártmány (a gyártó márkaneve): 2. Típus: 3. A típusazonosító jelölések, ha fel vannak tüntetve a járművön/alkatrészen/önálló műszaki egységen (2) (3): 3.1. Az említett jelölés helye: 4. Járműkategória: (4) 5. A gyártó neve és címe: 6. Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében a típusjóváhagyási jel helye és rögzítési módja: 7. Az összeszerelő üzem(ek) címe: II. szakasz 1. Kiegészítő adatok (adott esetben): lásd a Kiegészítést. 2. A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat: 3. A vizsgálati jegyzőkönyv dátuma: 4. A vizsgálati jegyzőkönyv száma: 5. Megjegyzések (ha vannak): lásd a Kiegészítést. 6. Hely: 7. Dátum: 8. Aláírás: 9. A típusjóváhagyó hatósághoz benyújtott – és kérésre kiadható – információs csomag tartalomjegyzéke mellékelve. Szövege kép Kiegészítés a felépítménynek önálló műszaki egységként a 107. sz. előírás szerinti típusjóváhagyására vonatkozó, számú típusbizonyítványhoz 1. Kiegészítő adatok: 1.1. Jármű kategóriája, amelyre a felépítmény felszerelhető (M2, M3) (2): 1.2. A felépítmény építési módja (egyszintes/emeletes, csuklós, alacsony padlós) (2): 1.3. Alváz(ak) típusa, amely(ek)re a felépítmény felszerelhető: 1.4. Az (ülő és álló) utasok száma: 1.4.1. Összesen (N) (5) (6): 1.4.2. Felső szint (Na) (2) (5) (6): 1.4.3. Alsó szint (Nb) (2) (5) (6): 1.4.4. Ülő utasok száma: 1.4.4.1. Összesen (A) (5) (6): 1.4.4.2. Felső szint (Aa) (2) (5) (6): 1.4.4.3. Alsó szint (Ab) (2) (5) (6): 1.5. A csomagterek térfogata (m3): 1.6. A csomagszállításhoz használható terület a tetőn (m2): 1.7. A járműbe történő ki- és beszállást megkönnyítő műszaki berendezések (rámpa, emelőpad, süllyesztő-emelő rendszer): 1.8. Trolibuszok 1.8.1. A megbízható működés különleges környezeti feltételei: 1.8.1.1. Hőmérséklet: 1.8.1.2. A külső páratartalom szintje: 1.8.1.3. Légköri nyomás: 1.8.1.4. Tengerszint feletti magasság: 2. Megjegyzések: 3. Az önálló műszaki egységre vonatkozóan végrehajtott és igazolt rendelkezések: (1) A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit). (2) A nem kívánt rész törlendő. (3) Ha a típusazonosító jelölés olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen típusbizonyítványban megjelölt jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a dokumentációban kérdőjellel kell helyettesíteni (pl. ABC??123??). (4) A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 2. szakaszának meghatározása szerint. (5) Csuklós jármű esetében adja meg az egyes merev részekben található ülések számát külön-külön. (6) Ha a jármű alkalmas kerekes székek szállítására, adja meg itt a szállítható kerekes székek legnagyobb számát. Ha a legnagyobb utasszám a szállított kerekes székek számától függ, adja meg a megengedett kombinációkat az ülő, álló és kerekes székes utasok számára vonatkozóan. 3. függelék Szövege kép ÉRTESÍTÉS (legnagyobb formátum: A4 [210 × 297 mm]) (1) Kibocsátó: Hatóság neve: Tárgy (2): Jóváhagyás megadása Jóváhagyás kiterjesztése Jóváhagyás elutasítása Jóváhagyás visszavonása A gyártás végleges leállítása jármű/alkatrész/önálló műszaki egység (2) típusára vonatkozóan, a 107. számú előírás értelmében Jóváhagyás száma: Kiterjesztés száma: I. szakasz 1. Gyártmány (a gyártó márkaneve): 2. Típus: 3. A típusazonosító jelölések, ha fel vannak tüntetve a járművön/alkatrészen/önálló műszaki egységen (2) (3): 3.1. Az említett jelölés helye: 4. Járműkategória: (4) 5. A gyártó neve és címe: 6. Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében a típusjóváhagyási jel helye és rögzítési módja: 7. Az összeszerelő üzem(ek) címe: II. szakasz 1. Kiegészítő adatok (adott esetben): lásd a Kiegészítést. 2. A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat: 3. A vizsgálati jegyzőkönyv dátuma: 4. A vizsgálati jegyzőkönyv száma: 5. Megjegyzések (ha vannak): lásd a Kiegészítést. 6. Hely: 7. Dátum: 8. Aláírás: 9. A típusjóváhagyó hatósághoz benyújtott – és kérésre kiadható – információs csomag tartalomjegyzéke mellékelve. Szövege kép Kiegészítés az önálló műszaki egységként már jóváhagyott felépítménnyel felszerelt járműnek a 107. sz. előírás szerinti típusjóváhagyására vonatkozó, …… számú típusbizonyítványhoz 1. Kiegészítő adatok 1.1. A jármű kategóriája (M2, M3) (2): 1.2. A műszakilag megengedett legnagyobb tömeg (kg) (1): 1.3. A jármű súlypontjának helyzete terhelt állapotban, hosszanti, kereszt- és függőleges irányban: 1.4. Trolibuszok 1.4.1. A megbízható működés különleges környezeti feltételei: 1.4.1.1. Hőmérséklet: 1.4.1.2. A külső páratartalom szintje: 1.4.1.3. Légköri nyomás: 1.4.1.4. Tengerszint feletti magasság: 2. Megjegyzések: (1) A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit). (2) A nem kívánt rész törlendő. (3) Ha a típusazonosító jelölés olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen típusbizonyítványban megjelölt jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a dokumentációban kérdőjellel kell helyettesíteni (pl. ABC??123??). (4) A Motoros járművekre vonatkozó egységesített állásfoglalás (R.E.3) (dokumentum: ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) 2. szakaszának meghatározása szerint. 4. függelék Szövege kép ÉRTESÍTÉS (legnagyobb formátum: A4 [210 × 297 mm]) (1) Kibocsátó: Hatóság neve: Tárgy (2): Jóváhagyás megadása Jóváhagyás kiterjesztése Jóváhagyás elutasítása Jóváhagyás visszavonása A gyártás végleges leállítása alkatrésztípusra vonatkozóan, a 107. számú előírás értelmében Jóváhagyás száma: Kiterjesztés száma: I. szakasz 1. Gyártmány (a gyártó márkaneve): 2. Típus: 3. Típusazonosító jelölések, ha fel vannak tüntetve a járművön: 3.1. Az említett jelölés helye: 4. A gyártó neve és címe: 5. Adott esetben a gyártó képviselőjének neve és címe: 6. A jóváhagyási jel rögzítésének helye és módja: II. szakasz 1. Kiegészítő adatok (adott esetben): lásd a Kiegészítést. 2. A vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat: 3. A vizsgálati jegyzőkönyv dátuma: 4. A vizsgálati jegyzőkönyv száma: 5. Megjegyzések (ha vannak): lásd a Kiegészítést. 6. Hely: 7. Dátum: 8. Aláírás: 9. A típusjóváhagyó hatósághoz benyújtott – és kérésre kiadható – információs csomag tartalomjegyzéke mellékelve. Szövege kép Kiegészítés a tűzelfojtó rendszernek alkatrészként a 107. sz. előírás szerinti típusjóváhagyására vonatkozó, számú típusbizonyítványhoz 1. Kiegészítő adatok: 1.1. Oltóanyag (gyártmány és típus): 1.2. Az oltóanyag tömege (amely egy 4 m3-es motortérhez szükséges): 1.3. A kiömlési pont(ok) típusa (például a szórófejek típusa) (3): 1.4. A kiömlési pont(ok) száma (amely egy 4 m3-es motortérhez szükséges) (3): 1.5. Adott esetben a kiömlőcső hossza (amely egy 4 m3-es motortérhez szükséges) (3): 1.6. Adott esetben a hajtógáz típusa (3): 1.7. A hajtógáz nyomása (amely egy 4 m3-es motortérben szükséges) (3) nyomás alatt lévő rendszerek esetében: 1.8. A legkisebb üzemi hőmérséklet: 1.9. Adott esetben a csövek és szerelvények méretei: (1) A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország egyedi azonosító száma (lásd ezen előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit). (2) A nem kívánt rész törlendő. (3) A nem kívánt rész törlendő (bizonyos esetekben semmit nem kell törölni, ha egynél több lehetőség is alkalmazható). (1) A nem kívánt rész törlendő (bizonyos esetekben semmit nem kell törölni, ha egynél több lehetőség is alkalmazható). (2) Magyarázó megjegyzés: Adott esetben a 13. melléklet 2. részének 1.3. szakaszában előírt dokumentációt is mellékelni kell. (3) Csuklós jármű esetében adja meg az egyes merev részekben található ülések számát külön-külön. (4) Ha a jármű alkalmas kerekes székek szállítására, adja meg itt a szállítható kerekes székek legnagyobb számát. Ha a legnagyobb utasszám a szállított kerekes székek számától függ, adja meg a megengedett kombinációkat az ülő, álló és kerekes székes utasok számára vonatkozóan. (5) A nem kívánt rész törlendő (bizonyos esetekben semmit nem kell törölni, ha egynél több lehetőség is alkalmazható). (6) Csuklós jármű esetében adja meg az egyes merev részekben található ülések számát külön-külön. (7) Ha a jármű alkalmas kerekes székek szállítására, adja meg itt a szállítható kerekes székek legnagyobb számát. Ha a legnagyobb utasszám a szállított kerekes székek számától függ, adja meg a megengedett kombinációkat az ülő, álló és kerekes székes utasok számára vonatkozóan. (8) A nem kívánt rész törlendő (bizonyos esetekben semmit nem kell törölni, ha egynél több lehetőség is alkalmazható).

2. MELLÉKLET A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELRENDEZÉSE A MINTA (Lásd ezen előírás 4.4. szakaszát.) A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust szerkezeti jellemzői tekintetében a III. osztályban a 107. számú előírás szerint hagyták jóvá Hollandiában (E4), a 062439 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 06. módosítássorozattal módosított 107. számú előírás követelményei szerint adták meg. B MINTA (Lásd ezen előírás 4.5. szakaszát.) A járművön elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott járműtípust a 107. és a 43. (*1) sz. előírás szerint hagyták jóvá Hollandiában (E4). A jóváhagyási szám első két számjegye azt jelzi, hogy amikor a jóváhagyásokat megadták, akkor a 107. számú előírás már tartalmazta a 06. módosítássorozatot, a 43. számú előírás pedig eredeti formájában volt hatályban. C MINTA (Lásd ezen előírás 4.4.3. szakaszát.) A jármű felépítményére erősített fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott felépítménytípust, szerkezeti jellemzői tekintetében a III. osztályban, önálló felépítményként (S), a 107. számú előírás szerint hagyták jóvá Hollandiában (E4), a 062439 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 06. módosítássorozattal módosított 107. számú előírás követelményei szerint adták meg. D MINTA A tűzelfojtó rendszeren elhelyezett fenti jóváhagyási jel azt mutatja, hogy az adott tűzelfojtó rendszert a 107. számú előírás szerint hagyták jóvá alkatrészként Hollandiában (E 4) a 072439 jóváhagyási számon. A jóváhagyási szám azt jelzi, hogy a jóváhagyást a 07. módosítássorozattal módosított 107. számú előírás követelményei szerint adták meg. (*1) Ez a szám csak példaként szolgál.

3. MELLÉKLET AZ ÖSSZES JÁRMŰ ÁLTAL TELJESÍTENDŐ KÖVETELMÉNYEK 1–6. (Fenntartva) 7. KÖVETELMÉNYEK 7.1. Általános követelmények 7.1.1. Amennyiben a vezetőtér felett nincs tető, a vezetőt speciális berendezésekkel kell védeni az erős szél, a porviharok, az intenzív esőzés stb. ellen. 7.2. Tömegek és méretek 7.2.1. A járműveknek meg kell felelniük a 11. melléklet követelményeinek. 7.2.2. Az utasok számára fenntartott terület 7.2.2.1. Az utasok számára fenntartott S0 teljes területet úgy kell kiszámítani, hogy a jármű teljes padlóterületéből ki kell vonni az alábbiakat: 7.2.2.1.1. a vezetőtér területe; 7.2.2.1.2. az ajtóknál található lépcsők és minden más, 300 mm mélységet el nem érő lépcső területe, továbbá a működésben lévő ajtó és mechanikája által súrolt terület; 7.2.2.1.3. minden olyan járműrész területe, amely felett a padlófelülettől mért függőleges szabad távolság (figyelmen kívül hagyva az e melléklet 7.7.8.6.3. és 7.7.8.6.4. szakasza szerint megengedett benyúlásokat) kisebb, mint 1 350 mm. Az A vagy a B osztályba sorolt járművek esetében ez a méret 1 200 mm-re csökkenthető; 7.2.2.1.4. a jármű minden olyan részének területe, ahová az utasok nem léphetnek be e melléklet 7.9.4. szakaszának meghatározása szerint; 7.2.2.1.5. minden olyan terület, amely kizárólag áruk vagy csomagok szállítására van fenntartva, és ahonnan az utasok ki vannak zárva; 7.2.2.1.6. a kiszolgálópultoknál szükséges akadálymentes munkaterület; 7.2.2.1.7. a lépcsőfeljáró, fél lépcsőfeljáró, összekötő lépcsőfeljáró vagy bármely lépcsőfok felülete által elfoglalt padlófelület. 7.2.2.2. Az álló utasok számára rendelkezésre álló S1 területet (kizárólag olyan A, I. és II. osztályba sorolt járműveknél, amelyeken az álló utasok szállítása megengedett) úgy kell kiszámítani, hogy az S0 területből ki kell vonni a következőket: 7.2.2.2.1. minden olyan padlófelület, amelynek dőlésszöge meghaladja az e melléklet 7.7.6. szakasza szerinti legnagyobb megengedett értékeket; 7.2.2.2.2. minden olyan rész területe, amely álló utasok számára nem megközelíthető, amikor minden ülés foglalt, a lehajtható ülések kivételével; 7.2.2.2.3. minden olyan rész területe, amelynek a padló feletti szabad magassága kisebb, mint a közlekedőfolyosó magassága az e melléklet 7.7.5.1. szakaszában meghatározottak szerint (a kapaszkodókat ebben az összefüggésben nem kell figyelembe venni); 7.2.2.2.4. a vezetőülés (leghátsó helyzetbe állítva) ülőfelületének középvonalán áthaladó keresztirányú függőleges sík előtti terület; 7.2.2.2.5. a lehajtható üléseken kívüli ülések előtti 300 mm-es terület, kivéve az oldalra néző ülést, amely esetben ez a méret 225 mm-re csökkenthető. Változtatható üléselrendezés esetén a használatban lévőnek tekintett üléssel kapcsolatban lásd a 7.2.2.4. szakaszt; 7.2.2.2.6. a fenti 7.2.2.2.1–7.2.2.2.5. szakasz rendelkezései által ki nem zárt minden olyan felület, amelyen nem lehet elhelyezni egy 400 mm × 300 mm-es téglalapot; 7.2.2.2.7. a II. osztályba sorolt járműveknél az a terület, amelyen álló utasok nem tartózkodhatnak; 7.2.2.2.8. emeletes járművek esetében a felső szint bármely területe; 7.2.2.2.9. a kerekes szék számára fenntartott tér (terek) területe, amennyiben az(oka)t kerekes székes személy(ek) által elfoglaltnak tekintik, lásd a fenti 7.2.2.4. szakaszt; 7.2.2.2.10. a kerekes szék számára fenntartott tér (terek) területe, amennyiben az(ok) kizárólag kerekes székes személy(ek) általi használatra szolgál(nak). 7.2.2.3. A járművön egy bizonyos számú (P) ülőhelynek – a lehajtható üléseken kívül – meg kell felelnie az alábbi 7.7.8. szakasz követelményeinek. Az I., a II. vagy az A osztályba sorolt járművek esetében az egyes szinteken elhelyezett ülőhelyek számának legalább egyenlőnek kell lennie az adott szinten az utasok és a személyzet (ha van) számára fenntartott terület négyzetméterben kifejezett és a legközelebbi egész számra lefelé kerekített értékével; I. osztályú járművek esetében ez a szám 10 %-kal csökkenthető (a felső szint kivételével). 7.2.2.4. Amennyiben a jármű változtatható ülőhely-kapacitással rendelkezik, az álló utasok számára fenntartott területet (S1) és a 11. melléklet 3.3.1. szakaszában szereplő követelményeket megfelelő módon meg kell határozni az alábbi feltételekre vonatkozóan: 7.2.2.4.1. az összes elfoglalható ülés az álló utasok számára fennmaradó területtel, és ha még marad szabad terület, bármely elfoglalható kerekes székes terület; 7.2.2.4.2. az álló utasok által elfoglalható összes terület az ülő utasok számára fennmaradó ülőhelyekkel, és ha még marad szabad terület, bármely elfoglalható kerekes székes terület; 7.2.2.4.3. az összes, lehetséges elfoglalható kerekes székes terület az álló utasok számára fennmaradó területtel és a fennmaradó, még elfoglalható ülésekkel együtt. 7.2.3. A járművek jelölése 7.2.3.1. A vezetőtérben, a vezető által ülő helyzetből jól látható helyen, fel kell tüntetni a 11. melléklet 3.3. szakaszában előírt alábbi jelöléseket: 7.2.3.1.1. az ülőhelyek legnagyobb száma, amelyre a járművet tervezték; 7.2.3.1.2. az állóhelyek legnagyobb száma (ha vannak), amelyre a járművet tervezték; 7.2.3.1.3. a szállítható kerekes székek legnagyobb száma (ha vannak), amelyre a járművet tervezték. 7.2.3.2. (Fenntartva) 7.2.3.3. (Fenntartva) 7.3. Baleset-megelőzés 7.3.1. Amennyiben a motortér a vezetőtérnél hátrébb helyezkedik el, a vezetőülésből nem szabad tudni elindítani a motort olyankor, amikor a jármű hátoldalán található, a motorra nyíló fő szerelőpanel nyitva van, és közvetlen hozzáférést enged olyan részekhez, amelyek veszélyt jelentenek, ha a motor jár (pl. szíjhajtás tárcsája). 7.4. Stabilitásvizsgálat 7.4.1. A jármű stabilitása olyan legyen, hogy a jármű a borulási pontját ne lépje át, ha a felületet, amelyen a jármű áll, a vízszinteshez képest 28 fokos szögben felváltva mindkét oldalra megdöntik. 7.4.2. A fenti vizsgálat céljából a járműnek menetkész tömegűnek kell lennie az ezen előírás 2.18. szakaszában leírtak szerint, továbbá az alábbi feltételeket kell teljesíteni: 7.4.2.1. Q tömegű (a 11. melléklet 3.2.3.2.1. szakaszában meghatározottak szerint) terhet kell helyezni minden egyes utasülésre (a felső szinten csak emeletes járművek esetében). Ha az egyszintes járművet álló utasok szállítására vagy nem ülő személyzettel való üzemeltetésre tervezték, a Q teher vagy az utasokat, illetve a személyzet más tagját reprezentáló 75 kg tömeg súlypontját egyenletesen el kell osztani az álló utasok számára fenntartott vagy a személyzeti területre, 875 mm magasságban. Ha egy emeletes járművet nem ülő személyzettel való üzemeltetésre terveztek, a személyzet tagját reprezentáló 75 kg tömeg súlypontját a felső szint közlekedőfolyosóján 875 mm magasságban kell elhelyezni. Amennyiben a jármű teteje csomagok szállítására van kialakítva, a tetőre a csomagot reprezentáló, egyenletesen elosztott terhet (BX) kell felerősíteni, amelynek tömege nem kisebb, mint a gyártó által a 11. melléklet 3.2.3.2.1. szakaszának megfelelően megadott érték. A többi csomagtartó rekeszben nem szabad csomagokat elhelyezni. 7.4.2.2. Amennyiben a jármű változtatható ülőhely- vagy állóhely-kapacitással rendelkezik, vagy egy vagy több kerekes szék szállítására tervezték, az utastérnek azon részében, ahol az ilyen jellegű változtatások végrehajthatók, a 7.4.2.1. szakaszban meghatározott terhekhez az alábbi értékek közül a nagyobbat kell választani: a) a területen szállítható ülő utasok számát reprezentáló tömeg, beleértve a leszerelhető ülések tömegét; vagy b) a területen szállítható álló utasok számát reprezentáló tömeg; vagy c) a területen szállítható kerekes székek és használóik tömege, 250 kg teljes tömeget figyelembe véve úgy, hogy a terhet minden egyes, kerekes szék által elfoglalt tér közepén, a padló felett 500 mm magasságban helyezik el; vagy d) a területen szállítható ülő utasok, álló utasok és kerekes székes utasok, illetve ezek bármilyen kombinációjának tömege. 7.4.3. A lépcső magassága, amely megakadályozza, hogy a jármű kereke a dönthető próbapadon oldalra csússzon, nem lehet nagyobb, mint annak a távolságnak a kétharmada, amely azon felület, amelyen a jármű megdöntése előtt áll, és a keréktárcsának ehhez a felülethez legközelebb eső része között mérhető, amikor a jármű a 7.4.2. szakasz szerint megterhelt állapotban van. 7.4.4. A vizsgálat alatt a járműnek csak azon részei kerülhetnek érintkezésbe egymással, amelyek a normál használat során is érintkeznek, és a jármű egyik alkatrésze sem károsodhat vagy romolhat el. 7.4.5. Alternatív megoldásként számítási módszert is lehet használni annak kimutatására, hogy a jármű nem fog felborulni a 7.4.1. és a 7.4.2. szakaszban leírt feltételek között. A számításhoz a következő paramétereket kell figyelembe venni: 7.4.5.1. tömegek és méretek; 7.4.5.2. a súlypont magassága; 7.4.5.3. rugóállandók; 7.4.5.4. a gumiabroncs függőleges és vízszintes rugóállandói; 7.4.5.5. a légrugókban lévő légnyomás szabályozójának jellemzői; 7.4.5.6. a nyomatéki középpont helye; 7.4.5.7. a felépítmény csavarodással szembeni ellenállása. A számítási mód leírását e melléklet függeléke tartalmazza. 7.5. Tűzveszély elleni védelem 7.5.1. Motortér 7.5.1.1. A motortérben tilos bármilyen gyúlékony hangszigetelő anyagot, illetve olyan anyagot alkalmazni, ami hajlamos magába szívni a tüzelőanyagot, a kenőanyagot vagy más gyúlékony anyagot, kivéve, ha az anyag be van vonva át nem eresztő réteggel. 7.5.1.2. A motortér megfelelő kialakításával vagy lefolyónyílások biztosításával, amennyire lehetséges, meg kell akadályozni, hogy a motortér bármely részében tüzelőanyag, kenőolaj vagy más gyúlékony anyag gyűlhessen össze. 7.5.1.3. A motortér vagy bármely hőforrás (ilyenek például a jármű hosszú lejtőn való leereszkedésekor felszabaduló energia elnyelésére szolgáló berendezések, pl. tartós lassítófék vagy a felépítmény belsejének fűtésére szolgáló berendezések, kivéve a meleg víz keringtetésével működő rendszereket) és a jármű többi része közé hőálló anyagból készült válaszfalat kell beszerelni. A válaszfal rögzítéséhez használt szerelvényeknek, kapcsoknak, tömítéseknek stb. tűzállónak kell lenniük. 7.5.1.4. A nem meleg vízzel működő fűtőberendezés akkor szerelhető be az utastérbe, ha olyan anyaggal van burkolva, amely ellenáll a berendezés által fejlesztett hőnek, nem bocsát ki mérgező füstöt, és úgy van elhelyezve, hogy utas nem kerülhet érintkezésbe semmilyen forró felülettel. 7.5.1.5. Olyan járművek esetében, amelyekben a belső égésű motor vagy az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés a vezetőtérnél hátrébb helyezkedik el, a vezetőteret riasztórendszerrel kell felszerelni, amely a motortér vagy bármely más, égéshő felhasználásával működő fűtőberendezést tartalmazó tér túlhevülése esetén hang- és fényjelzéssel figyelmezteti a vezetőt, és beindítja az elakadásjelző lámpát. Az I., a II. és a III. osztályba tartozó járművek esetében a motortérben és bármely más, égéshő felhasználásával működő fűtőberendezést tartalmazó térben a riasztórendszer mellett tűzelfojtó rendszert is fel kell szerelni. Az A és a B osztályú járművek esetében a motortérben és bármely más, égéshő felhasználásával működő fűtőberendezést tartalmazó térben felszerelhető tűzelfojtó rendszer. 7.5.1.5.1. A riasztórendszert és a tűzelfojtó rendszert – amennyiben fel van szerelve – egy tűzérzékelő rendszernek kell automatikusan működésbe hoznia. A tűzérzékelő rendszert úgy kell kialakítani, hogy érzékelje, ha a motortér vagy bármely más, égéshő felhasználásával működő fűtőberendezést tartalmazó tér hőmérséklete meghaladja a normál üzemi hőmérsékletet. 7.5.1.5.2. A fenti 7.5.1.5.1. szakasz akkor tekinthető teljesítettnek, ha a rendszer a motortér és minden más, égéshő felhasználásával működő fűtőberendezést tartalmazó tér alábbi területein figyeli az esetleges hőmérséklet-túllépést: 7.5.1.5.2.1. azok a területek, amelyeken szivárgás esetén tűzveszélyes anyagok (folyadék vagy gáz) kerülhetnek érintkezésbe szabadon álló összetevőkkel, pl. a turbófeltöltővel vagy a kipufogórendszerrel, ideértve azokat a motorra szerelt alkatrészeket, amelyek üzemi hőmérséklete nagyobb vagy egyenlő a tűzveszélyes anyagok (folyadék vagy gáz) gyulladási hőmérsékletével; 7.5.1.5.2.2. azok a területek, amelyeken szivárgás esetén tűzveszélyes anyagok (folyadék vagy gáz) kerülhetnek érintkezésbe olyan védett alkatrészekkel – pl. független fűtőberendezésekkel – amelyek üzemi hőmérséklete a tűzveszélyes anyagok (folyadék vagy gáz) gyulladási hőmérsékletével megegyező vagy annál nagyobb; valamint 7.5.1.5.2.3. azok a területek, amelyeken szivárgás esetén tűzveszélyes anyagok (folyadék vagy gáz) kerülhetnek érintkezésbe olyan alkatrészekkel – pl. a generátorral – amelyek üzemi hőmérséklete meghibásodás esetén a tűzveszélyes anyagok (folyadék vagy gáz) gyulladási hőmérsékletével megegyező vagy annál nagyobb. 7.5.1.5.3. A riasztórendszernek és a tűzelfojtó rendszernek a motorindító készülék minden használatakor működésbe kell lépnie, és a motorleállító készülék használatáig működésben kell lennie, a jármű helyzetétől függetlenül. A rendszerek működésben maradhatnak a gyújtás vagy – adott esetben – a jármű főkapcsolójának kikapcsolása után. Az égéshő felhasználásával működő fűtőberendezés működése alatt a riasztórendszernek működésben kell maradnia. 7.5.1.5.4. A tűzelfojtó rendszer beépítésének meg kell felelnie a következő követelményeknek: 7.5.1.5.4.1. A tűzelfojtó rendszert a rendszer gyártójának beépítési útmutatója szerint kell beépíteni. 7.5.1.5.4.2. A beépítés előtt elemzést kell végezni az oltóanyag kiömlési pontja(i) (pl. szórófejek, az oltóanyag generátorai, az oltóanyag kiömlőcsöve vagy más elosztási pontok) helyének és irányának meghatározása érdekében. A motortérben és minden más, égéshő felhasználásával működő fűtőberendezést tartalmazó térben azonosítani kell a potenciális tűzveszélyt, és a kiömlési ponto(ka)t úgy kell elhelyezni, hogy az oltóanyag eloszlása lefedje a tűzveszélyt a rendszer működésbe lépésekor. A permetmintának és a kiömlési pontok irányának, valamint a kiömlési távolságnak olyannak kell lenniük, hogy biztosítsák az azonosított tűzveszély lefedését. A rendszernek a jármű helyzetétől függetlenül megfelelően kell működnie. A tűzveszélyelemzésnek legalább a következő alkatrészeket figyelembe kell vennie: a) azon alkatrészek, amelyek felületének hőmérséklete meghaladhatja az adott térben található folyadékok, gázok vagy anyagok öngyulladási hőmérsékletét; b) azon elektromos alkatrészek és kábelek, amelyek áramerőssége vagy feszültsége elég magas a gyulladás bekövetkezéséhez; c) tűzveszélyes folyadékok vagy gázt tartalmazó tömlők és tartályok (különösen, ha azokban túlnyomás uralkodik). Az elemzést teljes körűen dokumentálni kell. 7.5.1.5.4.3. A tűzelfojtó rendszert a vizsgált rendszerből kiindulva, a motortér és a fűtőberendezést tartalmazó tér (ahová a rendszer beépítésre kerül) bruttó össztérfogata alapján kell arányosítani. A motortér és a fűtőberendezést tartalmazó tér mérésekor e terek bruttó térfogatát kell lemérni, azaz a motor és annak alkatrészeinek térfogatát nem szabad levonni. A rendszer arányosítása az oltóanyag tömegére, valamennyi kiömlési pontra és adott esetben a hajtógáz tartályának tömegére is kiterjed. A rendszer nyomásának meg kell egyeznie a vizsgált rendszer nyomásával. Amennyiben egy, az oltóanyag kivezetésére szolgáló kiömlőcső is a rendszer részét képezi, a cső hosszát a szórófejek nélkül kell arányosítani. Elfogadható, ha a tűzelfojtó rendszer az alábbi arányosítási modell szerint előírtnál több oltóanyaggal és/vagy kiömlési ponttal és/vagy hosszabb oltóanyag-kiömlő csővel és/vagy hajtógázzal rendelkezik. Ha a motortér és a fűtőberendezést tartalmazó terek bruttó térfogata meghaladja a 4 m3-t, a tűzelfojtó rendszert az alább kiszámított (1) léptéktényező használatával kell arányosan megnövelni. Ha a bruttó térfogat nem éri el a 4 m3-t, a tűzelfojtó rendszer az alább (2) léptéktényező használatával arányosan csökkenthető. Sx a léptéktényező, x pedig a motorral és a fűtőberendezést tartalmazó terekkel együtt számított össztérfogat [m3]. Sx = 0,1 · x + 0,6 (1) Sx = 0,15 · x + 0,4 (2) Ha a tűzelfojtó rendszer egynél több kiömlési ponttal rendelkezik, a szórófejek vagy más kiömlési pontok arányosított száma a legközelebbi egész számra kerekíthető. 7.5.2. Elektromos berendezések és kábelezés 7.5.2.1. A vezetékeket megfelelő szigeteléssel kell ellátni, és valamennyi vezetéknek és elektromos berendezésnek ellenállónak kell lennie az őket érő hővel és nedvességgel szemben. A motortérbe szerelt elektromos berendezéseknél és vezetékeknél különösen ügyelni kell arra, hogy alkalmasak legyenek a környezeti hőmérséklet és minden valószínű szennyeződés hatásaival szembeni ellenállásra. 7.5.2.2. Az elektromos áramkörben használt vezetékeken áthaladó áram erőssége nem haladhatja meg az adott vezetékre a beépítési módja és a legnagyobb környezeti hőmérséklet alapján elfogadható értéket. 7.5.2.3. Az elektromos berendezések egységeinek tápáramkörét (kivéve az indítómotorét), a gyújtás (szikragyújtás), az izzítógyertyák, a motorleállító berendezés áramkörét, a töltőáramkört és az akkumulátor földelő csatlakozásának áramkörét olvadóbiztosítékkal vagy megszakítóval kell ellátni. Az egyéb berendezéseket tápláló áramkörök ugyanakkor közös olvadóbiztosítékkal vagy közös megszakítóval is védhetők, ha teljes névleges teljesítményük nem haladja meg az olvadóbiztosíték vagy a megszakító teljesítményét. Multiplex üzemmód esetén a gyártó a vizsgálat elvégzéséért felelős műszaki szolgálat kérésére valamennyi szükséges műszaki adatot köteles megadni. 7.5.2.4. Minden vezetéket megfelelő védelemmel kell ellátni, és biztonságosan rögzíteni kell annak érdekében, hogy vágás, kopás vagy dörzsölés következtében ne sérüljenek meg. 7.5.2.5. Ha egy jármű egy vagy több áramkörének feszültsége nagyobb, mint 100 V RMS (négyzetes középérték), akkor egy olyan kézi működtetésű szakaszolót kell csatlakoztatni a tápellátás minden, elektromosan nem földelt pólusához, amely le tudja kapcsolni ezeket az áramköröket a fő táphálózatról, és a szakaszolót a járművön belül a járművezető számára könnyen hozzáférhető helyre kell felszerelni azzal a feltétellel, hogy a szakaszoló nem kapcsolhatja ki a jármű kötelező külső lámpáit. Ez a szakasz nem vonatkozik a jármű elektromos berendezésének valamely egységében található magasfeszültségű gyújtóáramkörökre és független áramkörökre. 7.5.2.6. Az elektromos vezetékeket úgy kell elhelyezni, hogy egyik részük se érintkezhessen tüzelőanyag-vezetékkel vagy a kipufogórendszer bármely részével, illetve ne legyen kitéve túlzott hőnek, kivéve, ha megfelelő speciális szigeteléssel és védelemmel vannak ellátva, mint például az elektromágneses kipufogószelep. 7.5.3. Akkumulátorok 7.5.3.1. Minden akkumulátort megfelelően rögzíteni kell, és hozzáférhető módon kell elhelyezni. 7.5.3.2. Az akkumulátorteret el kell különíteni az utastértől és a vezetőtértől, és úgy kell kialakítani, hogy a külső levegő jól átszellőztesse. 7.5.3.3. Az akkumulátor érintkezőit rövidzárlat ellen védeni kell. 7.5.4. Tűzoltó készülékek és elsősegélydoboz 7.5.4.1. Megfelelő helyet kell biztosítani egy vagy több tűzoltó készülék elhelyezéséhez úgy, hogy az egyik készülék a vezetőülés közelében legyen. A vagy B osztályba sorolt járművek esetében minden előírt tűzoltó készüléknek legalább 8 dm3, I., II. vagy III. osztályba sorolt járművek esetében pedig legalább 15 dm3 helyet kell biztosítani. Emeletes járművek esetében a felső szinten további külön teret kell biztosítani a tűzoltó készüléknek. 7.5.4.2. Megfelelő helyet kell biztosítani egy vagy több elsősegélydoboz felszereléséhez. Egy mentődoboz számára legalább 7 dm3 teret kell hagyni, amelynek legkisebb mérete nem lehet kisebb, mint 80 mm. 7.5.4.3. A tűzoltó készülékeket és az elsősegélydobozokat lopás vagy vandalizmus ellen biztosítani lehet (pl. belső zárható szekrényben vagy törhető üveg mögött lehet elhelyezni), feltéve, hogy az elhelyezésük egyértelműen meg van jelölve, és vészhelyzet esetén a könnyű kivételükhöz megfelelő eszközöket biztosítanak. 7.5.5. Anyagok A kipufogórendszer, bármely nagyfeszültségű elektromos berendezés vagy bármely más jelentős hőforrás 100 mm-en belüli körzetében csak akkor szabad gyúlékony anyagot használni, ha az anyag hatásos védelemmel van ellátva. Ha szükséges, védőburkolatot kell alkalmazni, amely megakadályozza, hogy a kenőanyag vagy más gyúlékony anyagok érintkezésbe kerüljenek a kipufogórendszerrel vagy más jelentős hőforrásokkal. E szakasz értelmében gyúlékony anyag az, amelyet nem arra terveztek, hogy ellenálljon az adott helyen valószínűsíthető hőmérsékleteknek. 7.5.6. Tűzérzékelés 7.5.6.1. A járműveket fel kell szerelni olyan riasztórendszerrel, amely érzékeli a túl magas hőmérsékletet és füstöt a WC-fülkékben, a vezetők hálófülkéiben és egyéb fülkékben. 7.5.6.2. Tűzérzékelés esetén a fenti 7.5.6.1. szakaszban említett rendszernek hang- és fényjelzéssel is figyelmeztetnie kell a vezetőt a vezetőtérben, és be kell indítania az elakadásjelző lámpát. 7.5.6.3. A riasztórendszernek legalább a motorindító készülék minden használatakor működésbe kell lépnie, és a motorleállító készülék használatáig működésben kell lennie, a jármű helyzetétől függetlenül. 7.6. Kijáratok 7.6.1. Kijáratok száma 7.6.1.1. A járműben legalább két ajtót kell kialakítani, vagy két utasajtó, vagy egy utasajtó és egy vészkijárati ajtó formájában. Minden emeletes járműnek két ajtóval kell rendelkeznie az alsó szinten (lásd még a lenti 7.6.2.3. szakaszt). Az utasajtók legkisebb számát a következők szerint kell meghatározni: Az utasok száma Az utasajtók legkisebb száma I. és A osztály II. osztály III. és B osztály 9–45 1 1 1 46–70 2 1 1 71–100 3 (emeletes jármű esetében 2) 2 1 > 100 4 3 1 7.6.1.2. Az utasajtók legkisebb száma a csuklós jármű mindegyik merev részében egy legyen, kivéve az I. osztályú csuklós jármű első részét, ahol legalább két utasajtót kell kialakítani. 7.6.1.3. Ezen követelmény értelmében a távműködtetésű rendszerrel felszerelt utasajtókat nem kell vészkijárati ajtóknak tekinteni, kivéve, ha szükség esetén kézzel könnyedén kinyithatók, miután a lenti 7.6.5.1. szakaszban előírt vezérlőberendezést bekapcsolták. 7.6.1.4. A vészkijáratok legkisebb számát úgy kell meghatározni, hogy a kijáratok összes száma az egyes elkülönített terekben a következő legyen: A helyiségenként vagy szintenként elhelyezhető utasok és személyzeti tagok száma Az összes kijárat legkisebb száma 1–8 2 9–16 3 17–30 4 31–45 5 46–60 6 61–75 7 76–90 8 91–110 9 111–130 10 > 130 11 Az egyes szinteken (emeletes jármű esetében) és elkülönített terekben a kijáratok számát külön-külön kell meghatározni. A mosdótér, illetve a konyha nem tekintendő elkülönített térnek a vészkijáratok számának meghatározása szempontjából. A menekülőnyílások a fent említett vészkijáratok számán belül csak egynek számítanak. 7.6.1.5. A csuklós jármű minden egyes merev szakaszát külön járműként kell kezelni a kijáratok minimális számának és helyzetének meghatározása szempontjából, kivéve a lenti 7.6.2.4. szakasz rendelkezései szempontjából. Az őket összekötő átjáró nem tekintendő kijáratnak. A mosdótér, illetve a konyha nem tekintendő elkülönített térnek a vészkijáratok számának meghatározása szempontjából. Minden egyes merev szakaszra vonatkozóan meg kell határozni a szállítható utasok számát. A szakaszok közötti határnak a jármű összekapcsolt merev szakaszait összekötő csukló vízszintes, a jármű egyenes haladása esetén a jármű hosszanti tengelyére merőleges tengelyét tartalmazó sík tekintendő. 7.6.1.6. A kettős utasajtó két ajtónak, a kettős vagy több részből álló ablak pedig két vészkijárati ablaknak számít. 7.6.1.7. Ha a vezetőteret nem köti össze olyan átjáró folyosó az utastérrel, amely lehetővé teszi a következőt: a) a 4. melléklet 6. ábráján látható hengeres idom első széle elér legalább a leghátsó hosszirányú helyzetébe állított vezetőülés háttámlájának legelső pontját érintő keresztirányú függőleges síkig; és b) ettől a síktól úgy lehet a 4. melléklet 7. ábráján látható panelt mozgatni, hogy a hengeres idom érintkezési pontjától kezdve legalább a vezető üléspárnájának legelső pontját érintő függőleges síkig elérjen; akkor teljesülniük kell az alábbi 7.6.1.7.1–7.6.1.7.5. szakasz követelményeinek. 7.6.1.7.1. A vezetőtérnek két kijárattal kell rendelkeznie, de azok nem lehetnek ugyanabban az oldalfalban kialakítva. Ha a kijáratok egyike vészkijárati ablak, annak legalább 400 000 mm2 területűnek kell lennie, ezen a területen el kell tudni helyezni egy 500 mm × 700 mm-es téglalapot, és az ablaknak meg kell felelnie a lenti 7.6.8. szakaszban a vészkijárati ablakokra meghatározott követelményeknek. 7.6.1.7.2. A vezetőülés mellé egy vagy két ülés beépíthető, mely esetben a fenti 7.6.1.7.1. szakaszban előírt két kijáratnak ajtónak kell lennie. A vezető ajtaja vészkijárati ajtóként szolgálhat az ezeken az üléseken utazók számára, amennyiben egy ellenőrző idom az utasok üléseitől kivihető a járműből a vezető ajtaján keresztül (lásd a 4. melléklet 27. ábráját). A vezető ajtajának hozzáférhetőségét a lenti 7.7.3.2. szakasz követelményei alapján kell ellenőrizni egy 600 × 400 mm méretű ellenőrző idom segítségével a lenti 7.7.3.3. szakaszban leírtak szerint. Az utasajtónak a jármű azon oldalán kell lennie, amely a vezetőajtót tartalmazó oldallal szemben található, és az vészkijárati ajtóként szolgálhat a vezető számára. 7.6.1.7.3. Az e melléklet 7.6.3–7.6.7., 7.7.1., 7.7.2. és 7.7.7. szakaszai nem érvényesek a 7.6.1.7.1. és a 7.6.1.7.2. szakaszban említett, a vezetőtérhez tartozó kijáratokra. 7.6.1.7.4. A fenti 7.6.1.7.1. és 7.6.1.7.2. szakaszban leírt körülmények esetén a vezetőtérhez tartozó, valamint a vezetőüléssel egy vonalban lévő utasüléseken utazók számára biztosított kijáratok nem számíthatók bele sem a 7.6.1.1. és a 7.6.1.2. szakaszban előírt ajtók közé, sem pedig az e melléklet 7.6.1.4. szakaszában az egyéb utasterek számára előírt vészkijáratok közé. 7.6.1.7.5. Legfeljebb öt további ülés szerelhető fel a vezetőteret és a vezetőüléssel egy vonalban utasüléseket is magában foglaló utastérben, feltéve, hogy a további ülések és az ülések által elfoglalt tér megfelel ezen előírás valamennyi követelményének, és a fenti 7.6.1.4. szakaszban előírt vészkijáratok közül legalább egy az utastérbe vezet, és megfelel az e melléklet 7.6.3.1.2. szakaszának vészkijárati ajtókra vonatkozó követelményeinek. 7.6.1.8. Ha a vezetőtér megközelíthető egy utastérből kivezető olyan átjárófolyosón keresztül, amely megfelel a fenti 7.6.1.7. szakasz a) és b) pontjában leírt követelményeknek, és a vezetőtér mellett levő ülések megközelíthetők ugyanazon utastérből kivezető olyan átjárófolyosón keresztül, amely megfelel az e melléklet 7.7.5.1.1. szakaszában leírt feltételek egyikének, a vezetőtérben nem szükséges külső kijáratot kialakítani. 7.6.1.9. Ha az A és a B osztályba sorolt járművekben vezetőajtót alakítanak ki a fenti 7.6.1.8. szakaszban leírt körülmények között, akkor az az utasok által használandó vészkijárati ajtónak számíthat, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek: 7.6.1.9.1. a vezetőajtó teljesíti az e melléklet 7.6.3.1.2. szakaszában a vészkijárati ajtó méreteire előírt követelményeket; 7.6.1.9.2. a vezetőajtó teljesíti a fenti 7.6.1.7.2. szakaszban előírt követelményeket; 7.6.1.9.3. a vezetőülés számára fenntartott teret megfelelő átjárónak kell összekötnie a fő utastérrel; ez a követelmény akkor tekintendő teljesítettnek, ha a lenti 7.7.5.1. szakaszban leírt ellenőrző idom akadálytalanul tud haladni a közlekedőfolyosóról kiindulva mindaddig, amíg az ellenőrző idom eleje el nem éri a vezetőülés háttámlájának legelső pontját érintő síkot (úgy, hogy a vezetőülés leghátsó hosszirányú helyzetébe van állítva), és abból a síkból a lenti 7.7.3.3. szakaszban leírt ellenőrző idom a vészkijárati ajtó felé tud haladni az ugyanebben a szakaszban leírt irányban (lásd a 4. melléklet 28. ábráját) úgy, hogy az ülés és a kormánykerék középső helyzetben van. 7.6.1.10. A fenti 7.6.1.8. és 7.6.1.9. szakasz nem zárja ki, hogy ajtó vagy egyéb akadály legyen a vezetőülés és az utastér között, feltéve, hogy vészhelyzet esetén a vezető gyorsan el tudja távolítani ezt az akadályt. A vezetőtérben lévő, ilyen akadállyal védett ajtó nem számít utaskijáratnak. 7.6.1.11. A