ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.2.19.2.

A kezelőszerv elektromos meghibásodása esetén, illetve a kezelőszerv és az azzal közvetlenül összekötött elektronikus vezérlőegység közötti elektromos vezérlésátvitelen belüli vezetékezés szakadása esetén – amely az energiaellátást nem érinti – a rögzítőfékrendszer vezetőülésből történő alkalmazásának, és ezáltal a jármű 8 %-os lejtőn álló helyzetben való megtartásának továbbra is lehetségesnek kell lennie. Ebben az esetben a rögzítőféknek a jármű álló helyzetében történő automatikus működésbe hozása is megengedett, feltéve, hogy a fenti fékhatásosság elérhető, és a rögzítőfék behúzását követően ebben az állapotban is marad, az indítókapcsoló helyzetétől függetlenül. Ekkor a rögzítőféknek önműködően ki kell oldania, amint a járművezető a járművet ismét mozgásba hozza. A fentiek eléréséhez vagy annak támogatásához használható motoros/kézi erőátvitel vagy automatikus erőátvitel („park” állás). 5.2.19.2.1. Az elektromos erőátvitel vezetékezésén belüli szakadást vagy a rögzítőfékrendszer kezelőszervében bekövetkezett elektromos hibát a járművezető számára az 5.2.21.1.2. szakaszban meghatározott sárga figyelmeztető jelzés jelzi. Ha a figyelmeztető jelzést a rögzítőfékrendszer vezérlésátvitelében bekövetkezett elektromos hiba váltja ki, a sárga figyelmeztető jelzésnek a szakadás bekövetkezésekor azonnal jeleznie kell. Ezen túlmenően a kezelőszerv elektromos meghibásodását, illetve az elektronikus vezérlőegysége(ke)n kívüli vezetékezés szakadását – amely az energiaellátást nem érinti – a járművezető számára az indítókapcsoló „on” (bekapcsolt) állásánál azonnal az 5.2.21.1.1. szakaszban meghatározott villogó vörös figyelmeztető jelzésnek kell jeleznie, ideértve a kezelőszerv működtetését követő legalább 10 másodperces jelzést is. Ha azonban a rögzítőfékrendszer a rögzítőfék helyes behúzását észleli, a villogó vörös figyelmeztető jelzés beszüntethető, és a rögzítőfék alkalmazását folyamatos vörös jelzésnek kell jeleznie. Amennyiben a rögzítőfék működtetését normális körülmények között az 5.2.21.2. szakasz valamennyi követelményének megfelelő külön vörös figyelmeztető jelzés mutatja, ezt a jelzést kell használni a vörös jelzésre megadott fenti követelmények teljesítéséhez is.
6.2.5.3.5.

A hevedert 40 000 alkalommal a 7.6.1. szakaszban leírt módszerrel ismételten ki kell húzni az övvisszahúzóból, és hagyni kell visszahúzódni. Ezt követően az övvisszahúzón el kell végezni a 7.2. szakaszban leírt korrózióvizsgálatot, majd a 7.6.3. szakasz szerinti porállósági vizsgálatot. Ezután egy további 5 000 (összesen 45 000) ciklusból álló vizsgálaton is meg kell felelnie. Ha a szerelvénynek feszüléscsökkentő szerkezet is részét képezi, a fenti vizsgálatokat el kell végezni úgy is, hogy a feszüléscsökkentő szerkezet működik, és úgy is, hogy ki van kapcsolva. A fenti vizsgálatok után az övvisszahúzónak továbbra is megfelelően kell működnie, és meg kell felelnie a fenti 6.2.5.3.1., 6.2.5.3.3. és 6.2.5.3.4. szakaszban meghatározott követelményeknek.
5.2.3.4.

Az 5.2.3.3. szakasz szerint a jármű gyártója által meghatározott ISOFIX gyermekbiztonsági készülék alsó felülete elhelyezkedési szögeinek a szögeket a járműnek az ezen előírás 4. mellékletének 2. függelékében meghatározott referenciasíkjaihoz mérve a következő határokon belül kell lenniük: a) az Y tengely körül: 15° ± 10°; b) az X tengely körül: 0° ± 5°; c) a Z tengely körül: 0° ± 10°. Az i-Size ülőhelyek esetében – amennyiben az 5.2.3.4. szakaszban meghatározott határértékeket nem lépik túl – megengedhető, hogy a kitámasztótalp méretezési térfogatának megfelelő legkisebb kitámasztóláb-hosszúság nagyobb elfordulási szöget eredményezzen, mint amekkora a jármű üléséből vagy szerkezetéből egyébként kényszerűen következne. Az ISOFIX gyermekbiztonsági készüléket a nagyobb elfordulási szög mellett is be kell tudni szerelni.
c)

1 000 000 ciklus („H3” jelzés), ha az a) és b) pont mellett a motor akkor is automatikusan leáll, amikor a gyorsító pedált felengedik. A fenti rendelkezésektől eltérve úgy kell tekinteni, hogy a b) pontnak megfelelő szelep az a) pontban előírtakat is teljesíti, a c) pontnak megfelelő szelep pedig az a) és b) pontban előírtakat is teljesíti.
1.4.1.2.2.

Minden vizsgálatot nem terhelt járművel is meg kell ismételni. Gépjármű esetében a járművezetőn kívül egy második személy is tartózkodhat az első ülésen, akinek feladata a vizsgálatok eredményeinek feljegyzése. Félpótkocsik vontatására szolgáló vontatók esetében a terheletlen járművel való vizsgálatokat pótkocsi nélkül kell elvégezni, de akkora tömeggel, amekkora a nyeregcsatlakoztatást helyettesíti. Ebbe beletartozik a pótkeréknek megfelelő tömeg is, ha a pótkerék a jármű szabvány felszerelései közé tartozik. Abban az esetben, ha a járművet csak vezetőfülkével felszerelt alvázként mutatják be, pótterhelést lehet alkalmazni a felépítmény tömegének szimulálására, amely nem haladhatja meg a gyártó által az előírás 2. mellékletben bejelentett legkisebb tömeget. Elektromos regeneratív fékrendszerrel felszerelt járművek esetében a követelmények a rendszer kategóriájától függően változnak: A kategória: A 0. típusú vizsgálatok során nem szabad használni a külön beszerelt elektromos regeneratív fékrendszer kezelőszervét. B kategória: Az elektromos regeneratív fékrendszernek a keltett fékezési erőkben való részesedése nem haladhatja meg a rendszer kialakítása által garantált minimumszintet. Ezt a követelményt akkor lehet teljesítettnek tekinteni, ha az akkumulátorok töltése az alábbi töltöttségi állapotok egyike, a töltöttségi állapot (3) e melléklet függelékében meghatározott módszer szerint mérve: a) a gyártó által a jármű jellemzői között ajánlott legmagasabb töltöttségi szint; vagy b) a gyártó egyedi ajánlásának hiányában legalább a teljes töltöttségi szint 95 %-a; vagy c) a jármű önműködő töltésvezérléséből eredő legmagasabb szint; vagy d) amikor a vizsgálatokat regeneratív fékezési összetevő nélkül végzik, az akkumulátorok töltöttségi állapotától függetlenül.
5.2.

Három vizsgálatot kell elvégezni tüzelőanyaggal feltöltött különböző tartályokon az alábbiak szerint: 5.2.1. amennyiben a tartály szikragyújtású vagy kompressziós gyújtású motorral ellátott járművekbe szerelhető be, három vizsgálatot „szuper” minőségű benzinnel feltöltött tartályokon kell végrehajtani; 5.2.2. amennyiben a tartály kizárólag kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművekbe szerelhető be, három vizsgálatot gázolajjal feltöltött tartályokon kell végrehajtani; 5.2.3. a tartályt és annak tartozékait mindegyik vizsgálathoz vizsgálati állványra kell szerelni úgy, hogy az a lehető legjobban megfeleljen a tényleges beszerelési körülményeknek. A tartály állványra történő rögzítése módjának meg kell felelnie a járműre történő beszerelésére vonatkozó előírásoknak. Különleges járművekben való felhasználásra tervezett tartályok esetében azokat a járműrészeket, amelyek a tartályt és annak tartozékait védik a lángok ellen, illetve bármilyen módon befolyásolják a tűz terjedését, valamint a tartályon és csatlakozókon elhelyezett, meghatározott alkatrészeket szintén figyelembe kell venni. A vizsgálat alatt minden nyílást le kell zárni, de a szellőztetőrendszernek továbbra is működnie kell. Közvetlenül a vizsgálat előtt a tartályt a térfogata 50 százalékáig fel kell tölteni az előírt tüzelőanyaggal.
4.2.7.

az „MPT” (esetleg „ML” vagy „ET”) és/vagy a „POR” felirat, ha a gumiabroncs használati kategóriája „speciális” kivitelű. Rövidítések: ET (Extra Tread): extra futófelület, ML (for Mining and Logging): bányászat és fakitermelés, MPT (Multi-Purpose Truck): többcélú tehergépjármű, POR (Professional Off-Road): professzionális terepjáró.
8. MELLÉKLET

A HELYSZÍNI ELLENŐRZÉS ÁLTAL JÓVÁHAGYOTT MEGFELELŐSÉG

A megfelelőség jóváhagyásáról vagy elvetéséről a táblázatban megadott értékeknek megfelelően kell dönteni. A LED-es fényforrásokat minden jellemzőcsoport tekintetében a táblázatban megadott értékek alapján kell jóváhagyni vagy elutasítani (1).

1 % (*1) 6,5 % (*1) Elfogadás Elutasítás Elfogadás Elutasítás Az első minta mérete: 125 egység 2 5 11 16 Ha a nem megfelelő egységek száma nagyobb, mint 2 (11), de kevesebb, mint 5 (16), akkor egy 125 egységből álló második mintát kell venni, és a 250 egységet együtt kell megvizsgálni 6 7 26 27

(1) A javasolt rendszer a LED-es fényforrások megfelelőségének értékelésére szolgál annak alapján, hogy a nem megfelelő értékek elfogadható aránya 1, illetve 6,5 százalék, és a „Sampling Plans and Procedures for Inspection by Attributes” (Mintavételi tervek és eljárások jellemzők alapján történő ellenőrzéshez) című 60410. IEC-kiadvány szerinti, a rendes vizsgálatra vonatkozó kettős mintavételi terven alapul.

(*1) A LED-es fényforrásokat a 6. melléklet 1. táblázatában felsorolt jellemzőcsoportokat követve kell megvizsgálni és a vizsgálati eredményeket az említett jellemzőcsoportok szerint kell feljegyezni.
5.2.2.4.

Az 5.2.2.3. szakasz szerint a jármű gyártója által meghatározott ISOFIX gyermekbiztonsági készülék alsó felülete elhelyezkedési szögeinek a szögeket a járműnek az ezen előírás 3. mellékletének 2. függelékében meghatározott referenciasíkjaihoz mérve a következő határokon belül kell lenniük: a) az Y tengely körül: 15° ± 10°; b) az X tengely körül: 0° ± 5°; c) a Z tengely körül: 0° ± 10°. Az i-Size ülőhelyek esetében – amennyiben az 5.2.2.4. szakaszban meghatározott határértékeket nem lépik túl – megengedhető, hogy a kitámasztótalp méretezési térfogatának megfelelő legkisebb kitámasztóláb-hosszúság nagyobb elfordulási szöget eredményezzen, mint amekkora a jármű üléséből vagy szerkezetéből egyébként kényszerűen következne. Az ISOFIX gyermekbiztonsági készüléket a nagyobb elfordulási szög mellett is be kell tudni szerelni. Ez a szakasz nem vonatkozik az ISO/B2 méretű gyermekbiztonsági készülékekre.
5.4.3.6.1.

Az 5.4.3.6. szakasz követelményei ellenére megengedett, hogy az M 2 és M 3 kategóriájú járművek utasüléseinek tényleges felső rögzítési pontját az előírt érték alá lehessen beállítani feltéve, hogy teljesülnek a következő követelmények: a) a biztonsági övön vagy ülésen tartósan jelölni kell a tényleges felső rögzítési pont azon helyzetét, amelytől kezdve teljesül az 5.4.3.6. szakaszban a felső rögzítési pont magasságára vonatkozóan előírt minimumérték. Ennek a jelölésnek egyértelműen jeleznie kell a felhasználó számára, hogy a rögzítési pont mettől van olyan helyzetben, amely alkalmas egy átlagos termetű felnőtt általi használatra; b) a tényleges felső rögzítési pontot úgy kell kialakítani, hogy a magassága az öv ülő helyzetben lévő viselője számára könnyen hozzáférhető, továbbá kényelmesen és könnyen használható kézi beállító berendezéssel beállítható legyen; c) a tényleges felső rögzítési pontot úgy kell kialakítani, hogy lehetetlenné tegye a rögzítési pont véletlen felfelé mozdítását, ami csökkentené az eszköz hatékonyságát a rendeltetésszerű használat során; d) a gyártónak a jármű kézikönyvében egyértelmű iránymutatást kell adnia az ilyen rendszerek beállítására vonatkozóan, valamint tanácsot arra nézve, hogy megfelelők-e, és ha igen, milyen korlátozásokkal megfelelők alacsony utasok általi használatra. Abban az esetben azonban, ha a vállmagasságnak megfelelő beállítást lehetővé tevő szerkezet nem kapcsolódik közvetlenül sem a járműszerkezethez, sem az ülésszerkezethez, hanem egy rugalmas vállmagasság-beállító szerkezet révén valósul meg: e) a fenti a) és d) pontban említett követelményeknek továbbra is teljesülniük kell a 14. számú előírás szerinti típusjóváhagyási eljárás keretében a beszerelésre kerülő utasbiztonsági rendszer használata révén; f) igazolni kell, hogy a biztonsági öv a rugalmas vállmagasság-beállító szerkezettel együtt megfelel a 16. számú előírás utasbiztonsági rendszerekre vonatkozó követelményeinek; a b) és a c) pontban foglalt követelményeket a 16. számú előírás 8.3. szakasza szerint kell teljesíteni.
1.5.

A láncok vagy kötelek megfeszítése és a hátsó rögzítés Az A és B vizsgálathoz először a C láncot vagy kötelet kell körülbelül 1 kN terheléssel megfeszíteni. Majd a négy A és B láncot vagy kötelet kell megfeszíteni, és a C láncot vagy kötelet legalább 10 kN húzófeszültségnek kell kitenni. A C lánc vagy kötél és a vízszintes sík legfeljebb 15°-os szöget zárhat be. Az alvázkeret és a talajszint közötti D ponton legalább 500 N függőleges rögzítőerőt kell kifejteni (lásd az alábbi 1. ábrát). A C vizsgálat esetében a fent leírt B láncokat vagy köteleket az E és az F láncok vagy kötelek helyettesítik (lásd az alábbi 2. ábrát).
6.8.2.

A fenti 5.5.4. szakaszban említett hibajelzésnek be kell kapcsolnia legkésőbb 10 másodperccel azután, hogy a jármű sebessége meghaladta a 10 km/h-t, és bekapcsolt állapotban is kell maradnia, továbbá ismét be kell kapcsolnia közvetlenül a gyújtáskapcsoló ki- és bekapcsolásából álló ciklusnak a jármű álló helyzetében történő újabb végrehajtását követően mindaddig, amíg a szimulált hiba fennáll.
6.5.10.

A vizsgálat követelményei akkor minősülnek teljesítettnek, ha a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése az ezen előírás 1. függelékének 1. táblázatában szereplő valamennyi vizsgálati esetben azelőtt bekapcsolódik, hogy a jármű legelső pontja eléri a C vonalat, de nem kapcsolódik be azelőtt, hogy a jármű legelső pontja eléri a D vonalat (lásd a fenti 6.5.7. szakaszt, melynek alkalmazásában a D vonal csak az 1. függelék 1. táblázatában szereplő vizsgálati esetekben releváns), valamint a holttérfigyelő rendszer tájékoztató jelzése nem kapcsolódik be egyetlen vizsgálat során sem a közlekedési jelzés mellett való elhaladáskor (lásd a fenti 6.5.8. szakaszt). Nem kell azonban tájékoztató jelzést adni, ha a kerékpár és a jármű jobb első sarka közötti relatív hosszirányú távolság hátrafelé mérve több mint 30 m, előrefelé mérve pedig több mint 7 m. Legfeljebb 5 km/h-s járműsebesség esetén elfogadhatónak tekinthető, ha a tájékoztató jelzés 1,4 másodperccel azt megelőzően kapcsolódik be, hogy a kerékpár elérte az 1. függelék 1. ábráján meghatározott elméleti ütközési pontot. 25 km/h feletti járműsebesség esetén, ahol a féktávolság nagyobb, mint 15 m, az 1. függelék 1. ábrája szerinti dc értéknek az 1. függelék 2. táblázatában meghatározott értéknek kell lennie.
4.3.

Amennyiben a biztonsági rendszert felnőttbiztonsági övvel együtt használják, egy, a biztonsági rendszerhez tartósan rögzített rajzon jól láthatóan fel kell tüntetni a hevederek vezetésének helyes módját. Amennyiben a biztonsági rendszert a felnőttbiztonsági öv tartja a helyén, a heveder vezetését színkód segítségével jól láthatóan jelölni kell a terméken. Ha az eszközt a menetiránynak megfelelően szerelik fel, a hevedervezetést piros színnel kell jelölni, ha pedig a menetiránynak háttal, akkor kék színnel. Azokon az eszközökön, amelyeket a menetiránynak háttal és a menetiránynak megfelelően is be lehet szerelni a hevedervezetés megváltoztatása nélkül (például megfordítható rendszer esetében), mindkét színt használni kell. Ugyanezeket a színeket kell használni az eszközre felerősített címkéken is, amelyek a használat módját mutatják be. Egyértelműen meg kell különböztetni a biztonsági öv medenceövi részének és átlós részének tervezett hevedervezetését. A biztonsági öv minden részét jelöléssel, például színkóddal, szöveggel, formákkal stb. kell megkülönböztetni. A heveder vezetésének valamennyi ábráján egyértelműen fel kell tüntetni a gyermekbiztonsági rendszernek a járműhöz viszonyított irányát. Elfogadhatatlanok a heveder vezetését bemutató olyan ábrák, amelyeken nem látható a jármű ülése. Az e szakaszban megadott jelölést úgy kell feltüntetni, hogy a járműbe szerelt biztonsági rendszeren is jól látható legyen. A 0. testtömegcsoportba tartozó biztonsági rendszereken azután is látszania kell a jelölésnek, miután a gyermeket elhelyezték benne.
1. MELLÉKLET

Értesítés

(legnagyobb formátum: A4 [210 × 297 mm])





Tárgy (2): Jóváhagyás megadása Jóváhagyás kiterjesztése Jóváhagyás elutasítása Jóváhagyás visszavonása A gyártás végleges leállítása

a jármű ülésével egybeépített vagy különálló fejtámlatípusra vonatkozóan, a 25. számú előírás alapján

Jóváhagyás száma: … Kiterjesztés száma: …

1. Márkanév vagy védjegy: …

2. A gyártó neve: …

3. Adott esetben a gyártó képviselőjének neve: …

4. Cím: …

5. A jóváhagyási kérelem benyújtásának dátuma: …

6. A vizsgálatokat elvégző műszaki szolgálat: …

7. A fejtámla rövid leírása (3)…

8. Azon ülések típusai és jellemzői, amelyekre a fejtámlát szánják, illetve amelyekkel a fejtámlát egybeépítették …

9. Azon járművek típusai, amelyekbe a fejtámlával ellátott üléseket szánják …

10. A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv dátuma: …

11. A műszaki szolgálat által kiadott vizsgálati jegyzőkönyv száma: …

12. A jóváhagyást megadták/elutasították/kiterjesztették/visszavonták: (2) …

13. Hely: …

14. Dátum: …

15. Aláírás: …

16. A típusjóváhagyó hatóságnál őrzött dokumentumok jegyzékét csatoltuk ehhez az értesítéshez; a jegyzéket a hatóság kérésre kiadhatja.

(1) Distinguishing number of the country which has granted, extended, refused or withdrawn approval (see approval provisions in the Regulation).

(2) A nem kívánt rész törlendő.

(3) „Egybeépített” vagy „levehető” fejtámlák esetében (lásd ezen előírás 2.2.1. és 2.2.2. szakaszának fogalommeghatározásait) ezt a rovatot nem kell kitölteni, ha a 8. rovatban valamennyi szükséges jellemzőt és adatot megadnak.
3.6.1.

A lábszárakat az üléspárna elülső végétől a lehető legtávolabb kell elhelyezni, miközben a comboknak az a) ábrán látható módon érintkezésben kell maradniuk az üléspárnával. A b) ábrának megfelelően mindkét lábat le kell ereszteni annyira, hogy a lábfej érintkezésbe kerüljön a padlóval, miközben a lábfejet és a sípcsontot egymáshoz viszonyítva megfelelő szögben, a comb dőlésszögét pedig állandó értéken kell tartani. Miután mindkét sarok leért a padlóra, a lábfejet el kell forgatni annyira, hogy a lábujj a c) ábrán látható módon a lehető legszorosabban érintkezzen a padlóval. Ha nem sikerül mindét lábfejet a padlóhoz érinteni, akkor addig kell leereszteni őket, amíg a lábikra hozzá nem ér az üléspárna elülső végéhez, vagy a láb hátsó része érintkezésbe nem kerül a jármű belsejével. A lábfejet a d) ábrán látható módon – amennyire lehet – a padlóval párhuzamosan kell tartani. A járműszekrény bármilyen zavaró kinyúlása esetén a lábfejet a lehető legkisebb mértékben el kell fordítani a sípcsonttól. Ha a zavaró körülmény továbbra is fennáll, annak kiküszöbölése vagy minimalizálása érdekében a combcsontot kell elforgatani. A lábfejeket úgy kell befelé vagy kifelé mozgatni, hogy közben a térdek közötti távolság állandó maradjon. a) ábra b) ábra c) ábra d) ábra
5.3.

Valamennyi fényjelző berendezés esetében, beleértve az oldalra felszerelt berendezéseket is, a járműre történő felszerelést követően a lámpa vonatkoztatási tengelyének párhuzamosnak kell lennie a jármű úttesten való felfekvési síkjával; továbbá oldalsó fényvisszaverő prizmák esetében merőlegesnek kell lennie a jármű hosszirányú középsíkjára, minden más fényjelző berendezés esetében pedig párhuzamosnak kell lennie az említett síkkal.A megengedett tűrés bármely irányban ± 3°. Ha a gyártó a berendezés rögzítésére vonatkozóan külön utasításokat határozott meg, azokat is be kell tartani.
3.2.

A „rendszer” funkcióinak a vezérlési stratégiákra is kiterjedő leírása Be kell nyújtani egy leírást, amely egyszerűen ismerteti a „rendszer” összes funkcióját, köztük a vezérlési stratégiákat, valamint az ODD-n belüli dinamikus vezetési feladatok elvégzéséhez alkalmazott módszereket és azokat a határokat is, amelyek között az automatizált sávtartó rendszernek működnie kell, beleértve egy nyilatkozatot a vezérlés megvalósításának mechanizmusáról (mechanizmusairól). A gyártónak le kell írnia a rendszer és a járművezető, az utasok és más úthasználók, valamint az ember–gép interfész (HMI) között várható kölcsönhatásokat. Minden olyan bekapcsolt vagy letiltott automatizált vezetési funkciót, amelynek hardvere és szoftvere a gyártás idején a járműben van, be kell jelenteni, és a járműben való használatuk megkezdése előtt ki kell rájuk terjeszteni e melléklet követelményeit. A gyártónak az adatfeldolgozást is dokumentálnia kell abban az esetben, ha folyamatos tanulási algoritmusokat alkalmaz.
5.1.1.

Közvetlen érintés elleni védelem A feszültség alatt álló alkatrészeknek meg kell felelniük az 5.1.1.1. és 5.1.1.2. szakasznak a közvetlen érintés elleni védelem tekintetében. A villamos érintésvédelmi elválasztókat, a burkolatokat, a szilárd szigetelőket és a csatlakozókat úgy kell kialakítani, hogy szerszám, illetve az N2, N3, M2 és M3 jármű-kategóriák esetében a jármű kezelője által működtethető be/kikapcsoló vagy azzal egyenértékű eszköz nélkül ne lehessen felnyitni, leválasztani, szétszerelni, illetve eltávolítani. Az azonban megengedett, hogy a csatlakozókat (beleértve a jármű főcsatlakozóját is) szerszámok használata nélkül is le lehessen választani, ha azok teljesítik az alábbi követelmények legalább egyikét: a) megfelelnek mind az 5.1.1.1., mind az 5.1.1.2. szakaszban foglalt követelményeknek, amennyiben le vannak választva; vagy b) reteszelőberendezéssel rendelkeznek (legalább két különböző művelet szükséges ahhoz, hogy a csatlakozót a csatlakozórészről leválasszák). Továbbá a csatlakozó részét nem képező egyéb alkatrészeket is úgy kell kialakítani, hogy csak szerszám, illetve az N2, N3, M2 és M3 jármű-kategóriák esetében a jármű kezelője által működtethető be/kikapcsoló vagy azzal egyenértékű eszköz segítségével legyenek eltávolíthatók a csatlakozó leválasztása érdekében; vagy c) a csatlakozó leválasztását követő egy másodpercen belül a feszültség alatt álló alkatrészek feszültsége egyenáram esetében 60 V-ra vagy az alá, illetve váltakozó áram esetében 30 V-ra (effektív érték) vagy az alá csökken. Az N2, N3, M2 és M3 jármű-kategóriák esetében a REESS töltési folyamatától eltekintve feszültség alatt nem álló vezető csatlakozóeszközök mentesülnek e követelmény alól, ha a jármű tetején, a járművön kívül álló személy számára elérhetetlen helyen találhatók, és az M2 és M3 jármű-kategóriák esetében a jármű fellépőjétől a tetőre szerelt töltőberendezésig terjedő minimális ráhajlási hossz 3 m. Ha a jármű belsejében a megemelt padló miatt több lépcsőfok van, a ráhajlási hosszt – az 1. ábrán látható módon – a beszállást segítő legalsó lépcsőfoktól kell mérni.
3.1.3.

Mozgatható deformálódó akadály A mozgatható deformálódó akadálynak meg kell felelnie a következő előírásoknak: a) a mozgatható deformálódó akadály össztömegének az ütközőfelületet is beleértve 1 361 ± 4,5 kg-nak kell lennie; b) a mozgatható deformálódó akadály teljes hosszának az ütközőfelületet is beleértve 4 115 mm ± 25 mm-nek kell lennie; c) a mozgatható deformálódó akadály teljes hosszának az ütközőfelület nélkül 3 632 mm-nek kell lennie (az 50,8 mm vastag rögzítőelemet is beleértve); d) a hordozó kocsikeret teljes szélességének 1 251 mm-nek kell lennie; e) az első vagy a hátsó kerekek középvonalai között mér nyomtávnak 1 880 mm-nek kell lennie; f) a hordozó kocsikeret tengelytávjának 2 591 mm ± 25 mm-nek kell lennie; g) a mozgatható deformálódó akadály (két kamerával és kameraállványokkal, fénycsapdával és csökkentett ballaszttal) tehetetlenségi jellemzői; a tömegközéppont helyzetét meghatározó adatok a következők: X = (1 123 ± 25) mm az első tengelytől hátrafelé Y = (7,6 ± 25) mm a hosszirányú középsíktól balra Z = (450 ± 25) mm a talajtól A tehetetlenségi nyomatékok (a vizsgálati célokra vonatkozó 5 %-os tűrés mellett) a következők: Keresztirányú tengely körüli elfordulás (bólintás) = 2 263 kg-m2 Hosszirányú tengely körüli elfordulás (oldaldőlés) = 508 kg-m2 Függőleges tengely körüli elfordulás (irányeltérés) = 2 572 kg-m2 h) A méhsejtszerkezetű ütközőfelület formája: Szélesség = 1 676 mm ± 6 mm Magasság = 559 mm ± 6 mm Szabad magasság = 229 mm ± 3 mm Mélység a lökhárító magasságában = 483 mm ± 6 mm Mélység a felső ütközőfelületen = 381 mm ± 6 mm i) A méhsejtszerkezetű ütközőfelület erő hatására történő alakváltozási tulajdonságainak (nyomószilárdságának) 310 kPa ± 17 kPa-nak, a lökhárító esetében pedig 1 690 kPa ± 103 kPa-nak kell lenniük. Más paraméterek és beállítások hasonlóak lehetnek az ezen előírás 2. szakaszában szereplő fogalommeghatározásokhoz.