HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 323/46

A nemzetközi közjog értelmében jogi hatállyal kizárólag az ENSZ–EGB eredeti szövegei rendelkeznek. Az előírás státusa és hatálybalépésének időpontja az ENSZ–EGB TRANS/WP.29/343 sz. státusdokumentumának legutóbbi változatában ellenőrizhető a következő weboldalon:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 48. számú előírása – Egységes rendelkezések járműveknek a világító- és fényjelző berendezések beépítése tekintetében történő jóváhagyásáról

Tartalmaz minden olyan szöveget, amely az alábbi időpontig érvényes volt:

A 04. módosítássorozat 6. kiegészítése – hatálybalépés dátuma: 2011. január 30.

Az 05. módosítássorozat – hatálybalépés dátuma: 2011. január 30.

TARTALOM

ELŐÍRÁS

1. Alkalmazási kör

2. Fogalommeghatározások

3. Jóváhagyási kérelem

4. Jóváhagyás

5. Általános követelmények

6. Egyedi követelmények

7. A járműtípusra vagy a járműtípus világító- és fényjelző berendezéseinek beépítésére vonatkozó jóváhagyás módosítása, illetve kiterjesztése

8. A gyártás megfelelősége

9. Szankciók nem megfelelő gyártás esetén

10. A gyártás végleges leállítása

11. A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok és a jóváhagyó hatóságok neve és címe

12. Átmeneti rendelkezések

MELLÉKLETEK

1. melléklet – Értesítés járműtípus jóváhagyásának a világító- és fényjelző berendezések beépítése tekintetében történő megadásáról, elutasításáról, kiterjesztéséről vagy visszavonásáról, illetve adott járműtípus gyártásának a világító- és fényjelző berendezések tekintetében történő végleges leállításáról a 48. számú előírás alapján

2. melléklet – A jóváhagyási jelek elrendezése

3. melléklet – Példák lámpafelületekre, vonatkoztatási tengelyekre és középpontokra, valamint a geometriai láthatóság szögeire

4. melléklet – A piros fényű lámpák láthatósága elölről és a fehér fényű lámpák láthatósága hátulról

5. melléklet – A tompított fényszóró függőleges irányú beállításának változásaihoz figyelembe veendő terhelési állapotok

6. melléklet – A tompított fénynyaláb dőlésszögváltozásának mérése a terhelés függvényében

7. melléklet – A tompított fényszóró világos–sötét határvonala ezen előírás 6.2.6.1.1. szakaszában említett lefelé irányuló dőlésszögének, valamint az elülső ködlámpa világos–sötét határvonala 6.3.6.1.2. szakaszban említett lefelé irányuló dőlésszögének jelölése

8. melléklet – A fényszórószint-állító berendezések ezen előírás 6.2.6.2.2. szakaszában említett kezelőszervei

9. melléklet – A gyártás megfelelőségének ellenőrzése

10. melléklet – A lehetséges fényforrások példái

11. melléklet – A láthatósági jelzések láthatósága a jármű hátulja, eleje és oldala felől

12. melléklet

1. ALKALMAZÁSI KÖR

Ez az előírás az M és az N kategóriájú járművekre és ezek pótkocsijaira (O kategória) (1) vonatkozik, a világító- és fényjelző berendezések beépítési módjának tekintetében.

2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Ezen előírás alkalmazásában:

2.1. „a jármű jóváhagyása”: a jármű jóváhagyása a világító- és fényjelző berendezések száma és beépítésük módja tekintetében;

2.2. „járműtípus a világító- és fényjelző berendezések beépítése tekintetében”: olyan járművek, amelyek a 2.2.1–2.2.4. szakaszban említett lényeges szempontok tekintetében nem különböznek egymástól.

Nem tekinthetők „eltérő típusú járműnek” a következők sem: azok a járművek, amelyek a 2.2.1–2.2.4. szakasz értelmében ugyan mutatnak eltéréseket, de nem olyan mértékben, hogy azok megváltoztatnák az érintett járműtípusra előírt lámpák fajtáját, számát, elhelyezkedését és geometriai láthatóságát, a tompított fénynyaláb dőlésszögét; továbbá a választható lámpákkal felszerelt vagy anélküli járművek:

2.2.1. a gépjármű mérete és külső formája;

2.2.2. a berendezések száma és elhelyezése;

2.2.3. a fényszóró-beállító rendszer;

2.2.4. a felfüggesztési rendszer.

2.3. „keresztirányú sík”: a jármű hosszirányú középsíkjára merőleges függőleges sík;

2.4. „terheletlen jármű”: vezető, személyzet, utasok és rakomány nélküli, de tüzelőanyaggal teljesen feltöltött, pótkerékkel és a szokásosan szállított szerszámokkal ellátott jármű;

2.5. „terhelt jármű”: a műszakilag megengedett legnagyobb tömegig terhelt jármű; e tömeget a gyártó határozza meg, csakúgy mint e tömeg tengelyek közötti elosztását is, az 5. mellékletben leírt módszerrel;

2.6. „berendezés”: egy vagy több feladat végrehajtására használt alkatrész vagy alkatrészcsoport;

2.6.1. „világítófunkció”: a berendezés által a jármű mozgásának irányában lévő út és tárgyak megvilágítására kibocsátott fény;

2.6.2. „fényjelző funkció”: a berendezés által kibocsátott vagy visszavert olyan fény, amely a közlekedés többi résztvevőjének vizuális jeleket ad a jármű jelenlétéről, azonosításáról és/vagy mozgásának változásáról;

2.7. „lámpa”: az úttest megvilágítására vagy a közlekedés többi résztvevőjének szóló fényjelzések kibocsátására szolgáló berendezés. Lámpának minősülnek a hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpák és a fényvisszaverők is. Ezen előírás alkalmazásában az M2 és az M3 kategóriájú járművekre vonatkozó 107. számú előírás szerinti fénykibocsátó hátsó rendszámtáblák és az utastéri ajtóvilágítási rendszerek nem minősülnek lámpának.

2.7.1. Fényforrás (2)

2.7.1.1. „fényforrás”: látható sugárzás kibocsátására szolgáló egy vagy több alkatrész, amely egy vagy több átlátszó burkolattal és egy, a mechanikai és elektromos kapcsolatot biztosító alappal alkothat egységet.

A fényforrást egy fényvezető külső kilépő része is alkothatja, amennyiben az beépített külső lencsével nem rendelkező, osztott világító- vagy fényjelző rendszer részét képezi;

2.7.1.1.1. „cserélhető fényforrás”: olyan fényforrás, amely kialakítása révén szerszám nélkül beilleszthető a berendezés foglalatába, illetve kivehető onnan;

2.7.1.1.2. „nem cserélhető fényforrás”: olyan fényforrás, amely kizárólag azzal a berendezéssel együtt cserélhető, amelyhez a fényforrás rögzítve van;

2.7.1.1.3. „fényforrásmodul”: az adott berendezésre jellemző optikai rész, amely egy vagy több nem cserélhető fényforrást tartalmaz, és kizárólag szerszám(ok) használatával távolítható el a berendezésből. A fényforrásmodul kialakításánál fogva – szerszám(ok) használatával vagy anélkül – mechanikusan nem cserélhető fel más jóváhagyott cserélhető fényforrással;

2.7.1.1.4. „izzószálas fényforrás (izzólámpa)”: olyan fényforrás, ahol a látható sugárzást kibocsátó alkatrészt egy vagy több, hősugárzást kibocsátó fűtött izzószál alkotja;

2.7.1.1.5. „gázkisüléses fényforrás”: olyan fényforrás, amelynél a látható sugárzás kibocsátására szolgáló alkatrész elektrolumineszcenciát/-fluoreszcenciát keltő ívfény;

2.7.1.1.6. „világító dióda (LED)”: olyan fényforrás, amelynél a látható sugárzás kibocsátására szolgáló alkatrészt egy vagy több injekciós lumineszcenciát/injekciós fluoreszcenciát keltő szilárdtest-érintkezési hely alkotja;

2.7.1.1.7. „LED modul”: kizárólag LED-fényforrásokat tartalmazó fényforrásmodul;

2.7.1.2. „elektronikus fényforrás-vezérlőegység”: az áramforrás és a fényforrás között lévő, a fényforrás tápfeszültségét és/vagy áramellátását szabályozó egy vagy több alkatrész;

2.7.1.2.1. „vezérlőelőtét”: az áramforrás és a fényforrás között lévő elektronikus fényforrás-vezérlőegység, amely a gázkisüléses fényforrás elektromos áramának stabilizálására szolgál;

2.7.1.2.2. „gyújtóelektróda”: a gázkisüléses fényforrás ívét beindító elektronikus fényforrás-vezérlőegység;

2.7.1.3. „fényerősség-szabályzó”: olyan berendezés, amely a változó fénymennyiséget kibocsátó hátsó fényjelző berendezéseket automatikusan vezérli annak érdekében, hogy biztosítsa jelzéseik változatlan észlelését. A fényerősség-szabályzó a lámpa vagy a jármű része, vagy pedig megoszlik az említett lámpa és a jármű között;

2.7.2. „egyenértékű lámpák”: a járművet nyilvántartó ország által engedélyezett lámpák, amelyek azonos funkciót látnak el; az ilyen lámpák jellemzői eltérhetnek a jóváhagyáskor a járműbe beépített lámpák jellemzőitől, amennyiben ezen előírás követelményeinek megfelelnek;

2.7.3. „független lámpák”: a referenciatengely irányában külön látszólagos felülettel (3), külön fényforrással és külön lámpatesttel rendelkező lámpák;

2.7.4. „csoportosított lámpák”: a vonatkoztatási tengely irányában külön látszólagos felülettel (3), külön fényforrással, de közös lámpatesttel rendelkező berendezések;

2.7.5. „egyesített lámpák”: a referenciatengely irányában külön látszólagos felülettel (3), de közös fényforrással és közös lámpatesttel rendelkező berendezések;

2.7.6. „összeépített lámpák”: külön fényforrással vagy különböző módon működő (például optikai, mechanikus vagy az elektromos paraméterek terén jelentkező különbség) egyetlen fényforrással, a vonatkoztatási tengely irányában közös vagy részben közös látszólagos felülettel (3) és közös lámpatesttel (4) rendelkező berendezések;

2.7.7. „egyfunkciós lámpa”: valamely berendezés olyan része, amely egyetlen világító- vagy fényjelző funkciót lát el;

2.7.8. „elrejthető lámpa”: használaton kívül részben vagy egészben elrejthető lámpa. Ez elérhető mozgatható fedél, a lámpa helyzetének megváltoztatása vagy más egyéb alkalmas eszköz segítségével. A „süllyeszthető” kifejezés különösen az olyan elrejthető lámpa leírására szolgál, amely helyzetének megváltoztatásával a karosszériába süllyeszthető;

2.7.9. „távolsági (országúti) fényszóró”: a jármű előtt nagy távolságban az úttest megvilágítására szolgáló lámpa;

2.7.10. „tompított fényszóró”: olyan lámpa, amely úgy világítja meg az úttestet a jármű előtt, hogy a szembejövő járművek vezetőit és a közlekedés többi résztvevőjét nem vakítja el, illetve látásukat nem zavarja;

2.7.10.1. „fő tompított fény”: az infravörös-kibocsátó hozzájárulása és/vagy az útkanyar bevilágítására szolgáló további fényforrások nélkül kibocsátott tompított fény;

2.7.11. „irányjelző lámpa”: olyan lámpa, amely jelzi a közlekedés többi résztvevője számára, hogy a jármű vezetője meg akarja változtatni a jármű haladási irányát jobbra vagy balra fordulva.

Az irányjelző lámpa vagy lámpák a 97. számú előírás rendelkezéseivel összhangban is használható, illetve használhatóak;

2.7.12. „féklámpa”: olyan lámpa, amely azt jelzi a jármű mögött közlekedők számára, hogy a jármű hosszirányú mozgását szándékosan lelassították;

2.7.13. „hátsó rendszámtáblát megvilágító berendezés”: a hátsó rendszámtáblának fenntartott hely megvilágítására használt berendezés, amely több optikai összetevőből is állhat;

2.7.14. „első helyzetjelző lámpa”: elölnézetből a jármű jelenlétét és szélességét jelző lámpa;

2.7.15. „hátsó helyzetjelző lámpa”: hátulnézetből a jármű jelenlétét és szélességét jelző lámpa;

2.7.16. „fényvisszaverő”: a jármű jelenlétét a járműtől független fényforrás fényének visszaverésével a fényforrás közelében tartózkodó megfigyelő számára jelző eszköz.

Ezen előírás alkalmazásában nem minősülnek fényvisszaverőnek a következők:

2.7.16.1. fényvisszaverő rendszámtábla;

2.7.16.2. az ADR-ben (Európai megállapodás a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról) megnevezett fényvisszaverő jelzések;

2.7.16.3. azon egyéb fényvisszaverő táblák és jelzések, amelyeket valamely nemzeti követelmények szerint egyes jármű-kategóriák vagy üzemmódok esetében kell alkalmazni;

2.7.16.4. a 104. számú előírás szerint D vagy E osztályba sorolt és a nemzetközi előírásokkal összhangban egyéb, például reklámcélokra használt fényvisszaverő anyagok;

2.7.17. „láthatósági jelzés”: a jármű oldalról vagy hátulról (illetve pótkocsik esetében emellett elölről is) való láthatóságát a járműtől független fényforrás fényének visszaverésével a fényforrás közelében tartózkodó megfigyelő számára javító eszköz;

2.7.17.1. „körvonaljelzés”: a jármű vízszintes és függőleges méreteit (hossz, szélesség és magasság) jelző láthatósági jelzés;

2.7.17.1.1. „teljes körvonaljelzés”: a jármű körvonalát folyamatos vonallal jelző körvonaljelzés;

2.7.17.1.2. „részleges körvonaljelzés”: a jármű vízszintes méreteit folyamatos vonallal, függőleges méreteit pedig a jármű felső sarkainak megjelölésével jelző körvonaljelzés;

2.7.17.2. „vonaljelzés”: a jármű vízszintes méreteit (hossz és szélesség) folyamatos vonallal jelző láthatósági jelzés;

2.7.18. „elakadásjelző lámpa”: a jármű irányjelző lámpáinak egyidejű működtetésével annak jelzése, hogy a jármű a közlekedés többi résztvevője számára pillanatnyilag veszélyt jelent;

2.7.19. „első ködlámpa”: olyan lámpa, amely javítja a jármű előtti úttest megvilágítását köd vagy hasonló korlátozott látási viszonyok esetén;

2.7.20. „hátsó ködlámpa”: olyan lámpa, amely a járművet hátulról sűrű ködben láthatóbbá teszi;

2.7.21. „tolatólámpa”: olyan lámpa, amely megvilágítja az úttestet a jármű mögött, valamint felhívja a közlekedés többi résztvevőjének figyelmét arra, hogy a jármű tolat, vagy tolatni készül;

2.7.22. „várakozást jelző lámpa”: olyan lámpa, amely felhívja a figyelmet egy álló jármű jelenlétére lakott területen belül. Ilyen esetben helyettesíti az első és hátsó helyzetjelző lámpát;

2.7.23. „méretjelző lámpa”: a jármű befoglaló szélességének külső pontja közelében és a tetejéhez a lehető legközelebb felszerelt lámpa, amelynek célja, hogy egyértelműen jelezze a jármű teljes szélességét. Egyes járművek és pótkocsik esetében e lámpa a jármű elülső és hátulsó helyzetjelző lámpáit kiegészítve a jármű kiterjedésére hívja fel a figyelmet;

2.7.24. „oldalsó helyzetjelző lámpa”: oldalról a jármű jelenlétét jelző lámpa;

2.7.25. „nappali menetjelző lámpa”: menetirányban előre néző olyan lámpa, amely arra szolgál, hogy a haladó járművet nappal láthatóbbá tegye;

2.7.26. „kanyarodási lámpa”: olyan lámpa, amely kiegészítő megvilágítást ad a jármű elülső sarkához közel eső azon útszakaszra, amelynek irányába a jármű be fog fordulni;

2.7.27. „objektív fényáram”: a cserélhető fényforrás vagy fényforrásmodul fényáramának tervezési értéke. Ez az érték akkor teljesül – a megfelelő tűrésen belül –, ha a cserélhető fényforrást, illetve fényforrásmodult a fényforrás adatlapján, illetve a fényforrásmodullal benyújtott részletes műszaki leírásban megállapított tápárammal a meghatározott feszültségen táplálják;

2.7.28. „adaptív fényszórórendszer” (vagy „AFS”): olyan világítóberendezés, amelynek típusát a 123. sz. előírás szerint hagyták jóvá, és amely különféle fénysugarakat bocsát ki automatikusan alkalmazkodva a tompított és adott esetben a távolsági fény változó használati körülményeihez;

2.7.28.1. „világítóegység”: olyan fénykibocsátó komponens, amely célja, hogy az AFS egy vagy több elülső megvilágítási funkcióját teljes mértékben vagy részben biztosítsa vagy kiegészítse;

2.7.28.2. „szerelési egység”: egy vagy több világítóegységet tartalmazó, részekre nem szedhető ház (lámpatest);

2.7.28.3. „világító üzemmód” vagy „üzemmód”: az AFS elülső megvilágítási funkciójának a gyártó által meghatározott és a jármű bizonyos állapotaihoz és bizonyos környezeti körülményekhez való alkalmazkodásra tervezett állapota;

2.7.28.4. „rendszervezérlés”: az AFS azon része vagy részei, amelyek a járműtől érkező jeleket fogadják, és automatikusan vezérlik a világítóegységek működését;

2.7.28.5. „AFS-vezérlőjel” (V, E, W, T): az AFS-nek az ezen előírás 6.22.7.4. szakaszának megfelelő bemeneti jele;

2.7.28.6. „semleges állapot”: az AFS azon állapota, amelyben a C osztályú tompított fény (az „alapüzemi tompított fény”) – vagy a távolsági fény, adott esetben – meghatározott üzemmódja létrejön, és nincs AFS-vezérlőjel;

2.7.29. „külső ajtóvilágítás”: kiegészítő megvilágítást biztosító lámpa, amely a járművezető vagy az utasok be- és kiszállásakor, illetve rakodás közben világít;

2.7.30. „összefüggő lámparendszer”: ugyanazt a funkciót ellátó, két vagy három összefüggő lámpából álló egység;

2.7.30.1. „összefüggő lámpa”: összefüggő lámparendszer részeként működő berendezés. Az összefüggő lámpák aktiválás esetén egyszerre működnek, külön látszólagos felülettel rendelkeznek a vonatkoztatási tengely irányában, külön lámpatesteik és adott esetben külön fényforrásaik vannak;

2.8. „fénykibocsátó felület”: a „világítóberendezés”, a „fényjelző berendezés” vagy a fényvisszaverő felülete, a berendezés gyártója által a jóváhagyási kérelemhez csatolt rajzon közölt módon, lásd a 3. mellékletet (pl. az 1. és a 4. részt).

A felületet a következő feltételek valamelyike szerint kell megadni:

a) ha a külső lencse felülete mintázott, a bejelentett fénykibocsátó felület teljes mértékben vagy részben meg kell, hogy egyezzen a külső lencse külső felületével;

b) ha a külső lencse felülete nem mintázott, figyelmen kívül lehet hagyni, és a fénykibocsátó felület a 3. mellékletben szereplő rajzon megadottaknak kell, hogy megfeleljen. (Lásd pl. az 5. részt);

2.8.1. „mintázott külső lencse” vagy „külső lencse mintázott területe”: a külső lencse teljes egésze vagy része, amelynek célja, hogy módosítsa vagy befolyásolja a fényforrás(ok)ból jövő fény terjedését oly módon, hogy a fénysugarak jelentősen kitérjenek eredeti irányukból;

2.9. „világító felület”: (lásd a 3. mellékletet);

2.9.1. „világítóberendezés világító felülete” (2.7.9., 2.7.10., 2.7.19., 2.7.21. és 2.7.26. szakasz): a fényszórótükör teljes apertúrájának, illetve elliptikus tükörrel rendelkező fényszórók esetében a „vetítőlencse” teljes apertúrájának a keresztirányú síkba eső ortogonális vetülete. Ha a világítóberendezésnek nincs fényszórótükre, a 2.9.2. szakasz szerinti meghatározást kell alkalmazni. Ha a lámpa fénykibocsátó felülete a fényszórótükör teljes apertúrájának csak egy részét fedi, csupán e rész vetületét kell számításba venni.

Tompított fényszóró esetében a világító felületet a világos–sötét határvonal lencsére vetülő látható vonala határolja. Amennyiben a fényszórótükör és az üveg egymáshoz viszonyítva állítható, a közepes beállítást kell alkalmazni.

Ha a járműbe AFS-t is beépítenek: amennyiben a világítófunkciót két vagy több egyidejűleg működtetett világítóegység látja el a jármű egy adott oldalán, az egyes világító felületek összessége alkotja a világító felületet (például az alábbi 6.22.4. szakaszban a 8., 9. és 11. világítóegység egyes világító felületeinek összessége – helyzetüknek megfelelően – alkotja a jármű jobb oldala szerinti világító felületet).

2.9.2. „fényjelző berendezés (de nem fényvisszaverő) világító felülete” (2.7.11–2.7.15., 2.7.18., 2.7.20. és 2.7.22–2.7.25. szakasz): a lámpa vonatkoztatási tengelyére merőleges és a külső fénykibocsátó felületét érintő síkra vetített ortogonális vetület; e vetületet az e síkban fekvő ernyők széleinek burkolata határolja, és ezek mindegyike a teljes fénymennyiségnek csupán 98 %-át engedi át a vonatkoztatási tengely irányában.

A világító felület alsó, felső és oldalsó határvonalának meghatározására csupán a vízszintes és a függőleges éllel rendelkező ernyőket kell figyelembe venni a jármű külső széleitől való távolság és a talaj feletti magasság meghatározásához.

Egyéb alkalmazás céljára, pl. két lámpa vagy funkció közötti távolság meghatározásához a világító felület kerületének alakját kell figyelembe venni. Amíg az ernyők egymáshoz képest párhuzamosak maradnak, el lehet őket fordítani.

Olyan fényjelző berendezések esetében, amelyek világító felülete vagy teljesen, vagy részben más funkció világító felületét is vagy egy nem világító felületet is magában foglal, a világító felületet fénykibocsátó felületnek lehet tekinteni. (Lásd pl. a 3. melléklet 2., 3., 5. és 6. részét.);

2.9.3. „fényvisszaverő világító felülete” (2.7.16. szakasz): ahogyan a kérelmező a fényvisszaverő alkatrész-jóváhagyási eljárása során megadta, a fényvisszaverő ortogonális vetülete a vonatkoztatási tengelyére merőleges síkban, amelyet a fényvisszaverők optikai rendszerének legszélső részeit érintő, a vonatkoztatási tengellyel párhuzamos síkok határolnak. A berendezés alsó, felső és oldalsó éleinek meghatározásához csak a vízszintes és a függőleges síkokat kell figyelembe venni;

2.10. „látszólagos felület”: adott megfigyelési irányban a gyártó vagy jogszerűen meghatalmazott képviselője kérése szerint a következők:

vagy a világító felület határának a lencse külső felületére kivetített merőleges vetülete;

vagy a fénykibocsátó felület merőleges vetülete;

egy, a megfigyelési irányra merőleges és a lencse legkülső pontját érintő síkban. A látszólagos felület különféle alkalmazásaira ezen előírás 3. melléklete ad különböző példákat.

Kizárólag változó fényerősséget biztosító fényjelző berendezések esetében a berendezésnek a 2.7.1.3. szakaszban meghatározott módon változó látszólagos felületét a fényerősség-szabályzó által (ha van ilyen) megengedett minden feltétel között meg kell vizsgálni;

2.11. „vonatkoztatási tengely” (vagy „referenciatengely”): a lámpa jellemző tengelye, amelyet a lámpa gyártója határoz meg fénytani méréseknél a szögtartomány meghatározásához és a lámpa járműbe való beépítéséhez használandó vonatkoztatási irányként (H = 0°, V = 0°);

2.12. „vonatkoztatási középpont”: a vonatkoztatási tengely és a külső fénykibocsátó felület metszéspontja, amelyet a lámpa gyártója határoz meg;

2.13. „a geometriai láthatóság szögei”: azon minimális térszögtartományt meghatározó szögek, amelyből a lámpa látszólagos felületének láthatónak kell lennie. E térszögtartományt azon gömbcikkek határozzák meg, amelyek középpontja egybeesik a lámpa vonatkoztatási középpontjával, és amelyek egyenlítője párhuzamos az útfelülettel. E gömbcikkeket a vonatkoztatási tengelyhez viszonyítva kell meghatározni. A β vízszintes szög a hosszúságnak, az α függőleges szög a szélességnek felel meg.

Ha a lámpához közelebb végeznek méréseket, ugyanolyan pontosság eléréséhez a megfigyelési irányt párhuzamosan el kell tolni.

Nem kell figyelembe venni a geometriai láthatóság szögein belül azokat az akadályokat, amelyek a lámpa típusjóváhagyásakor is léteztek.

Ha a jármű valamely további része eltakarja a már beépített lámpa látszólagos felületének valamely részét, igazolni kell, hogy a lámpa akadályok által el nem takart része megfelel a berendezés mint optikai egység jóváhagyásához előírt fénytani értékeknek (lásd ennek az előírásnak a 3. mellékletét). Ha azonban a vízszintes alatti geometriai láthatóság függőleges szöge 5°-ra csökkenthető (a lámpa a talajtól számítva 750 mm-nél alacsonyabban helyezkedik el), a beépített optikai egység fénymérési mezejét a vízszintes alatti 5°-ra csökkenthetik;

2.14. „befoglaló szélesség külső pontja”: a jármű bármely oldalán a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos síkban fekvő azon legszélső pont, amely a befoglaló szélességének külső pontjával egybeesik, nem tekintve a következő kiálló részeket:

2.14.1. a gumiabroncsok a talajjal való érintkezési pont közelében és a gumiabroncsnyomás-mérők csatlakozói;

2.14.2. a kerekekre felszerelhető csúszásgátlók;

2.14.3. a közvetett látást biztosító berendezések;

2.14.4. oldalsó irányjelző lámpák, méretjelző lámpák, első és hátsó helyzetjelző lámpák, várakozást jelző lámpák, fényvisszaverők és oldalsó helyzetjelző lámpák;

2.14.5. a járműre erősített vámzárak és e vámzárak rögzítő és védő szerelvényei;

2.14.6. az M2 és M3 kategóriájú járművek 2.7. szakasz szerinti ajtóvilágítási rendszerei;

2.15. „befoglaló méretek”: a fenti 2.14. szakaszban meghatározott két függőleges sík közötti távolság;

2.15.1. „teljes szélesség”: a fenti 2.14. szakaszban meghatározott két függőleges sík közötti távolság;

2.15.2. „teljes hosszúság”: a jármű hosszirányú középsíkjára merőleges, annak elülső, illetve hátsó szélét érintő két függőleges sík távolsága, nem tekintve a következő kiálló részeket:

a) a közvetett látást biztosító berendezések;

b) a méretjelző lámpák;

c) gépjárművek esetében a csatlakozóberendezések.

Ellenkező rendelkezés hiányában a pótkocsiknál a „teljes hosszúságba”, valamint bármilyen hosszirányú méretbe bele kell számítani a vonórudat is;

2.16. „egyes és többszörös lámpák”:

2.16.1. „egyes lámpa”:

a) világító- vagy fényjelző funkciót ellátó berendezés vagy a berendezés egy része, amelynek egy vagy több fényforrása és a vonatkoztatási tengely irányában egy látszólagos felülete van, amely lehet folytonos, illetve két vagy több külön részből összetett felület is; vagy

b) két ugyanolyan funkciójú, egyaránt „D” lámpatípusként jóváhagyott – azonos vagy nem azonos – független lámpából álló egység, amelyet úgy építettek be, hogy: i. látszólagos felületüknek a vonatkoztatási tengely irányába eső vetülete az említett látszólagos felületek vonatkoztatási tengely irányába eső vetületeit körülvevő legkisebb négyszög legalább 60 %-át elfoglalja; vagy ii. a két szomszédos/érintő külön rész közötti távolság a vonatkoztatási tengelyre merőlegesen mérve ne haladja meg a 15 mm-t; vagy

c) két – azonos vagy nem azonos – független fényvisszaverőből álló egység, amelyek jóváhagyása egyenként történt, és amelyeket úgy építettek be, hogy: i. látszólagos felületüknek a vonatkoztatási tengely irányába eső vetülete az említett látszólagos felületek vonatkoztatási tengely irányába eső vetületeit körülvevő legkisebb négyszög legalább 60 %-át elfoglalja; vagy ii. a két szomszédos/érintő külön rész közötti távolság a vonatkoztatási tengelyre merőlegesen mérve ne haladja meg a 15 mm-t; vagy

d) két vagy három ugyanolyan funkciójú összefüggő lámpából álló, bármely összefüggő lámparendszer, amelyeket együttesen „Y” típusként hagytak jóvá, és úgy építettek be, hogy a szomszédos látszólagos felületek közötti távolság a vonatkoztatási tengely irányában a vonatkoztatási tengelyre merőlegesen mérve ne haladja meg a 75 mm-t;

2.16.2. „két lámpa” vagy „páros számú lámpa”: sáv alakú, egyetlen fénykibocsátó felület, amennyiben ez a sáv a jármű hosszirányú középsíkjára szimmetrikusan, mindkét oldalon a jármű befoglaló szélességének külső pontjától legalább 0,4 m-en belül helyezkedik el, és legalább 0,8 m hosszú; e felület megvilágítását legalább két, a világítófelület széléhez a lehető legközelebb elhelyezkedő fényforrásnak kell biztosítania; a fénykibocsátó felület több egymás melletti elemből is állhat, ha az egyes fénykibocsátó felületek keresztirányú síkra eső vetületei az említett egyes fénykibocsátó felületek vetületeit körülvevő legkisebb négyszög területének legalább 60 százalékát lefedik;

2.17. „két lámpa közötti távolság”: az ugyanazon irányba világító két lámpa közötti távolság a vonatkoztatási tengely irányában látható két felület közötti legrövidebb távolság. Ha a két lámpa közötti távolság egyértelműen kielégíti ennek az előírásnak a követelményeit, úgy a látszólagos felületek pontos széleit nem kell meghatározni;

2.18. „működés-visszajelző”: olyan fény- vagy hangjelzés (vagy ezekkel egyenértékű egyéb jelzés), amely jelzi, hogy a berendezést bekapcsolták, illetve hogy az megfelelően működik-e vagy sem;

2.19. „bekapcsolás-visszajelző”: olyan fény- vagy hangjelzés (vagy ezekkel egyenértékű egyéb jelzés), amely a berendezés bekapcsolt állapotát jelzi, de azt nem, hogy a berendezés megfelelően működik-e;

2.20. „választható lámpa”: olyan lámpa, amelynek beépítése a gyártó döntésére van bízva;

2.21. „talaj”: az a felület, amelyen a jármű áll, és amelynek alapvetően vízszintesnek kell lennie;

2.22. „a jármű mozgatható részei”: azon karosszériaelemek vagy egyéb járműrészek, amelyek helyzete szerszámok használata nélkül változtatható döntéssel, forgatással vagy csúsztatással. A tehergépkocsik billenthető vezetőfülkéi nem tartoznak ide;

2.23. „mozgatható rész rendes üzemi helyzete”: valamely mozgatható résznek a jármű rendeltetésszerű használatára, valamint a jármű álló állapotára megadott helyzete(i), amelye(ke)t a járműgyártó határoz meg;

2.24. „a jármű rendeltetésszerű használata”:

2.24.1. gépjármű esetében a járó motorú jármű mozgásra kész állapota, amikor annak mozgatható részei a 2.23. szakaszban meghatározott rendes üzemi helyzetben vannak;

2.24.2. pótkocsi esetében a 2.24.1. szakaszban leírt állapotban lévő vontató gépjárműhöz csatlakoztatott pótkocsi, amelynek mozgatható részei a 2.23. szakaszban meghatározott rendes üzemi helyzetben vannak;

2.25. „jármű álló helyzete”:

2.25.1 gépjármű esetében a leállított motorú, mozdulatlan jármű, amelynek mozgatható részei a 2.23. szakaszban meghatározott rendes üzemi helyzetben vannak;

2.25.2. pótkocsi esetében a 2.25.1. szakaszban leírt állapotban lévő vontató gépjárműhöz csatlakoztatott pótkocsi, amelynek mozgatható részei a 2.23. szakaszban meghatározott rendes üzemi helyzetben vannak;

2.26. „kanyarvilágítás”: az útkanyart fokozott mértékben megvilágító világítás;

2.27. „pár”: a jármű bal, illetve jobb oldalán lévő, azonos funkciójú lámpák csoportja;

2.27.1. „összeillő pár”: a jármű bal, illetve jobb oldalán lévő, azonos funkciójú lámpák csoportja, amelyek párként megfelelnek a fénytani követelményeknek;

2.28. „vészfékjelzés”: a jármű mögött közlekedőknek szóló jelzés, amely azt jelzi, hogy az útviszonyokhoz képest nagy fékezőerőt fejtenek ki a járműre.

2.29. Valamely berendezés által kibocsátott fény színe

2.29.1. „fehér”: a kibocsátott fény színkoordinátái (x, y) (5) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

W12 zöld határvonal: y = 0,150 + 0,640 x W23 zöldessárga határvonal: y = 0,440 W34 sárga határvonal: x = 0,500 W45 vöröses bíbor határvonal: y = 0,382 W56 bíbor határvonal: y = 0,050 + 0,750 x W61 kék határvonal: x = 0,310

A határvonalak metszéspontjai a következők:

x y W1 0,310 0,348 W2 0,453 0,440 W3 0,500 0,440 W4 0,500 0,382 W5 0,443 0,382 W6 0,310 0,283

2.29.2. „szelektív sárga”: a kibocsátott fény színkoordinátái (x, y) (5) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

SY12 zöld határvonal: y = 1,290 x – 0,100 SY23 színdiagram SY34 vörös határvonal: y = 0,138 + 0,580 x SY45 sárgásfehér határvonal: y = 0,440 SY51 fehér határvonal: y = 0,940 – x

A határvonalak metszéspontjai a következők:

x y SY1 0,454 0,486 SY2 0,480 0,519 SY3 0,545 0,454 SY4 0,521 0,440 SY5 0,500 0,440

2.29.3. „borostyánsárga”: a kibocsátott fény színkoordinátái (x, y) (5) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

A12 zöld határvonal: y = x – 0,120 A23 színdiagram A34 vörös határvonal: y = 0,390 A41 fehér határvonal: y = 0,790 – 0,670 x

A határvonalak metszéspontjai a következők:

x y A1 0,545 0,425 A2 0,560 0,440 A3 0,609 0,390 A4 0,597 0,390

2.29.4. „vörös”: a kibocsátott fény színkoordinátái (x, y) (5) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

R12 sárga határvonal: y = 0,335 R23 színdiagram R34 bíbor vonal: (lineáris meghosszabbítása a színdiagram vörös és kék széle közötti bíbor színskálán) R41 bíbor határvonal: y = 0,980 – x

A határvonalak metszéspontjai a következők:

x y R1 0,645 0,335 R2 0,665 0,335 R3 0,735 0,265 R4 0,721 0,259

2.30. Valamely berendezés által (a 88. előírás szerinti fényvisszaverő gumiabroncsok kivételével) visszavert fény éjszakai színe

2.30.1. „fehér”: a visszavert fény színkoordinátái (x, y) (5) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

W12 kék határvonal: y = 0,843 – 1,182 x W23 lila határvonal: y = 0,489 x + 0,146 W34 sárga határvonal: y = 0,968 – 1,010 x W41 zöld határvonal: y = 1,442 x – 0,136

A határvonalak metszéspontjai a következők:

x y W1 0,373 0,402 W2 0,417 0,350 W3 0,548 0,414 W4 0,450 0,513

2.30.2. „sárga”: a visszavert fény színkoordinátái (x, y) (5) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

Y12 zöld határvonal: y = x – 0,040 Y23 színdiagram Y34 vörös határvonal: y = 0,200 x + 0,268 Y41 fehér határvonal: y = 0,970 – x

A határvonalak metszéspontjai a következők:

x y Y1 0,505 0,465 Y2 0,520 0,480 Y3 0,610 0,390 Y4 0,585 0,385

2.30.3. „borostyánsárga”: a visszavert fény színkoordinátái (x, y) (5) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

A12 zöld határvonal: y = 1,417 x – 0,347 A23 színdiagram A34 vörös határvonal: y = 0,390 A41 fehér határvonal: y = 0,790 – 0,670 x

A határvonalak metszéspontjai a következők:

x y A1 0,545 0,425 A2 0,557 0,442 A3 0,609 0,390 A4 0,597 0,390

2.30.4. „vörös”: a visszavert fény színkoordinátái (x, y) (5) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

R12 sárga határvonal: y = 0,335 R23 színdiagram R34 bíbor vonal: R41 bíbor határvonal: y = 0,978 – x

A határvonalak metszéspontjai a következők:

x y R1 0,643 0,335 R2 0,665 0,335 R3 0,735 0,265 R4 0,720 0,258

2.31. Valamely berendezés által visszavert fény nappali színe

2.31.1. „fehér”: a visszavert fény színkoordinátái (x, y) (5) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

W12 lila határvonal y = x – 0,030 W23 sárga határvonal y = 0,740 – x W34 zöld határvonal y = x + 0,050 W41 kék határvonal y = 0,570 – x

A határvonalak metszéspontjai a következők:

x y W1 0,300 0,270 W2 0,385 0,355 W3 0,345 0,395 W4 0,260 0,310

2.31.2. „sárga”: a visszavert fény színkoordinátái (x, y) (5) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

Y12 vörös határvonal y = 0,534 x + 0,163 Y23 fehér határvonal y = 0,910 – x Y34 zöld határvonal y =1,342 x – 0,090 Y41 színdiagram

A határvonalak metszéspontjai a következők:

x y Y1 0,545 0,454 Y2 0,487 0,423 Y3 0,427 0,483 Y4 0,465 0,534

2.31.3. „vörös”: a visszavert fény színkoordinátái (x, y) (5) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

R12 vörös határvonal y = 0,346 – 0,053 x R23 bíbor határvonal y = 0,910 – x R34 sárga határvonal y = 0,350 R41 színdiagram

A határvonalak metszéspontjai a következők:

x y R1 0,690 0,310 R2 0,595 0,315 R3 0,560 0,350 R4 0,650 0,350

2.32. Valamely fluoreszkáló berendezés nappali színe

2.32.1. „vörös”: a visszavert fény színkoordinátái (x, y) (5) az alábbi határvonalak által meghatározott színkoordináták közé esnek:

FR12 vörös határvonal y = 0,346 – 0,053 x FR23 bíbor határvonal y = 0,910 – x FR34 sárga határvonal y = 0,315 + 0,047 x FR41 színdiagram

A határvonalak metszéspontjai a következők:

x y FR1 0,690 0,310 FR2 0,595 0,315 FR3 0,569 0,341 FR4 0,655 0,345

2.33. „hátulról történő ütközésre figyelmeztető jelzés”: az elöl haladó jármű által az azt követő jármű számára kibocsátott automatikus jelzés. Arra figyelmeztet, hogy a hátsó járműnek az ütközés elkerülése érdekében vészhelyzeti manővert kell végrehajtania.

3. JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM

3.1. A járműtípus-jóváhagyási kérelmet a világító- és fényjelző berendezések beépítésére vonatkozóan a gyártó vagy annak jogszerűen meghatalmazott képviselője nyújtja be.

3.2. A kérelemhez három példányban csatolni kell a következő dokumentumokat és adatokat: 3.2.1. a járműtípus leírása a fenti 2.2.1–2.2.4. szakaszban említett jellemzők szempontjából, a terhelésre vonatkozó korlátozások, különösen a csomagtér legnagyobb megengedett terhelhetősége; 3.2.2. a gyártó által a világító- és fényjelző egységgel kapcsolatban előírt berendezések jegyzéke. A jegyzék minden egyes funkcióra több berendezéstípust is tartalmazhat. Minden egyes típust egyértelműen azonosítani kell (alkatrész, típus-jóváhagyási jel, gyártó neve stb.); ezenkívül a jegyzék minden funkcióra tartalmazhatja a következő kiegészítő megjegyzést is: „vagy egyenértékű berendezések”; 3.2.3. a teljes világító- és fényjelző berendezés vázlatrajza, a különböző berendezések járművön való elhelyezkedésének bemutatásával; 3.2.4. amennyiben szükséges, az ezen előírás követelményeinek való megfelelés igazolására minden egyes lámpáról a 2.9. szakaszban meghatározott világító felületet, a 2.8. szakaszban meghatározott fénykibocsátó felületet, a 2.11. szakaszban meghatározott vonatkoztatási tengelyt és a 2.12. szakaszban meghatározott vonatkoztatási középpontot bemutató vázlatrajz(ok). Hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa (2.7.13. szakasz) esetében ezekre az adatokra nincs szükség; 3.2.5. a kérelemben meg kell adni, hogy a látszólagos felület (2.10. szakasz) meghatározása milyen módszerrel történt; 3.2.6. amennyiben a jármű adaptív fényszórórendszerrel (AFS) van ellátva, a kérelmezőnek részletes leírást kell benyújtania a következő információkról: 3.2.6.1. azok a világítófunkciók, amelyekre vonatkozóan az AFS jóváhagyást kapott; 3.2.6.2. a 123. számú előírás 10. melléklete szerint meghatározott AFS-vezérlőjelek és ezek műszaki jellemzői; 3.2.6.3. az elülső világítófunkcióknak és üzemmódoknak az előírás 6.22.7.4. szakasza szerinti automatikus működtetésére vonatkozó rendelkezések; 3.2.6.4. a fényforrások vizsgálatára és a fénysugár szemrevételezésére vonatkozó különleges utasítás (adott esetben); 3.2.6.5. az előírás 6.22.9.2. szakasza szerinti dokumentumok; 3.2.6.6. az AFS-sel csoportosított vagy egyesített, illetve összeépített lámpák; 3.2.6.7. azok a világítóegységek, amelyeket úgy terveztek, hogy megfeleljenek ezen előírás 6.22.5. szakasza követelményeinek; 3.2.7. M és N kategóriájú járművek esetében a fenti 2.7.9., 2.7.10., 2.7.12., 2.7.14. és 2.7.15. szakaszban megadott berendezések tekintetében az áramellátás feltételeinek leírása, ideértve, ha van ilyen, a különleges áramellátás-vezérlőegységet/elektronikus fényforrás-vezérlőegységet vagy a fényerő-szabályozót.

3.3. A fenti 3.2.2. szakaszban előírt teljes világító- és fényjelző berendezéssel ellátott és a jóváhagyandó járműtípusra jellemző terheletlen járművet át kell adni a jóváhagyási vizsgálatok végrehajtásáért felelős műszaki szolgálatnak.

3.4. Az ezen előírás 1. mellékletében megadott dokumentumot csatolni kell a típus-jóváhagyási dokumentációhoz.

4. JÓVÁHAGYÁS

4.1. Ha az ezen előírás szerint jóváhagyásra benyújtott jármű típusa a jegyzékben felsorolt valamennyi berendezés tekintetében megfelel ezen előírás követelményeinek, akkor a járműtípust jóvá kell hagyni.

4.2. Mindegyik jóváhagyott típushoz jóváhagyási számot kell rendelni. Ennek első két számjegye a jóváhagyás időpontjában hatályos, az előírást lényeges műszaki tartalommal módosító legutóbbi módosítássorozat száma (jelenleg 05, amely az 05. módosítássorozatot jelöli). Ugyanazon szerződő fél ugyanazon jóváhagyási számot nem rendelheti másik járműtípushoz, sem pedig olyan járműhöz, amely ugyanabba a típusba tartozik, de a fenti 3.2.2. szakaszban említett jegyzékben fel nem sorolt berendezéssel szerelték fel (lásd az ezen előírás 7. szakaszának rendelkezéseit).

4.3. Egy járműtípusnak vagy járműrésznek ezen előírás szerinti jóváhagyásáról vagy a jóváhagyás kiterjesztéséről vagy elutasításáról, illetve a gyártás végleges leállításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az ezen előírás 1. mellékletének megfelelő nyomtatványon.

4.4. Minden olyan járművön, amely megfelel az ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak, a jóváhagyási értesítésben megadott, könnyen hozzáférhető helyen jól látható módon fel kell tüntetni egy nemzetközi jóváhagyási jelet, amely a következőkből áll: 4.4.1. egy kör, benne az „E” betű és a jóváhagyó ország egyedi azonosítószáma (6); 4.4.2. ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ a 4.4.1. szakaszban előírt kör jobb oldalán.

4.5. Ha a jármű megfelel a megállapodáshoz mellékelt egy vagy több további előírás szerint abban az országban jóváhagyott járműtípusnak, amely ezen előírás alapján megadta a jóváhagyást, akkor a 4.4.1. szakaszban előírt jelet nem szükséges megismételni. Ilyen esetben az előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amely szerint a jóváhagyást megadták ugyanabban az országban, amely ezen előírás alapján is megadta a jóváhagyást, a 4.4.1. szakaszban előírt jel jobb oldalán egymás alatt kell feltüntetni.

4.6. A jóváhagyási jelnek jól olvashatónak és eltávolíthatatlannak kell lennie.

4.7. A jóváhagyási jelet a gyártó által a járműre szerelt adattáblán vagy annak közelében kell elhelyezni.

4.8. Ezen előírás 2. mellékletében példák találhatóak a jóváhagyási jel elrendezésére.

5. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK

5.1. A világító- és fényjelző berendezéseket úgy kell felszerelni, hogy a 2.24., 2.24.1. és 2.24.2. szakaszban meghatározott rendeltetésszerű használat feltételei mellett elviseljék azokat a rázkódásokat, amelyeknek adott esetben ki lehetnek téve, megőrizzék az ezen előírásban meghatározott jellemzőiket, és lehetővé tegyék, hogy a jármű teljesítse az ezen előírásban foglalt követelményeket. Különösen fontos, hogy a lámpák beállítása ne állítódjon el.

5.2. A 2.7.9., 2.7.10. és a 2.7.19. szakaszban leírt lámpákat úgy kell beépíteni, hogy helyes beállításuk egyszerűen elvégezhető legyen.

5.2.1. Olyan fényszórók esetében, amelyeket úgy alakítottak ki, hogy a közlekedés egyéb résztvevőit olyan országokban sem zavarják, ahol a forgalom az ellenkező oldalon halad az abban az országban érvényes forgalmi irányhoz képest, amelyre a fényszórót tervezték, a zavarást megakadályozó műveleteknek vagy automatikusnak kell lenniük, vagy a járművezetőnek az álló helyzetű járművön különleges szerszámok nélkül (olyan szerszámok, amelyek nem képezik a jármű tartozékait (7)) képesnek kell lennie elvégzésükre. A jármű gyártójának részletes leírást kell erről mellékelnie a járműhöz.

5.3. Valamennyi fényjelző berendezés esetében, beleértve az oldalfalakra szerelt berendezéseket is, a járműre történő felszerelést követően a vonatkoztatási tengelynek párhuzamosnak kell lennie a jármű úttesten való felfekvési síkjával; továbbá oldalsó fényvisszaverők és oldalsó helyzetjelző lámpák esetében merőlegesnek kell lennie a jármű hosszirányú középsíkjára, minden más fényjelző berendezés esetében pedig párhuzamosnak kell lennie az említett síkkal. Minden irányban ± 3o tűrés engedhető meg. Ha a gyártó a berendezés felszerelésére vonatkozóan külön utasításokat határozott meg, azokat is be kell tartani.

5.4. Külön utasítások hiányában a lámpák magasságának és beállításának ellenőrzése sík, vízszintes felületre helyezett terheletlen járművön történik a 2.24., 2.24.1. és a 2.24.2. szakaszban meghatározott feltételek mellett, és amennyiben adaptív fényszórórendszer is be van építve, akkor a rendszer semleges állapotában.

5.5. Külön utasítások hiányában a párt alkotó lámpák(at):

5.5.1. a hosszirányú középsíkra szimmetrikusan kell felszerelni a járműre (ennek megállapítására a lámpa külső geometriai alakját, nem pedig a 2.9. szakaszban említett világító felület körvonalát kell figyelembe venni);

5.5.2. egymáshoz viszonyított helyzetének a jármű hosszirányú középsíkjára is szimmetrikusnak kell lennie; e követelmény nem érvényes a lámpa belső szerkezetére;

5.5.3. ugyanazon fénytani követelményeknek kell, hogy megfeleljenek, és lényegében azonos fénytani tulajdonságokkal kell, hogy rendelkezzenek. Ez nem vonatkozik az F3 osztályú összeillő elülső ködlámpákra;

5.5.4. lényegében azonos fénytani tulajdonságokkal kell, hogy rendelkezzenek.

5.6. Aszimmetrikus külső formájú járművek esetében a fenti követelményeket a lehetőséghez képest kell betartani.

5.7 Csoportosított, egyesített vagy összeépített lámpák

5.7.1. A lámpák csoportosíthatóak, egyesíthetőek vagy összeépíthetőek, feltéve hogy megfelelnek a színre, helyzetre, beállításra, geometriai láthatóságra, elektromos kapcsolásra és adott esetben az egyéb követelményekre vonatkozó valamennyi előírásnak. 5.7.1.1. A lámpára vonatkozó fénytani és színtani követelményeknek akkor is teljesülniük kell, ha minden egyéb funkció, amellyel a lámpát csoportosították, egyesítették vagy összeépítették, ki van kapcsolva. Ha azonban az első vagy hátsó helyzetjelző lámpa egy vagy több együttesen bekapcsolható egyéb funkcióval van összeépítve, minden egyes funkcióra vonatkozó színtani követelménynek teljesülnie kell, amikor az összeépített funkció(k) és az első, illetve a hátsó helyzetjelző lámpák be vannak kapcsolva. 5.7.1.2. A féklámpákat és az irányjelző lámpákat tilos összeépíteni. 5.7.1.3. Csoportosított féklámpák és irányjelző lámpák esetében a következő feltételeknek kell teljesülniük: 5.7.1.3.1. azok a vízszintes vagy függőleges egyenesek, amelyek áthaladnak ezen funkciók látszólagos felületeinek a vonatkoztatási tengelyre merőleges síkban található vetületén, nem metszhetnek kettőnél több olyan határvonalat, amely különböző színek szomszédos területeit választja el egymástól; 5.7.1.3.2. a vonatkoztatási tengely irányában húzódó látszólagos felületeik, amelyek a fénykibocsátó felületek körvonala által határolt területeken alapulnak, nem fedhetik át egymást.

5.7.2. Amennyiben egy egyes lámpa látszólagos felületét két vagy több különböző rész alkotja, akkor a következő követelményeknek kell teljesülniük: 5.7.2.1. vagy a külső lencsék külső felületét érintő és a vonatkoztatási tengelyre merőleges síkon a külön részek vetülete teljes területének az említett vetületet körülvevő legkisebb négyszög legalább 60 százalékát el kell foglalnia, vagy a két szomszédos/érintkező rész között a vonatkoztatási tengelyre merőlegesen mért távolság nem haladhatja meg a 15 mm-t. Ez a követelmény fényvisszaverőre nem vonatkozik; 5.7.2.2. vagy, összefüggő lámpák esetében, a két látszólagos felület vonatkoztatási tengelyre merőlegesen mért távolsága a vonatkoztatási tengely irányában nem haladhatja meg a 75 mm-t.

5.8. A talaj feletti legnagyobb magasságot a vonatkoztatási tengely irányában a látszólagos felület legmagasabb pontjától, a talaj feletti legkisebb magasságot pedig a látszólagos felület legalacsonyabb pontjától kell mérni.

Tompított fényszóró esetében a talaj feletti legkisebb magasságot az optikai rendszer (pl. fényszórótükör, lencse, vetítőlencse) valóságos fénykilépésének legalacsonyabb pontjától kell mérni, függetlenül annak felhasználásától.

Ha a talaj feletti (legnagyobb és legkisebb) magasság egyértelműen kielégíti ennek az előírásnak a követelményeit, úgy egyik felület pontos széleit sem kell meghatározni.

5.8.1. A szélesség tekintetében az elhelyezkedést a teljes szélességre vonatkozóan a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabbi látszólagos felület szélétől, valamint a lámpák közötti távolságra vonatkozóan a vonatkoztatási tengely irányában a látszólagos felületek belső szélétől kell meghatározni. Ha az elhelyezkedés a szélesség tekintetében egyértelműen kielégíti ennek az előírásnak a követelményeit, úgy egyik felület pontos széleit sem kell meghatározni.

5.9. Külön utasítások hiányában a lámpa fénytani jellemzőit (pl. fényerősség, szín, látszólagos felület stb.) a lámpa bekapcsolt állapotának időtartama alatt szándékosan megváltoztatni nem szabad.

5.9.1. Az alábbi 6.18.7. szakasznak megfelelő irányjelzőnek, a jármű elakadásjelző lámpájának és a borostyánsárga oldalsó helyzetjelző lámpáknak, valamint a vészfékjelzésnek villogó fényűnek kell lennie.

5.9.2. A lámpák fénytani jellemzői a következőképpen változhatnak: a) a környezeti fényhez képest; b) a többi lámpa bekapcsolásának következtében; vagy c) amikor a lámpát más világítófunkció ellátására használják; feltéve, hogy a fénytani jellemzők valamennyi változása megfelel az adott lámpára vonatkozó műszaki rendelkezéseknek.

5.10. A 2.7. szakaszban meghatározott lámpák nem bocsáthatnak ki megtévesztésre alkalmas piros fényt előrefelé, valamint nem bocsáthatnak ki megtévesztésre alkalmas fehér fényt hátrafelé. A jármű belsejében felszerelt világítóberendezéseket nem kell figyelembe venni. Kétség esetén e követelmény teljesülését a következőképpen kell igazolni:

5.10.1. piros fényű lámpa elölről való láthatóságát vizsgálva – a leghátsó piros oldalsó helyzetjelző lámpa kivételével – a piros fényű lámpa látszólagos felületének nem szabad közvetlenül láthatónak lennie olyan megfigyelő számára, aki a 4. melléklet szerinti 1. zónában mozog;

5.10.2. fehér fényű lámpa hátulról való láthatóságát vizsgálva – a tolatólámpa és a járműre felszerelt fehér láthatósági jelzések kivételével – a fehér lámpa látszólagos felületének nem szabad közvetlenül láthatónak lennie olyan megfigyelő számára, aki a jármű mögött 25 m-rel elhelyezkedő keresztirányú sík 2. zónájában mozog (lásd a 4. mellékletet);

5.10.3. a megfigyelő szemszögéből az 1. és a 2. zónát a maguk síkjában a következők határolják: 5.10.3.1. magasságában két olyan vízszintes sík, amely a talaj felett 1 m, illetve 2,2 m magasságban helyezkedik el; 5.10.3.2. keresztirányban a jármű hosszirányú középsíkjától kifelé előre, illetve hátrafelé 15o-os szöget bezáró két olyan függőleges sík, amely áthalad a jármű teljes külső szélességét határoló és a jármű hosszirányú középsíkjával párhuzamos függőleges síkok érintkezési pontján vagy pontjain; amennyiben több érintkezési pont van, a legelső az első síknak, a leghátsó a hátsó síknak felel meg.

5.11. Az elektromos kapcsolást úgy kell kialakítani, hogy az első és a hátsó helyzetjelző lámpák, a méretjelző lámpák, ha vannak, az oldalsó helyzetjelző lámpák, ha vannak, valamint a hátsó rendszerszámtáblát megvilágító lámpa csak egyszerre legyenek be- és kikapcsolhatók.

5.11.1. Ez a feltétel nem érvényes: 5.11.1.1. az első és hátsó helyzetjelző lámpák, valamint az említett lámpákkal egyesített vagy összeépített oldalsó helyzetjelző lámpák várakozást jelző lámpaként történő használatakor; vagy 5.11.1.2. az oldalsó helyzetjelző lámpák villogó üzemmódban, az irányjelzővel együttesen történő használatakor; vagy 5.11.1.3. ha a fényjelző rendszer a 6.2.7.6.2. szakasz szerint működik; vagy

5.11.2. a lenti 5.12.1. szakasz rendelkezései szerint helyettesített funkciójú első helyzetjelző lámpákra.

5.11.3. Összefüggő lámparendszer esetében valamennyi fényforrás csak egyszerre lehet be- és kikapcsolható.

5.12. Az elektromos kapcsolást úgy kell kialakítani, hogy a távolsági fényszórók, a tompított fényszórók, valamint az első ködlámpák csak akkor legyenek bekapcsolhatóak, ha az 5.11. szakaszban említett lámpák is bekapcsolt állapotban vannak. E követelmény nem érvényes azonban azokra az esetekre, amikor a távolsági fényszóró vagy a tompított fényszóró fényjelzése a tompított vagy távolsági fényszóró rövid időtartamú ismétlődő felvillantásából vagy a tompított és a távolsági fényszóró rövid időtartamú váltakozó felvillantásából áll.

5.12.1. Az első helyzetjelző lámpa funkciója a tompított fényszórókkal és/vagy a távolsági fényszórókkal és/vagy az első ködlámpákkal helyettesíthető, amennyiben: 5.12.1.1. elektromos kapcsolásuk úgy van kialakítva, hogy az említett világítóberendezések bármelyikének meghibásodása esetén az első helyzetjelző lámpák automatikusan bekapcsolódnak; és 5.12.1.2. a helyettesítő lámpa/funkció a vonatkozó helyzetjelző lámpa tekintetében megfelel az alábbi követelményeknek: a) a 6.9.5. szakaszban az első helyzetjelző lámpák geometriai láthatóságára előírt követelmény; és b) a fényeloszlási szögeknek megfelelő legkisebb fénytani értékek; és 5.12.1.3. a fenti 5.12.1.2. szakaszban megadott követelményeknek való megfelelést igazoló, megfelelő bizonyítékokat tartalmazza a helyettesítő funkciót ellátó lámpa vizsgálati jegyzőkönyve.

5.13. Visszajelző

Amennyiben ez az előírás a bekapcsolás-visszajelző alkalmazását írja elő, helyette a „működés-visszajelző” is alkalmazható.

5.14. Elrejthető lámpák

5.14.1. Tilos a lámpákat elrejteni, a használaton kívül elrejthető távolsági és tompított fényszórók, valamint az első ködlámpák kivételével.

5.14.2. A lámpákat elrejtő készülék üzemzavara esetén a lámpáknak – amennyiben már használatban vannak – üzemi helyzetben kell maradniuk, vagy szerszámok használata nélkül üzemi helyzetbe mozdíthatónak kell lenniük.

5.14.3. A lámpák üzemi helyzetbe mozdítását és bekapcsolását egyetlen vezérlőegység alkalmazásával kell elérni, azon lehetőség kizárása nélkül, hogy azokat bekapcsolás nélkül üzemi helyzetbe lehessen mozdítani. Csoportosított távolsági és tompított fényszórók esetében azonban a fent említett vezérlőegységnek csak a tompított fényszórókat kell működtetnie.

5.14.4. Ki kell zárni annak a lehetőségét, hogy a vezetőülésből szándékosan le lehessen állítani a bekapcsolt fényszórók mozgását, mielőtt üzemi helyzetüket elérik. Ha fennáll annak a veszélye, hogy a közlekedés többi résztvevőjét elvakíthatja a fényszórók mozgása, ezeket csak üzemi helyzetük elérését követően lehet bekapcsolni.

5.14.5. Ha a lámpákat elrejtő készülék hőmérséklete –30 °C és +50 °C között van, a fényszórónak a vezérlőegység működésbe lépésének pillanatától számítva 3 másodpercen belül el kell érnie nyitott helyzetét.

5.15. A lámpák által kibocsátott fény (8) színe a következő lehet:

Távolsági fényszóró: Fehér Tompított fényszóró: Fehér Tolatólámpa: Fehér Irányjelző lámpa: Borostyánsárga Elakadásjelző lámpa: Borostyánsárga Féklámpa: Piros Vészfékjelzés: Borostyánsárga vagy piros Hátulról történő ütközésre figyelmeztető jelzés: Borostyánsárga A hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa: Fehér Első helyzetjelző lámpa: Fehér Hátsó helyzetjelző lámpa: Piros Első ködlámpa: Fehér vagy szelektív sárga Hátsó ködlámpa: Piros Várakozást jelző lámpa: Elöl fehér, hátul piros, illetve ha egybeépítették az irányjelző lámpával vagy az oldalsó helyzetjelző lámpával, borostyánsárga. Oldalsó helyzetjelző lámpa: Borostyánsárga; de lehet piros is, ha a leghátsó oldalsó helyzetjelző lámpát csoportosították, egyesítették vagy összeépítették a hátsó helyzetjelző lámpával, a hátsó méretjelző lámpával, a hátsó ködlámpával vagy a féklámpával, vagy csoportosították a hátsó fényvisszaverővel, illetve fénykibocsátó felületük egy része közös. Méretjelző lámpa: Elöl fehér, hátul piros Nappali menetjelző lámpa: Fehér Hátsó fényvisszaverő, nem háromszög alakú: Piros Hátsó fényvisszaverő, háromszög alakú: Piros Első fényvisszaverő, nem háromszög alakú: A beeső fény színével azonos (9) Oldalsó fényvisszaverő, nem háromszög alakú: Borostyánsárga; de a leghátsó oldalsó fényvisszaverő piros is lehet, ha a hátsó helyzetjelző lámpával, a hátsó méretjelző lámpával, a hátsó ködlámpával, a féklámpával, a leghátsó piros, oldalsó helyzetjelző lámpával vagy a hátsó, nem háromszög alakú fényvisszaverővel csoportosították, vagy fénykibocsátó felületük egy része közös. Kanyarodási lámpa: Fehér Láthatósági jelzés: Elöl fehér Oldalt fehér vagy sárga; Hátul piros vagy sárga (10). Adaptív fényszórórendszer (AFS): Fehér Külső ajtóvilágítás: Fehér

5.16. Lámpák száma

5.16.1. A járműre szerelt lámpák számának meg kell egyeznie az ebben az előírásban megadott egyedi követelményekben szereplő számokkal.

5.17. Bármely lámpa szerelhető a jármű mozgatható részére is, amennyiben az 5.18., 5.19. és 5.20. szakaszban meghatározott feltételek teljesülnek.

5.18. A hátsó helyzetjelző lámpákat, hátsó irányjelző lámpákat és a háromszög alakú, valamint nem háromszög alakú, hátsó fényvisszaverőket csak abban az esetben lehet a jármű valamely mozgatható részére szerelni:

5.18.1. ha a jármű valamely mozgatható részére szerelt lámpák a mozgatható részek valamennyi rögzített helyzetében kielégítik az említett lámpákra vonatkozó valamennyi elhelyezési, geometriai láthatósági és fénytani követelményt;

5.18.2. ha az 5.18. szakaszban említett funkciókat két „D” jelű lámpából (lásd a 2.16.1. szakaszt) álló egység látja el, csak az egyik lámpának kell teljesítenie az említett lámpákra vonatkozó elhelyezési, geometriai láthatósági és fénytani követelményeket a mozgatható részek valamennyi rögzített helyzetében; vagy

5.18.3. ha a fenti funkciók ellátása érdekében további lámpákat szerelnek fel és üzemeltetnek, amikor a mozgatható rész rögzített nyitott helyzetben van, feltéve, hogy ezek a további lámpák kielégítik a mozgatható részre szerelt lámpákra alkalmazandó valamennyi elhelyezési, geometriai láthatósági és fénytani követelményt.

5.18.4. Ha az 5.18. szakaszban említett funkciókat összefüggő lámparendszer látja el, az alábbi feltételek valamelyikének teljesülnie kell: a) ha az összefüggő lámparendszert teljes egészében a jármű mozgatható részére/részeire szerelik fel, az 5.18.1. szakasz követelményeinek kell teljesülniük. A fenti funkciók ellátása érdekében azonban további lámpákat is üzemeltethetnek, amikor a mozgatható rész rögzített nyitott helyzetben van, feltéve, hogy ezek a további lámpák kielégítik a mozgatható részre szerelt lámpákra vonatkozó valamennyi elhelyezési, geometriai láthatósági és fénytani követelményt; vagy b) ha az összefüggő lámparendszert részben egy rögzített járműrészre, részben pedig mozgatható részre szerelik fel, a kérelmező által a berendezés jóváhagyási eljárása során megadott összefüggő lámpáknak valamennyi elhelyezési, külső geometriai láthatósági és fénytani követelményt teljesíteniük kell a mozgatható rész(ek) valamennyi rögzített helyzetében. A belső geometriai láthatóságra vonatkozó követelmény(ek) akkor tekinthető(ek) teljesítettnek, ha ezek az összefüggő lámpák a mozgatható rész(ek) valamennyi rögzített helyzetében továbbra is megfelelnek a berendezés jóváhagyásában megadott fényeloszlási mező által előírt fénytani értékeknek.

5.19. Ha a mozgatható részek a „rendes üzemi helyzettől” eltérő helyzetben vannak, az azokra szerelt berendezések nem zavarhatják indokolatlanul a közlekedés többi résztvevőjét.

5.20. Ha valamely mozgatható részre szereltek lámpát, és a mozgatható rész „rendes üzemi helyzet(ek)ben” van, a lámpának mindig vissza kell térnie az ezen előírás szerint a gyártó által meghatározott helyzet(ek)be. Tompított fényszórók és első ködlámpák esetében e követelményt teljesítettnek kell tekinteni, amennyiben a mozgatható részek rendes helyzetükből való 10 alkalommal történő elmozdítása, majd visszatérése után a mozgatható rész minden egyes működtetése után a lámpák foglalatukhoz viszonyított szögelhajlása egyik esetben sem tér el 0,15 százaléknál nagyobb mértékben a 10 mért érték átlagától. Ha a szögelhajlás meghaladja ezt az értéket, akkor a járműnek a 6. melléklet szerinti ellenőrzésekor megengedett dőlésszögtartomány csökkentése érdekében a 6.2.6.1.1. szakaszban meghatározott valamennyi határértéket módosítani kell e túllépés mértékével.

5.21. Az első és a hátsó helyzetjelző lámpák, az első és a hátsó irányjelző lámpák és fényvisszaverők látszólagos felületét a vonatkoztatási tengely irányában a fényjelző berendezéssel ellátott vagy anélküli mozgatható részek a „rendes üzemi helyzettől” eltérő valamennyi rögzített helyzetben legfeljebb 50 százalékban takarhatják el.

Amennyiben ez a követelmény a gyakorlatban nem valósítható meg:

5.21.1. kiegészítő lámpákkal kell kielégíteni a fent jelzett lámpákra vonatkozó valamennyi elhelyezési, geometriai láthatósági és fénytani követelményt, amennyiben e lámpák látszólagos felületét a vonatkoztatási tengely irányában több mint 50 százalékban eltakarja a mozgatható rész; vagy

5.21.2. az adatközlő lapon (az 1. melléklet 10.1. pontja) tájékoztatni kell a többi hatóságot arról, hogy a mozgatható részek a látszólagos felület több mint 50 százalékát eltakarhatják a vonatkoztatási tengely irányában; és a járműben figyelmeztetést kell elhelyezni a felhasználó számára arról, hogy a mozgatható részek egyes helyzetében (helyzeteiben) a közlekedés többi résztvevőjét figyelmeztetni kell a jármű közúti jelenlétére, például elakadásjelző háromszög vagy a közúti közlekedésre vonatkozó nemzeti követelményeknek megfelelő egyéb eszköz segítségével.

5.21.3. Az 5.21.2. szakasz nem vonatkozik a fényvisszaverőkre.

5.22. Ha valamely lámpa (a fényvisszaverők kivételével) nem hozható működésbe egy fényforrás és/vagy egy biztosíték beépítésével, úgy kell tekinteni, hogy nincs jelen a járművön, még akkor is, ha egyébként a lámpát jóváhagyási jellel látták el.

5.23. A lámpákat úgy kell a járműre felszerelni, hogy a fényforrást a megfelelő módon ki lehessen cserélni szakértői segítség és különleges, a gyártó által nem biztosított szerszámok használata nélkül. A járműgyártónak a járműhöz részletes leírást kell mellékelnie a cseréről. Ez a követelmény nem érvényes a következőkre:

a) nem cserélhető fényforrással jóváhagyott berendezések;

b) a 99. számú előírás szerint jóváhagyott fényforrással rendelkező berendezések.

5.24. A hátsó helyzetjelző lámpa fényjelző funkciójának ideiglenes önműködő helyettesítése megengedhető, amennyiben a hiba esetén a helyettesítő funkció szín, erősség és elhelyezés tekintetében hasonlít a nem működő funkcióra, és ha a helyettesítő berendezés működőképes marad és folytatja eredeti biztonsági feladatának teljesítését. A csere ideje alatt a műszerfalon található visszajelző lámpának (lásd az előírás 2.18. szakaszát) jeleznie kell a meghibásodást és a javítás szükségességét.

5.25. Az adaptív fényszórórendszert (AFS) egy pár tompított fényszóróval egyenértékűnek kell tekinteni, illetve amennyiben a távolsági fényszóró(k) funkcióját is betölti, akkor egy pár távolsági fényszóróval egyenértékűnek kell tekinteni.

5.26. Megengedett az olyan fényerősség-szabályozóval rendelkező hátsó irányjelző lámpa, hátsó helyzetjelző lámpa, féklámpa (az S4 kategóriájú féklámpa kivételével) és hátsó ködlámpa, amely egyidejűleg reagál a következő külső hatások legalább egyikére: környezeti fény, köd, hóesés, eső, permet, porfelhő, a fénykibocsátó felület szennyeződése, amennyiben előírt fényerősségük a változások átmenete során is fennmarad. Az átmenet során a fényerősség jelentős változása nem elfogadható. Az S4 kategóriájú féklámpák kiadhatnak a többi lámpától független, változó erősségű fényt. Lehetővé lehet tenni a vezető számára, hogy az említett funkciókat az állandó fényerősségű kategóriájuknak megfelelő fényerősségre állíthassa, majd az automatikusan változó kategóriára állíthassa vissza.

5.27. M és N kategóriájú járművek esetében a kérelmezőnek be kell mutatnia a típus-jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat számára, hogy a fenti 2.7.9., 2.7.10., 2.7.12., 2.7.14. és 2.7.15. szakaszban megadott berendezések áramellátási feltételei – amikor a jármű elektromos rendszere a kérelmező által megadott meghajtású járműre jellemző állandó feszültségű üzemmódban van – megfelelnek a következő rendelkezéseknek:

5.27.1. a típus-jóváhagyási dokumentációjuk szerint különleges áramellátás-vezérlőegység/elektronikus fényforrás-vezérlőegység alkalmazásával vagy másodlagos üzemmódban vagy a kérelmező által megadott feszültségen vizsgált berendezések sorkapcsaira táplált feszültség nem lépheti túl azokat a feszültségértékeket, amelyeket a vonatkozó berendezésekre vagy funkciókra megadtak a jóváhagyás során;

5.27.2. az 5.27.1. szakasz által nem taglalt áramellátási feltételek esetében a berendezés(ek) vagy funkció(k) sorkapcsaira táplált feszültség legfeljebb 3 %-kal lépheti túl a 6,75 V-ot (6 voltos rendszerek), a 13,5 V-ot (12 voltos rendszerek), illetve a 28 V-ot (24 voltos rendszerek).

5.27.3. Az 5.27.1. és az 5.27.2. szakaszok előírásai nem érvényesek azokra a berendezésekre, amelyek elektronikus fényforrás-vezérlőegységet vagy fényerősség-szabályzót foglalnak magukban a berendezés részeként.

5.27.4. Ilyenkor a jóváhagyási dokumentáció mellé csatolni kell a megfelelőség igazolására alkalmazott módszert és a kapott eredményeket tartalmazó jegyzőkönyvet.

5.28. A geometriai láthatóságra vonatkozó általános rendelkezések

5.28.1. A geometriai láthatóság szögein belül nem lehet semmiféle olyan akadály, amely – végtelen távolságból szemlélve – gátolja a lámpa látszólagos felületének bármely részéből a fény terjedését. Azokat az akadályokat azonban nem kell figyelembe venni, amelyeket már a lámpa jóváhagyásakor számba vettek.

5.28.2. Ha a lámpához közelebb végeznek méréseket, ugyanolyan pontosság eléréséhez a megfigyelési irányt párhuzamosan el kell tolni.

5.28.3. Ha a jármű valamely további része eltakarja a már beépített lámpa látszólagos felületének valamely részét, igazolni kell, hogy a lámpa akadályok által el nem takart része megfelel a berendezés jóváhagyásához előírt fénytani értékeknek.

5.28.4. Ha azonban a vízszintes alatti geometriai láthatóság függőleges szöge 5o-ra csökkenthető (a lámpa a talajtól számítva 750 mm-nél alacsonyabban helyezkedik el), a beépített optikai egység fénymérési mezejét a vízszintes alatti 5o-ra csökkenthetik.

5.28.5. Összefüggő lámparendszer esetében a geometriai láthatóság követelményeinek teljesülniük kell, amikor az összes összefüggő lámpát egyidejűleg működtetik.

6. EGYEDI KÖVETELMÉNYEK

6.1. Távolsági fényszóró (98. és 112. sz. előírás)

6.1.1. Alkalmazás

Gépjárműveken kötelező. Pótkocsikon tilos.

6.1.2. Darabszám

Kettő vagy négy, amelyek a 31., a 98. vagy a 112. számú előírás szerint kaptak típusjóváhagyást, kivétel: „A” osztályú fényszórók.

N3 kategóriájú járműveknél: két további távolsági fényszóró beépítése megengedett.

Amennyiben a járművet négy elrejthető fényszóróval szerelték fel, két további távolsági fényszóró beépítése csak rövid szaggatott fényjelzésekből álló (lásd az 5.12. szakaszt) nappali világítás céljára megengedett.

6.1.3. Elrendezés

Nincsenek egyedi követelmények.

6.1.4. Elhelyezés

6.1.4.1. Keresztirányban: nincsenek egyedi követelmények.

6.1.4.2. Magasságban: nincsenek egyedi követelmények.

6.1.4.3. Hosszirányban: a jármű elején. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a kibocsátott fény sem közvetlenül, sem közvetve nem zavarja a jármű vezetőjét a közvetett látást biztosító berendezéseken és/vagy a jármű egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.

6.1.5. Geometriai láthatóság

A világító felület láthatóságát – beleértve az olyan területeken való láthatóságot, amelyek a megfigyelési irányból nem tűnnek megvilágítottnak – egy olyan csonka kúp alakú téren belül kell biztosítani, amelyet a világító felület kerületéből kiinduló, és a fényszóró vonatkoztatási tengelyével legalább 5o-os szöget bezáró alkotók határolnak. A geometriai láthatóság szögeinek kezdőpontja a világító felület vetületének kerülete a lencse legtávolabbi részével érintőleges keresztirányú síkban.

6.1.6. Irány

Előre.

A jármű egy-egy oldalán legfeljebb egy távolsági fényszóró mozoghat úgy, hogy bevilágítsa az útkanyart.

6.1.7. Elektromos kapcsolás

6.1.7.1. Hacsak nem rövid szaggatott fényjelzések kiadására használják őket, a távolsági fényszórók csak akkor lehetnek bekapcsolva, ha a főkapcsoló vagy a „fényszórók bekapcsolva” vagy „automatikus” állásban van, és a tompított fény automatikus bekapcsolódásához adottak a feltételek. Ez utóbbi esetben a távolsági fényszóróknak automatikusan ki kell kapcsolódniuk, amint a tompított fényszóró automatikus bekapcsolódásának feltételei megszűntek.

6.1.7.2. A távolsági fényszórók bekapcsolása történhet egyidejűleg vagy párosával. Amennyiben két további távolsági fényszórót felszerelnek – amit a 6.1.2. szakasz csak az N3 kategóriába sorolt járműveknél enged meg –, egyidejűleg legfeljebb csak két pár világíthat. A tompított fényszóró távolsági fényszóróra történő átkapcsolásakor legalább egy pár távolsági fényszórónak be kell kapcsolódnia. A távolsági fényszóró tompított fényszóróra való átkapcsolásakor valamennyi távolsági fényszórónak egyszerre kell kikapcsolódnia.

6.1.7.3. A tompított fényszórók a távolsági fényszórókkal egyidejűleg bekapcsolva maradhatnak.

6.1.7.4. Amennyiben négy elrejthető fényszórót szereltek fel, üzemi helyzetüknek meg kell akadályoznia minden további felszerelt fényszóró egyidejű működését, ha azokat rövid szaggatott fényjelzésekből álló nappali világításra szánták (lásd az 5.12. szakaszt).

6.1.8. Visszajelző

A bekapcsolás-visszajelző alkalmazása kötelező.

6.1.9. Egyéb követelmények

6.1.9.1. Az egyidejűleg bekapcsolható fényszórók együttes legnagyobb fényerőssége nem haladhatja meg a 430 000 cd értéket, amely a 100 referenciaértéknek felel meg.

6.1.9.2. Ezt a legnagyobb fényerősséget az egyes fényszórókon feltüntetett egyedi referenciaértékek összege adja. Mindegyik „R” vagy „CR” jelű fényszórónak a „10” referenciaértéket kell adni.

6.2. Tompított fényszóró (98. és 112. sz. előírás)

6.2.1. Alkalmazás

Gépjárműveken kötelező. Pótkocsikon tilos.

6.2.2. Darabszám

Kettő, amelyek a 31., a 98. vagy a 112. sz. előírás szerint kaptak jóváhagyást, kivétel: „A” osztályú fényszórók.

6.2.3. Elrendezés

Nincs különleges követelmény.

6.2.4. Elhelyezés

6.2.4.1. Keresztirányban: a vonatkoztatási tengely irányában a látszólagos felületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabb lévő széle legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű befoglaló szélességének külső pontjától.

A vonatkoztatási tengely irányában a látszólagos felületek belső szélei legalább 600 mm-re kell, hogy legyenek egymástól. Ez nem érvényes azonban az M1 és N1 kategóriájú járművekre; valamennyi egyéb gépjármű-kategória esetében ez a távolság 400 mm-re csökkenthető, ha a jármű teljes szélessége kevesebb 1 300 mm-nél.

6.2.4.2. Magasságban: a talaj felett legalább 500 mm-re, de legfeljebb 1 200 mm-re. Az N3G kategóriájú járművek (terepjárók) (11) esetében a legnagyobb magasság 1 500 mm-ig növelhető.

6.2.4.3. Hosszirányban: a jármű elején. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a kibocsátott fény nem zavarja a jármű vezetőjét sem közvetlenül, sem közvetve a közvetett látást biztosító berendezéseken és/vagy a jármű egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.

6.2.5. Geometriai láthatóság

A 2.13. szakaszban megadott α és β szögek határozzák meg:

α = 15o felfelé és 10o lefelé, β = 45o kifelé és 10o befelé.

Mivel a tompított fényszórókhoz előírt fénytani értékek nem fedik le a teljes geometriai látóteret, a fennmaradó térben legalább 1 cd érték szükséges típus-jóváhagyási célokra. A fényszóró közelében lévő válaszfalak vagy más berendezések nem okozhatnak olyan másodlagos hatásokat, amelyek zavarhatják a közlekedés többi résztvevőjét.

6.2.6. Irány

Előre.

6.2.6.1. Függőleges irány

6.2.6.1.1. A tompított fénynyaláb világos–sötét határvonalának kezdeti, lefelé irányuló dőlésszögét, amelyet olyan terheletlen járművön kell beállítani, amelynek csupán a vezetőülésében helyezkedik el egy személy, a járműgyártónak 0,1 százalékos pontossággal kell megadnia, és ezt jól olvasható és eltávolíthatatlan módon fel kell tüntetnie minden járművön a 7. mellékletben látható piktogrammal, a fényszórók közelében vagy a gyártó adattábláján.

A lefelé irányuló dőlésszög értékét a 6.2.6.1.2. szakasz szerint kell meghatározni.

6.2.6.1.2. A tompított fényszóró vonatkoztatási tengelyének irányában a terheletlen járművön mért látszólagos felület alsó szélének méterben meghatározott beépítési magasságától (h) függően a tompított fénynyaláb világos–sötét határvonala függőleges dőlésszögének az 5. melléklet statikus feltételei mellett a következő határok között kell maradnia, a következő kezdeti célértékekkel:

h < 0,8 határértékek : – 0,5 százalék és – 2,5 százalék között kezdeti célérték : – 1 százalék és – 1,5 százalék között

0,8 ≤ h ≤ 1 határértékek : – 0,5 százalék és – 2,5 százalék között kezdeti célérték : – 1 százalék és – 1,5 százalék között vagy a gyártó megítélése alapján, határértékek : – 1 százalék és – 3 százalék között kezdeti célérték : – 1,5 százalék és – 2 százalék között Ebben az esetben a járműtípus-jóváhagyási kérelemnek tartalmaznia kell, hogy a két változat közül melyiket kell használni.

h > 1 határértékek : – 1 százalék és – 3 százalék között kezdeti célérték : – 1,5 százalék és – 2 százalék között

A fenti határértékeket és a kezdeti célértékeket az alábbi grafikon foglalja össze.

Az N3G (terepjáró) kategóriájú járművek esetében, amelyeknél a fényszórók 1 200 mm magasság felett helyezkednek el, a fénynyaláb világos–sötét határvonalának függőleges elhajlása a következő határértékek közé kell, hogy essen: –1,5 százalék és –3,5 százalék.

A kezdeti célérték a következő határértékek közötti: – 2 százalék és – 2,5 százalék.

6.2.6.2. Fényszórószint-állító berendezés

6.2.6.2.1. Ha a 6.2.6.1.1. és a 6.2.6.1.2. szakasz követelményeinek teljesítéséhez fényszórószint-állító berendezés szükséges, a berendezésnek automatikusnak kell lennie.

6.2.6.2.2. Folytonosan vagy szakaszosan kézileg működtethető berendezések is megengedettek azonban, amennyiben rendelkeznek egy olyan nyugalmi helyzettel, amelyben a lámpák a szokásos állítócsavarok vagy hasonló berendezések segítségével visszaállíthatók a 6.2.6.1.1. szakaszban meghatározott kezdeti dőlésszögre.

Előírás, hogy az ilyen kézileg állítható berendezéseket a vezetőülésből lehessen működtetni.

A folyamatosan állítható berendezéseket el kell látni a tompított fénynyaláb állítását megkövetelő terhelési állapotokat jelző vonatkoztatási jellel.

A szakaszosan állítható berendezéseken a beállítható helyzetek számának az 5. mellékletben meghatározott valamennyi terhelési állapotban biztosítania kell a 6.2.6.1.2. szakaszban előírt értéktartományok betartását.

E berendezések esetében is egyértelműen jelezni kell a berendezés kezelőszerve közelében az 5. mellékletben található és a tompított fényszóró állítását igénylő terhelési állapotokat (lásd a 8. mellékletet).

6.2.6.2.3. A 6.2.6.2.1. és a 6.2.6.2.2. szakaszban leírt szerkezetek meghibásodása esetén a tompított fény nem foglalhat el olyan helyzetet, amelyben a dőlésszög kisebb, mint amekkora mértékű a berendezés meghibásodásakor volt.

6.2.6.3. Mérési eljárás

6.2.6.3.1. A kezdeti dőlésszög beállítása után a tompított fénynyaláb függőleges dőlésszögét százalékban, statikus feltételek mellett kell mérni az 5. mellékletben meghatározott terhelési állapotokban.

6.2.6.3.2. A tompított fénynyaláb dőlésszöge terhelés függvényében történő változásának mérését a 6. mellékletben meghatározott vizsgálati eljárás szerint kell végrehajtani.

6.2.6.4. Vízszintes irány

Egy vagy mindkét tompított fényszóró vízszintes iránya módosítható úgy, hogy az útkanyart megvilágítsa, feltéve, hogy amennyiben az egész fénysugarat vagy a világos–sötét határvonalat mozgatják, a világos–sötét határvonal töréspontját nem metszi a jármű súlypontja pályájának vonala a jármű elejétől olyan távolságra, amely nagyobb, mint a megfelelő tompított fényszóró beépítési magasságának százszorosa.

6.2.7. Elektromos kapcsolás

6.2.7.1. A tompított fényszóróra történő átkapcsoláskor a vezérlésnek egyidejűleg ki kell kapcsolnia minden távolsági fényszórót.

6.2.7.2. A tompított fényszórók a távolsági fényszórókkal egyidejűleg bekapcsolva maradhatnak.

6.2.7.3. A 98. számú előírás szerinti tompított fényszórók esetében a gázkisüléses fényforrásoknak a távolsági fényszóró működésekor bekapcsolva kell maradniuk.

6.2.7.4. A tompított fényszórón belül vagy a megfelelő tompított fényszóróval egyesített vagy összeépített lámpán (kivéve a távolsági fényszórót) belül elhelyezett kiegészítő fényforrás vagy egy vagy több LED modul működésbe hozható, hogy kanyarvilágítást biztosítson, feltéve, hogy a jármű súlyponti pályája vonalának vízszintes görbületi sugara legfeljebb 500 m. Ezt a gyártó számítással vagy a típusjóváhagyásért felelős hatóság által elfogadott más módon bizonyíthatja.

6.2.7.5. A tompított fényszórók be és kikapcsolása automatikusan is történhet. Lehetségesnek kell azonban lennie a tompított fényszóró kézzel való be- és kikapcsolásának is.

6.2.7.6. Ha a járművön nappali menetjelző lámpák is vannak, és a 6.19. szakasz szerint működnek, akkor

6.2.7.6.1. a tompított fényszórók be- és kikapcsolása vagy automatikusan kell, hogy történjen a 12. mellékletben foglalt követelményeknek megfelelően a környezeti fényviszonyok szerint (pl. éjszakai látási viszonyok mellett, alagutakban stb. be kell, hogy kapcsolódjon); vagy

6.2.7.6.2. a nappali menetjelző lámpák az 5.11. szakaszban felsorolt lámpákkal együtt működnek, amely esetben minimális követelményként legalább a hátsó helyzetjelző lámpáknak be kell kapcsolódniuk; vagy

6.2.7.6.3. különböző eszközök segítségével a járművezető értésére kell adni, ha a fényszórók, a helyzetjelző lámpák, és a hátsó, illetve oldalsó helyzetjelző lámpák (ha vannak) nem világítanak. Ezek az eszközök az alábbiak lehetnek: 6.2.7.6.3.1. két jól megkülönböztethető fényerősségű műszerfal-megvilágítás nappali és éjszakai üzemmódban, amely jelzi a járművezető számára, hogy a tompított fényszórót be kell kapcsolni; vagy 6.2.7.6.3.2. a 121. sz. előírás által előírt, egyébként nem megvilágított kijelzők és a kezelőszervek azonosítását ki kell világítani, ha a fényszórók be vannak kapcsolva; vagy 6.2.7.6.3.3. az optikai vagy akusztikai (vagy mindkét jelzést használó) visszajelzőnek a 12. mellékletben meghatározott csökkentett környezeti fényviszonyok mellett be kell kapcsolódnia annak érdekében, hogy figyelmeztesse a járművezetőt arra, hogy be kell kapcsolni a tompított fényszórókat. A bekapcsolódott visszajelző csak akkor kapcsolhat ki, ha a tompított fényszórókat bekapcsolták, vagy ha a motort (meghajtórendszert) beindító, illetve leállító rendszer olyan helyzetben van, amely kizárja a motor (meghajtórendszer) működtetését.

6.2.7.7. A 6.2.7.6.1. szakasz rendelkezéseinek sérelme nélkül, a tompított fényszórók automatikusan, azaz egyéb tényezők, mint pl. idő vagy környezeti feltételek (pl. napszak, a jármű helye, eső, köd stb.) függvényeként is be-, illetve kikapcsolódhatnak.

6.2.8. Visszajelző

6.2.8.1. A visszajelző választható.

6.2.8.2. A – villogó vagy folyamatos – fényjelzést adó visszajelző kötelező:

a) ha az egész fénynyalábot vagy a világos–sötét határvonal töréspontját mozgatják a kanyarvilágítás előállítása érdekében; vagy

b) ha egy vagy több LED modult alkalmaznak a fő tompított fény kibocsátására.

A következő esetben kell bekapcsolnia:

a) a világos–sötét határvonal töréspontja elmozdulásának hibás működése; vagy

b) a fő tompított fényt kibocsátó LED modulok valamelyikének meghibásodása.

A meghibásodás megszüntetéséig bekapcsolva kell maradnia. Ideiglenesen felfüggeszthető lehet, de minden esetben meg kell ismétlődnie, ha a motort elindító vagy leállító berendezést be és kikapcsolják.

6.2.9. Egyéb követelmények

Az 5.5.2. szakasz követelményei tompított fényszórókra nem érvényesek.

A fő tompított fényt kibocsátó, 2 000 lument meghaladó objektív fényáramú fényforrással vagy LED modullal (modulokkal) rendelkező tompított fényszórót kizárólag a 45. számú előírás szerinti fényszórótisztító berendezéssel (berendezésekkel) (12) együttesen lehet beépíteni.

A függőleges dőlésszög szempontjából a fenti 6.2.6.2.2. szakasz rendelkezéseit nem kell alkalmazni az olyan tompított fényszórókra, amelyek:

a) a fő tompított fényt kibocsátó LED modullal (modulokkal) rendelkeznek; vagy

b) a fő tompított fényt kibocsátó fényforrással és 2 000 lument meghaladó objektív fényárammal rendelkeznek.

Kizárólag a 98. vagy a 112. számú előírásnak megfelelő tompított fényszóró használható kanyarvilágításra.

Amennyiben a kanyarvilágítást a teljes fénynyaláb vagy a világos–sötét határvonal töréspontjának vízszintes mozgatásával valósítják meg, a kanyarvilágítás csak akkor léphet működésbe, ha a jármű előre mozog; e rendelkezés nem alkalmazandó, ha a kanyarvilágítást jobb oldali közlekedésű forgalomban jobbra forduláshoz (illetve bal oldali közlekedésnél balra forduláshoz) használják.

6.3. Első ködlámpa (19. sz. előírás)

6.3.1. Alkalmazás

Gépjárműveken választható. Pótkocsikon tilos.

6.3.2. Darabszám

Kettő.

6.3.3. Elrendezés

Nincs különleges követelmény.

6.3.4. Elhelyezés

6.3.4.1. Keresztirányban: a vonatkoztatási tengely irányában a látszólagos felületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabb lévő pontja legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű befoglaló szélességének külső pontjától.

6.3.4.2. Magasságban:

Minimum : A talaj felett legalább 250 mm-re. Maximum : M1 és N1 kategóriájú járművek esetében: a talaj felett legfeljebb 800 mm-re. Az N3G (terepjárók) (13) kivételével valamennyi egyéb jármű esetében: a talaj felett legfeljebb 1 200 mm-re. Az N3G kategóriájú járművek esetében: a legnagyobb magasság 1 500 mm-ig növelhető.

A látszólagos felületen a vonatkoztatási tengely irányában egyetlen pont sem lehet magasabban, mint a látszólagos felületen a tompított fényszóró vonatkozatási tengelyének irányában lévő legmagasabb pont.

6.3.4.3. Hosszirányban: a jármű elején. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a kibocsátott fény nem zavarja a jármű vezetőjét sem közvetlenül, sem közvetve a közvetett látást biztosító berendezéseken és/vagy a jármű egyéb fényvisszaverő felületén keresztül.

6.3.5. Geometriai láthatóság

A 2.13. szakaszban megadott α és β szögek határozzák meg:

α = 5o felfelé és lefelé, ß = 45o kifelé és 10o befelé.

Mivel az első ködlámpákhoz előírt fénytani értékek nem fedik le a teljes geometriai látóteret, a fennmaradó térben legalább 1 cd érték szükséges típus-jóváhagyási célokra. Az első ködlámpa közelében lévő válaszfalak vagy más berendezések nem okozhatnak olyan másodlagos hatásokat, amelyek zavarhatják a közlekedés többi résztvevőjét (14).

6.3.6. Irány

Előre.

6.3.6.1. Függőleges irány:

6.3.6.1.1. A „B” osztályú első ködlámpák esetében a fénynyaláb világos–sötét határvonala függőleges dőlésszögének, amelyet olyan terheletlen járművön kell beállítani, amelynek csupán a vezetőülésében helyezkedik el egy személy, –1,5 százaléknak vagy annál kisebbnek kell lennie (14).

6.3.6.1.2. Az „F3” osztályú első ködlámpák esetében:

6.3.6.1.2.1. A fénynyaláb világos–sötét határvonalának kezdeti, lefelé irányuló dőlésszögét, amelyet olyan terheletlen járművön kell beállítani, amelynek csupán a vezetőülésében helyezkedik el egy személy, a jármű gyártójának egy tizedes jegyű pontossággal kell megadnia, és ezt jól olvasható és eltávolíthatatlan módon kell feltüntetnie minden járművön az előírás 7. mellékletben látható piktogrammal, az első ködlámpa közelében vagy a gyártó adattábláján, illetve a 6.2.6.1.1. szakaszban említett jelzéssel kombinálva. A lefelé irányuló dőlésszög értékét a 6.3.6.1.2.2. szakasz szerint kell meghatározni.

6.3.6.1.2.2. a ködlámpa vonatkoztatási tengelyének irányában a terheletlen járművön mért látszólagos felület alsó szélének méterben meghatározott beépítési magasságától (h) függően a fénynyaláb világos–sötét határvonala függőleges dőlésszögének, amelyet olyan terheletlen járművön kell beállítani, amelynek csupán a vezetőülésében helyezkedik el egy személy, a következőnek kell lennie: h ≤ 0,8 határértékek : – 1 százalék és – 3 százalék között kezdeti célérték : – 1,5 százalék és – 2 százalék között h > 0,8 határértékek : – 1,5 százalék és – 3,5 százalék között kezdeti célérték : – 2 százalék és – 2,5 százalék között

6.3.6.2. Első ködlámpa szintállító berendezése

6.3.6.2.1. A 2 000 lument meghaladó objektív fényáramú fényforrással (fényforrásokkal) rendelkező első ködlámpa esetében a 6.3.6.1.2.2. szakasz követelményeinek automatikusan teljesülniük kell az előírás 5. mellékletében meghatározott valamennyi terhelési állapotban.

6.3.6.2.2. Ha a független vagy más első világító és fényjelző funkciókkal csoportosított első ködlámpához szintállító berendezés van beépítve, annak olyannak kell lennie, hogy az előírás 5. melléklete szerinti valamennyi statikus terhelési állapotban a függőleges dőlésszög a 6.3.6.1.2.2. szakaszban előírt határokon belül maradjon.

6.3.6.2.3. Amennyiben az „F3” kategóriájú első ködlámpa a tompított fényszóró vagy adaptív fényszórórendszer részét képezi, akkor a 6.2.6. szakasz követelményeit kell alkalmazni az első ködlámpa fénynyalábjának a tompított fény részeként való használatakor.

Ebben az esetben akkor is a 6.2.6. szakaszban meghatározott beállítási korlátokat lehet alkalmazni, amikor a ködlámpát ködlámpaként használják.

6.3.6.2.4. A szintállító berendezés arra is használható, hogy az első ködlámpa fénynyalábjának dőlésszögét automatikusan hozzáigazítsa a környezeti feltételekhez, feltéve, hogy a lefelé irányuló dőlésszög továbbra is megfelel a 6.3.6.1.2.2. szakaszban meghatározott határértékeknek.

6.3.6.2.5. A szintállító berendezés meghibásodása esetén az első ködlámpa fénynyalábja nem foglalhat el olyan helyzetet, amelyben a világos–sötét határvonal szintje kisebb, mint amekkora a berendezés meghibásodásakor volt.

6.3.7. Elektromos kapcsolás

A ködlámpáknak a távolsági fényszóróktól, a tompított fényszóróktól vagy a távolsági és tompított fényszórók bármely kombinációjától függetlenül ki- és bekapcsolhatónak kell lenniük, kivéve, ha az első ködlámpákat egy másik világítófunkció részeként adaptív fényszórórendszerben használják; de az első ködlámpák funkciójának bekapcsolása elsőbbséget kell, hogy élvezzen azzal a funkcióval szemben, amelyhez az első ködlámpákat valamely más berendezés részeként használják.

6.3.8. Visszajelző

A bekapcsolás-visszajelző alkalmazása kötelező. Független, nem villogó figyelmeztető fényjelzés.

6.3.9. Egyéb követelmények

Amennyiben a 19. sz. előírás 1. melléklete 10.9. pontjában lévő adatközlő lapon kimondottan utalnak erre, az „F3” osztályú első ködlámpa beállítása és fényerőssége automatikusan hozzáigazítható a környezeti feltételekhez. A fényerősség vagy a beállítás valamennyi változtatását automatikusan kell elvégezni olyan módon, hogy sem a vezetőt, sem pedig a közlekedés többi résztvevőjét ne zavarják.

6.4. Tolatólámpa (23. sz. előírás)

6.4.1. Alkalmazás

Kötelező gépjárműveken és az O2, O3 és O4 kategóriájú pótkocsikon. Az O1 kategóriájú pótkocsikon választható.

6.4.2. Darabszám

6.4.2.1. Egy berendezés kötelező, egy második pedig választható az M1 kategóriájú gépjárművek és minden más olyan jármű esetében, amelynek hossza nem haladja meg a 6 000 mm-t.

6.4.2.2. Két berendezés kötelező, kettő pedig választható valamennyi olyan jármű esetében, amelynek hossza meghaladja a 6 000 mm-t, kivéve az M1 kategóriájú járműveket.

6.4.3. Elrendezés

Nincs különleges követelmény.

6.4.4. Elhelyezés

6.4.4.1. Keresztirányban: nincs különleges követelmény.

6.4.4.2. Magasságban: a talaj felett legalább 250 mm-re, de legfeljebb 1 200 mm-re.

6.4.4.3. Hosszirányban: a jármű hátsó részén.

Ha azonban a 6.4.2.2. szakaszban említett két választható berendezést felszerelik, akkor azokat a 6.4.5. és 6.4.6. szakasz követelményeinek megfelelően a jármű oldalára vagy hátuljára kell felszerelni.

6.4.5. Geometriai láthatóság

A 2.13. szakaszban megadott α és β szögek határozzák meg:

α = 15o felfelé és 5o lefelé, β = 45o jobbra és balra, ha csak egy berendezés van, 45o kifelé és 30o befelé, ha két berendezés van.

A 6.4.2.2. szakaszban említett két választható berendezés vonatkoztatási tengelyének – ha az említett berendezéseket a jármű oldalára szerelték fel – oldalra kell irányulnia vízszintesen 10 ± 5o szögben a jármű hosszirányú középsíkjához viszonyítva.

6.4.6. Irány

Hátra.

A 6.4.2.2. szakaszban említett két választható berendezés esetében, amennyiben ezek a jármű oldalára vannak felszerelve, a 6.4.5. szakasz fent említett követelményeit nem kell alkalmazni. E berendezések vonatkoztatási tengelye azonban legfeljebb 15o-ban irányulhat kifelé a jármű hosszirányú középsíkjához viszonyítva vízszintesen hátrafelé.

6.4.7. Elektromos kapcsolás

6.4.7.1. Az elektromos kapcsolást úgy kell kialakítani, hogy a lámpa csak hátramenetben és csak akkor világítson, ha a motor elindítására és leállítására szolgáló gyújtáskapcsoló olyan pozícióban van, amelyben lehetséges a motor működtetése. Ha e két feltétel valamelyike nem teljesül, akkor a tolatólámpa nem kapcsolódhat be, és nem maradhat világító állapotban.

6.4.7.2. Emellett a 6.4.2.2. szakaszban említett két választható berendezés elektromos kapcsolását úgy kell kialakítani, hogy e berendezések csak akkor világítsanak, ha az 5.11. szakaszban említett lámpákat bekapcsolták. A jármű oldalára szerelt berendezések bekapcsolása a jármű előremenetben történő lassú manőverezése esetén legfeljebb 10 km/h sebességig megengedett, feltéve, hogy a következő feltételek teljesülnek: a) a berendezéseket külön kapcsolóval, kézzel kell bekapcsolni és kikapcsolni; b) ha manuálisan kapcsolták be őket, a hátrameneti fokozat kikapcsolását követően is bekapcsolva maradhatnak; c) amennyiben a jármű előremeneteli sebessége meghaladja a 10 km/h-t, automatikusan ki kell kapcsolódniuk – függetlenül a külön kapcsoló állásától –, ebben az esetben kikapcsolva kell maradniuk az újbóli szándékos bekapcsolásig.

6.4.8. Visszajelző

A visszajelző választható.

6.4.9. Egyéb követelmények

Nincsenek.

6.5. Irányjelző lámpa (6. sz. előírás)

6.5.1. Alkalmazás (lásd az alábbi ábrán)

Alkalmazása kötelező. Az irányjelző lámpák típusait kategóriákba sorolták (1., 1a., 1b., 2a., 2b., 5. és 6.), és valamely adott járműre történő felszerelésük egy meghatározott elrendezést („A” és „B”) tesz lehetővé.

Az „A” elrendezés valamennyi gépjárműre érvényes.

A „B” elrendezés csak pótkocsikra érvényes.

6.5.2. Darabszám

Az elrendezésnek megfelelően.

6.5.3. Elrendezések (lásd az alábbi ábrát)

„A”: két első irányjelző lámpa a következő kategóriákból:

1. vagy 1a. vagy 1b.,

amennyiben e lámpa vonatkoztatási tengelye irányába eső látszólagos felületének széle és a tompított fényszóró, illetve az első ködlámpa, ha van, vonatkoztatási tengelye irányába eső látszólagos felületének szegélye közötti távolság legalább 40 mm;

1a. vagy 1b.,

amennyiben e lámpa vonatkoztatási tengelye irányába eső látszólagos felületének széle és a tompított fényszóró, illetve első ködlámpa, ha van, vonatkozási tengelye irányába eső látszólagos felületének széle közötti távolság nagyobb 20 mm-nél, de kisebb 40 mm-nél;

1b.,

amennyiben e lámpa vonatkoztatási tengelye irányába eső látszólagos felületének széle és a tompított fényszóró, illetve első ködlámpa, ha van, vonatkozási tengelye irányába eső látszólagos felületének széle közötti távolság legfeljebb 20 mm;

két hátsó irányjelző lámpa (2a. vagy 2b. kategória);

két kiegészítő lámpa (2a. vagy 2b. kategória) valamennyi M2, M3, N2, N3 kategóriájú járművön;

két oldalsó irányjelző lámpa az 5. vagy a 6. kategóriából (minimumkövetelmények):

5.

valamennyi M1 kategóriájú járműre;

a legfeljebb 6 méter hosszú N1, M2 és M3 kategóriájú járművekre;

6.

valamennyi N2 és N3 kategóriájú járműre;

a 6 m-nél hosszabb N1, M2 és M3 kategóriájú járműre.

Az 5. kategóriájú oldalsó irányjelző lámpák 6. kategóriájú oldalsó irányjelző lámpákkal való helyettesítése minden esetben megengedett.

A 9 métert meghaladó hosszúságú M2, M3, N2 és N3 típusú járműveken oldalanként legfeljebb 3 választható, 5. kategóriájú berendezés vagy egy választható, 6. kategóriájú berendezés megengedett.

Amennyiben olyan lámpákat szereltek fel, amelyek kombinálják az első irányjelző lámpa (1., 1a. és 1b. kategória), az oldalsó irányjelző lámpa (5. és 6. kategória) funkcióit, felszerelhető két további oldalsó irányjelző lámpa (5. és 6. kategória) a 6.5.5. szakaszban említett láthatósági követelmények betartása érdekében.

„B”: két hátsó irányjelző lámpa (2a. vagy 2b. kategória);

két kiegészítő lámpa (2a. vagy 2b. kategória) valamennyi O2, O3 és O4 kategóriájú járművön.

A 9 métert meghaladó hosszúságú O2, O3 és O4 típusú járműveken oldalanként legfeljebb 3 választható, 5. kategóriájú berendezés vagy egy választható, 6. kategóriájú berendezés megengedett.

Ha adaptív fényszórórendszer is van a járművön, a kategória szempontjából figyelembe veendő távolságot az első irányjelző lámpa és a tompított fény üzemmódhoz hozzájáruló vagy a tompított fény üzemmódot ellátó ahhoz legközelebbi világítóegység (annak legközelebbi helyzetében) közötti távolság adja.

6.5.4. Elhelyezés

6.5.4.1. Keresztirányban: a vonatkoztatási tengely irányában a látszólagos felületnek a jármű hosszirányú középsíkjától legtávolabb lévő széle legfeljebb 400 mm-re lehet a jármű befoglaló szélességének külső pontjától. E feltétel nem vonatkozik a kiegészítő hátsó lámpákra.

A vonatkoztatási tengelyek irányában a két látszólagos felület belső szélei közti távolság legalább 600 mm kell, hogy legyen.

A távolság 400 mm-re csökkenthető, amennyiben a jármű teljes szélessége nem haladja meg az 1 300 mm-t.

6.5.4.2. Magasságban: a talaj felett.

6.5.4.2.1. Az 5. és 6. kategóriájú oldalsó irányjelző lámpák fénykibocsátó felületének magassága:

legalább : 350 mm az M1 és N1 kategóriájú járműveknél, és 500 mm valamennyi egyéb kategóriájú járműnél, mindkét esetben a legalacsonyabb ponttól mérve; és legfeljebb : 1 500 mm a legmagasabb ponttól mérve.

6.5.4.2.2. Az 1., 1a., 1b., 2a. és 2b. kategóriájú irányjelző lámpák 5.8. szakasz szerint mért magassága legalább 350 mm kell, hogy legyen, de az 1 500 mm-t nem haladhatja meg.

6.5.4.2.3. Ha a jármű szerkezete nem teszi lehetővé a fent ismertetett módon mért felső határok betartását, és kiegészítő hátsó lámpák nincsenek, akkor e távolságok 2 300 mm-re növelhetők az 5. és 6. kategóriájú oldalsó irányjelző lámpák, és 2 100 mm-re az 1., 1a., 1b., 2a. és 2b. kategóriájú irányjelző lámpák esetében.

6.5.4.2.4. Ha kiegészítő hátsó lámpák vannak felszerelve, akkor azokat a 6.5.4.1. szakaszban foglalt követelményeknek és a lámpák szimmetriájának megfelelő magasságban és a felépítmény alakja által megengedett, de a kötelező lámpák felett legalább 600 mm-es függőleges távolságban kell felszerelni.

6.5.4.3. Hosszirányban (lásd az alábbi ábrát)

Az oldalsó irányjelző lámpa (5. és 6. kategória) fénykibocsátó felülete és a jármű teljes hosszúságának első határát jelző keresztirányú sík közötti távolság nem haladhatja meg az 1 800 mm-t.

Ez a távolság azonban nem haladhatja meg a 2 500 mm-t:

a) az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében;

b) minden más kategóriájú jármű esetében, amennyiben a jármű szerkezete lehetetlenné teszi a láthatósági szögek minimális értékeinek betartását.

A választható, 5. kategóriájú oldalsó irányjelző lámpákat a jármű teljes hosszában egyenletes távolságban elosztva kell felszerelni.

A választható, 6. kategóriájú oldalsó irányjelző lámpákat a pótkocsi hosszának első és utolsó negyede közötti területre kell felszerelni.

6.5.5. Geometriai láthatóság

6.5.5.1. Vízszintes szögek (lásd az alábbi ábrát)

Függőleges szögek: 15° a vízszintes felett és alatt az 1., 1a., 1b., 2a., 2b. és 5. kategóriájú irányjelző lámpák esetében. A vízszintes alatti függőleges szög 5°-ra csökkenthető, ha a lámpák a talajtól számítva 750 mm-nél alacsonyabban helyezkednek el. A 6. kategóriájú irányjelző lámpák esetében 30° a vízszintes felett és 5° a vízszintes alatt. A vízszintes feletti függőleges szög 5°-ra csökkenthető, ha a kiegészítő hátsó lámpák a talaj felett legalább 2 100 mm-re helyezkednek el.

Ábra

(lásd a 6.5. szakaszt)

Az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében az azon 1., 1a. vagy 1b. kategóriájú oldalsó irányjelzők 45°-os befelé mutató szöge, amelyek látszólagos felületének alsó széle 750 mm-nél kisebb távolságra húzódik a talajtól, az irányjelző vonatkoztatási tengelyét tartalmazó vízszintes sík alatt 20°-ra csökkenthető.

6.5.5.2. Illetve a gyártó választásának megfelelően az M1 és N1 kategóriájú járművek esetében (15):

Első és hátsó irányjelző lámpák, valamint oldalsó helyzetjelző lámpák

A vízszintes szögeket lásd az alábbi ábrán:

Az azon 1., 1a. vagy 1b. kategóriájú oldalsó irányjelzők befelé mutató szögére meghatározott 45°, amelyek látszólagos felületének alsó széle 750 mm-nél kisebb távolságra húzódik a talajtól, az irányjelző vonatkoztatási tengelyét tartalmazó vízszintes sík alatt 20°-ra csökkenthető.

Függőleges szögek: 15° a vízszintes alatt és fölött. A vízszintes alatti függőleges szög 5°-ra csökkenthető, ha a lámpák a talajtól számítva 750 mm-nél alacsonyabban helyezkednek el.

Ahhoz, hogy a lámpa láthatónak minősüljön, látszólagos felülete legalább 12,5 négyzetcentiméteren korlátlanul látható kell, hogy legyen, kivéve az 5. és 6. kategóriájú oldalsó irányjelzőket. A fényvisszaverők világító felületének azon területét, amely nem engedi át a fényt, figyelmen kívül kell hagyni.

6.5.6. Irány

A gyártó előírásainak megfelelően (ha vannak).

6.5.7. Elektromos kapcsolás

Az irányjelzőknek a többi lámpától függetlenül bekapcsolhatónak kell lenniük. A jármű azonos oldalán lévő összes irányjelzőt ugyanazon vezérlőegységnek kell be- és kikapcsolnia; és szinkronban kell felvillanniuk.

A 6 méternél rövidebb M1 és N1 kategóriájú járműveken – a fenti 6.5.5.2. szakasznak megfelelő elrendezéssel – a borostyánsárga oldalsó helyzetjelző lámpák, ha ilyeneket felszereltek, szintén ugyanolyan frekvenciával (szinkronban) kell, hogy villogjanak, mint az irányjelző lámpák.

6.5.8. Visszajelző

A működés-visszajelző kötelező az 1., 1a., 1b., 2a. és 2b. kategóriájú irányjelző lámpák esetében. Lehet optikai, akusztikai vagy mindkettő. Ha a visszajelző optikai, villogó fényt kell kibocsátania, amely az említett irányjelzők bármelyikének meghibásodása esetén kialszik, vagy villogás nélkül égve marad, vagy észlelhető frekvenciaváltozást mutat. Ha a visszajelző csak hangjelzést ad, akkor annak jól hallhatónak kell lennie és jelentős frekvenciaváltozást kell mutatnia az említett irányjelző lámpák bármelyikének meghibásodása esetén.

A 6. sz. előírás 6.4.2. szakasza szerint vagy más megfelelő módon létrehozott jelzéssel kell bekapcsolni (16).

Ha a gépjármű pótkocsi vontatására alkalmas, fel kell szerelni a pótkocsi irányjelzőjét ellenőrző speciális optikai működés-visszajelzővel, hacsak a vontató visszajelzője nem észleli az egész járműszerelvény bármely irányjelző lámpája meghibásodását.

A gépjárművek és pótkocsik választható irányjelző lámpái esetében a működés-visszajelző nem kötelező.

6.5.9. Egyéb követelmények

A villogási frekvencia percenként 90 ± 30.

A visszajelző lámpának az irányjelző működtetését legfeljebb 1 másodperc, az irányjelző első kialvását legfeljebb 1,5 másodperc késéssel kell követnie. Ha a gépjármű pótkocsi vontatására alkalmas, előírás, hogy a vontató jármű irányjelző lámpáinak működtetése a pótkocsi irányjelző lámpáit is működtesse. Valamely irányjelző lámpa meghibásodása esetén (kivéve rövidzárlat) a többi irányjelzőnek tovább kell villognia, azonban a villogás frekvenciája ez esetben eltérhet az előírttól.

6.6. Elakadásjelző lámpa

6.6.1. Alkalmazás

Alkalmazása kötelező.

A jelzést az irányjelző lámpák egyidejű működtetésével kell adni, a fenti 6.5. szakasz követelményeinek megfelelően.

6.6.2. Darabszám

A 6.5.2. szakasznak megfelelően.

6.6.3. Elrendezés

A 6.5.3. szakasznak megfelelően.

6.6.4. Elhelyezés

6.6.4.1. Szélesség: A 6.5.4.1. szakasznak megfelelően.

6.6.4.2. Magasság: A 6.5.4.2. szakasznak megfelelően.

6.6.4.3. Hosszúság: A 6.5.4.3. szakasznak megfelelően.

6.6.5. Geometriai láthatóság

A 6.5.5. szakasznak megfelelően.

6.6.6. Irány

A 6.5.6. szakasznak megfelelően.

6.6.7. Elektromos kapcsolás

6.6.7.1. A jelet külön kézi kapcsolóval kell be- és kikapcsolni, melynek hatására az irányjelző lámpáknak szinkronban kell villogniuk.

6.6.7.2. Az elakadásjelző lámpa automatikusan is bekapcsolódhat a jármű ütközését, illetve a 6.22. szakasz szerinti vészfékjelzés kikapcsolódását követően. Ilyen esetekben kézzel is kikapcsolható.

6.6.7.3. A 6 méternél rövidebb M1 és N1 kategóriájú járműveken – a fenti 6.5.5.2. szakasznak megfelelő elrendezéssel – a borostyánsárga oldalsó helyzetjelző lámpák, ha ilyeneket felszereltek, szintén ugyanolyan frekvenciával (szinkronban) kell, hogy villogjanak, mint az irányjelző lámpák.

6.6.8. Visszajelző

A bekapcsolás-visszajelző alkalmazása kötelező. Villogó figyelmeztető fény, amely a 6.5.8. szakaszban meghatározott visszajelzővel vagy visszajelzőkkel együtt is működhet.

6.6.9. Egyéb követelmények

A 6.5.9. szakasznak megfelelően. Ha a gépjármű pótkocsi vontatására is alkalmas, az elakadásjelző lámpa kapcsolójának a pótkocsi irányjelző lámpáinak működtetésére is alkalmasnak kell lennie. Az elakadásjelző lámpának akkor is működőképesnek kell lennie, ha a motort beindító, illetve leállító rendszer olyan helyzetben van, amely kizárja a motor elindítását.

6.7. Féklámpa (7. sz. előírás)

6.7.1. Alkalmazás

S1 vagy S2 kategóriájú berendezések : valamennyi jármű-kategória esetében kötelező. S3 vagy S4 kategóriájú berendezések : az M1 és N1 kategóriájú járműveken kötelező, a vezetőfülkével felszerelt alvázak és nyitott rakfelületű N1 kategóriájú járművek kivételével; az egyéb jármű-kategóriák esetében választható.

6.7.2. Darabszám

Két S1 vagy S2 és egy S3 vagy S4 kategóriájú berendezés valamennyi jármű-kategórián.

6.7.2.1. Az M2, M3, N2, N3, O2, O3 és O4 kategóriájú járművekre két választható, S1 vagy S2 kategóriájú berendezést lehet felszerelni, kivéve, amikor S3 vagy S4 kategóriájú berendezés van felszerelve.

6.7.2.2. Ha a jármű hosszirányú középsíkja nem rögzített felépítményelemen helyezkedik el, hanem egy vagy két mozgatható járműelemet választ el egymástól (pl. ajtókat), és nincsen elegendő hely egy S3 vagy S4 kategóriájú berendezés beépítésére sem a hosszirányú középsíkon az ilyen mozgatható elem(ek) felett, akkor:

vagy két S3 vagy S4 kategóriájú „D