I 
 
(Kötelezően közzéteendő jogi aktusok) 
 
   
Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának 49. számú 
előírása (UN/ECE) – Egységes rendelkezések a sűrítéses gyújtású és 
földgázüzemű motoroknak, a cseppfolyós probán-bután gázüzemű 
(pb-gázüzemű) külső gyújtású motoroknak, valamint a sűrítéses gyújtású 
és földgázüzemű motorral, illetve pb-gázüzemű külső gyújtású motorral 
rendelkező járműveknek a motor szennyezőanyag-kibocsátása 
tekintetében való jóváhagyásáról 
  
3. javított változat
 
 
Amely magába foglalja a következőket:  
01-es módosítássorozat – Hatálybalépés dátuma: 1990. május 14. 
02-es módosítássorozat – Hatálybalépés dátuma: 1992. december 30. A 02-es módosítássorozat 1. helyesbítése, amely a következő letéteményes általi körbeküldés hatálya alá esik:      C.N.232.1992.TREATIES-32, kelt: 1992. szeptember 11. A 02-es módosítás sorozat 2. helyesbítése a következő letéteményes általi körbeküldés hatálya alá esik:      C.N.353.1995.TREATIES-72, kelt: 1995. november 13. 1. helyesbítés a 2. javított változathoz (Hibajegyzék – csak angol nyelvű) 1. kiegészítés a 02-es módosítássorozathoz – Hatálybalépés dátuma : 1996. május 18. 2. kiegészítés a 02-es módosítássorozathoz – Hatálybalépés dátuma : 1996. augusztus 28. A 02-es módosítássorozat 1. kiegészítésére vonatkozó 1. helyesbítés a következő letéteményes általi körbeküldés hatálya alá esik:      C.N.426.1997.TREATIES-96, kelt: 1997. november 21. A 02-es módosítássorozat 1. kiegészítésére vonatkozó 2. helyesbítés a következő letéteményes általi körbeküldés hatálya alá esik:      C.N.272.1999.TREATIES-2, kelt: 1999. április 12. A 02-es módosítássorozat 2. kiegészítésére vonatkozó 1. helyesbítés a következő letéteményes általi körbeküldés hatálya alá esik:      C.N.271.1999.TREATIES-1, kelt: 1999. április 12. 03-as módosítássorozat – Hatálybalépés dátuma : 2001. december 27. 04-es módosítássorozat – Hatálybalépés dátuma : 2003. január 31. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/1
1. HATÁLY 
 
Ez az előírás a 25 km/órát meghaladó tervezési sebességű, 3,5 tonna összsúlyt meghaladó 1
/2/M 11, valamint M 2, M 3, N 1, N 2 és N 3 kategóriájú2 gépjárművek 
meghajtására szolgáló sűrítéses gyújtású és földgázüzemű motorok, valamint PB-gázüzemű külső gyújtású motorok gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátására vonatkozik. 
 2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS RÖVIDÍTÉSEK  
Ezen előírás alkalmazásában: 
 2.1. „vizsgálati ciklus
”: meghatározott fordulatszámon és nyomatékkal elvégzett vizsgálati 
programpontok sora, amelyeket a motor állandósult üzemi állapotában (ESC-vizsgálat) vagy átmeneti üzemi állapotában (ETC-, ELR-vizsgálat) hajtanak végre; 
 2.2. „motor (motorcsalád) jóváhagyása
”: a motortípus (motorcsalád) jóváhagyása a gáz-
halmazállapotú szennyező anyagok és légszennyező részecskék kibocsátási szintjének szempontjából; 
 2.3. „dízelmotor
”: a sűrítéses gyújtás elvén működő motor; 
 „gázmotor
”: földgázzal vagy propán-bután gázzal (PB-gázzal) működtetett motor; 
 2.4. „motortípus
”: olyan motorok kategóriája, amelyek ezen irányelv 1. mellékletében 
rögzített fő jellemzőik tekintetében nem különböznek egymástól; 
 2.5. „motorcsalád
”: egy gyártó motorjainak csoportja, amelyek kipufogógáza ezen irányelv 
1. mellékletének 2. függeléke szerint meghatározott kialakításuk folytán hasonló kipufogógáz-kibocsátási jellemzőkkel rendelkezik; a család minden tagjának meg kell felelnie a vonatkozó kibocsátási határértékeknek; 
 2.6. „alapmotor
”: a motorcsaládból kiválasztott olyan motor, amelynek szennyezőanyag-
kibocsátási jellemzői az egész motorcsaládra jellemzőek; 
 2.7. „gáz-halmazállapotú szennyező anyag
”: szén-monoxid, szénhidrogének 
(dízelmotoroknál CH1,85, PB-gáz esetén CH2,525 arányt, etanolüzemű dízelmotoroknál pedig CH3O0,5 molekulát feltételezve), nem metán szénhidrogének (dízelüzemanyagoknál CH1,85, PB-gáz esetén CH2,525, földgáznál pedig CH2,93 arányt feltételezve), metán (földgáznál CH4 arányt feltételezve) és nitrogén-oxidok, ez utóbbiak nitrogén-dioxid (NO2) egyenértékben kifejezve;  „légszennyező részecskék
”: mindazon anyagok, amelyek egy meghatározott 
szűrőközegen összegyűlnek a kipufogógáz tiszta, szűrt levegővel oly módon történő hígítása után, hogy a hőmérséklet ne haladja meg a 325 K (52°C) értéket; 
 L 375/2 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
2.8. „füst ”: a dízelmotor kipufogógáz-áramában lebegő részecskék, amelyek a fényt 
elnyelik, visszaverik, vagy megtörik; 
 
2.9. „hasznos teljesítmény ”: azon „EGB kW”-ban kifejezett teljesítmény, amely a fékpadon 
a forgattyús tengely vagy annak megfelelője végén, a 24. előírásban meghatározott teljesítménymérési módszer szerint mérhető. 
 2.10. „a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény (P
max)”: a gyártó által a jóváhagyási 
kérelemben megadott legnagyobb teljesítmény, „EGB kW”-ban (hasznos teljesítményben) kifejezve; 
 2.11. „százalékos terhelés
”: egy adott motorfordulatszám mellett rendelkezésre álló 
legnagyobb nyomaték törtrészét jelenti ; 
 2.12.  „ESC-vizsgálat
”: az ezen előírás 5.2. bekezdése szerint, állandósult állapotban 
lefolytatott, 13 üzemmódból álló vizsgálati ciklus; 
 2.13.  „ELR-vizsgálat
”: az ezen előírás 5.2. bekezdése szerint lefolytatott, állandó 
motorfordulatszámon alkalmazott terhelési fokozatok sorozatából álló vizsgálati ciklus; 
 2.14.  „ETC-vizsgálat
”: az ezen előírás 5.2. bekezdése szerint lefolytatott, 1800, másodpercről 
másodpercre változó átmeneti üzemmódból álló vizsgálati ciklus; 
 2.15.  „motor üzemi fordulatszám-tartománya
”: a motor üzemeltetése során leggyakrabban 
használt fordulatszám-tartomány, amely az ezen előírás 4. mellékletében meghatározott alacsony és magas fordulatszám között helyezkedik el; 
 2.16.  „alacsony fordulatszám (n
lo)”: az a legalacsonyabb motorfordulatszám, amelynél a motor 
a gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény 50%-át adja le; 
 2.17.  „magas fordulatszám (n
hi)”: az a legmagasabb motorfordulatszám, amelynél a motor a 
gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény 70%-át adja le; 
 2.18.  „A, B és C motorfordulatszám
”: azok a vizsgálati fordulatszámok a motor üzemi 
fordulatszám-tartományán belül, amelyeket az ezen előírás 4. mellékletének 1. függelékében meghatározott módon az ESC- és ELR-vizsgálatok során kell alkalmazni; 
 2.19.  „ellenőrzési tartomány
”: az A és C motorfordulatszámok közötti és a 25 és 100 
százalékos terhelés közötti terület; 
 2.20.  „referencia-fordulatszám (n
ref)”: az a 100 százalékos fordulatszámérték, amelyet az ezen 
előírás 4. mellékletének 2. függelékében meghatározott módon az ETC-vizsgálat relatív fordulatszámértékeinek denormalizálásához kell használni; 
 2.21.  „opacitásmérő
”: olyan készülék, amely a fénykioltás elvének alkalmazásával a füst 
opacitásának mérésére szolgál; 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/3
 
2.22.  „földgáztartomány ”: az EN 437 európai szabvány 1993. novemberi kiadásában 
meghatározott H és L tartományok egyike; 
 2.23.  „önalkalmazkodási képesség
”: a motor olyan eszköze, amely lehetővé teszi a levegő–
üzemanyag arány állandó értéken tartását; 
 2.24.  „újrakalibrálás
”: a földgázmotor finom beszabályozása annak érdekében, hogy egy másik 
földgáztartományban ugyanazok legyenek a motor jellemzői (teljesítménye, üzemanyag-fogyasztása); 
 2.25. „Wobbe-index (alsó: Wl; vagy felső: Wu)
”: az egységnyi térfogatú gáz megfelelő 
fűtőértékének és az azonos referenciaviszonyok mellett mért relatív sűrűsége négyzetgyökének hányadosa: 
  2.26. „λ-eltolási tényező (S
λ)”: az a kifejezés, amely a motorvezérlő rendszer megkívánt 
flexibilitását írja le a λ levegőfelesleg-hányados változása esetén, ha a motor a tiszta metántól különböző összetételű gázzal üzemel (az S
λ kiszámítását lásd a 8. 
mellékletben). 
 2.27. „EEV
”: olyan fokozottan környezetkímélő jármű (Enhanced Environmentally Friendly 
Vehicle), amelynek hajtómotorja kielégíti az ezen előírás 5.2.1 bekezdésében szereplő táblázatok C sorában megadott megengedett szennyezőanyag-kibocsátási határértékeket; 
 2.28. „hatástalanító berendezés
”: minden olyan eszköz, amely a kibocsátáscsökkentő rendszer 
bármely összetevőjének vagy funkciójának működésbe hozása, működésének modulálása, késleltetése vagy kikapcsolása céljából üzemeltetési változókat (pl. a jármű sebességét, a motor fordulatszámát, az alkalmazott sebességfokozatot, a hőmérsékletet, a beszívott levegő nyomását, illetve más paramétereket) mér, érzékel vagy azokra reagál, úgy, hogy a jármű szokásos körülmények között történő használata során felmerülő feltételek mellett a kibocsátáscsökkentő berendezés hatásfoka csökken, hacsak az eszköz használata nem alapvető része az alkalmazott kibocsátás-tanúsítási vizsgálati eljárásoknak; 
 2.29. „kiegészítő vezérlőberendezés
”: egy motorra vagy járműre szerelt olyan rendszer, 
funkció vagy szabályozási stratégia, amelyet a motor és/vagy segédberendezésének védelmére használnak olyan üzemi körülmények ellen, amelyek károsodást vagy meghibásodást okozhatnának, vagy pedig amelyet a motor indításának megkönnyítésére használnak. Kiegészítő vezérlő berendezésnek tekinthető olyan stratégia vagy intézkedés is, amelyről kielégítően bemutatták, hogy nem hatástalanító berendezés; 
 2.30. „ésszerűtlen kibocsátáscsökkentő stratégia
”: bármely stratégia vagy intézkedés, amely 
az alkalmazandó kibocsátás-csökkentési vizsgálati eljárásokban várt mérték alá gáz leveg ő gáz X H W ρ ρ / =L 375/4 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
csökkenti a kibocsátáscsökkentő rendszer hatékonyságát, amikor a jármű normál 
használati feltételek között üzemel. 
 
Net power [% of net P max] Hasznos teljesítmény [a hasznos P max %-ában] 
Control area Ellenőrzési tartomány 
Engine speed Motorfordulatszám 
 
1. ábra : A vizsgálati ciklusok specifikus leírása 
  
2.31. Jelölések és rövidítések  2.31.1.  Vizsgálati paraméterek jelölései 
 
Jelölés
 Egység Meghatározás  
A P m² Az izokinetikus mintavevő szonda keresztmetszeti 
területe 
A T m² A kipufogócső keresztmetszeti területe  
CE E  - Etán-hatásfok  
CE M - Metán-hatásfok  
C1 - Szén 1 egyenértékű szénhidrogén  
conc ppm / térf. % Koncentrációt jelző alsó index  
D 0 m³/s A térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrációs 
függvényének metszéke  
DF - Hígítási tényező  
D - Bessel-függvény állandója  
E - Bessel-függvény állandója  
E Z g/kWh A szabályozási pont interpolált NO x-kibocsátása  
f a - Laboratóriumi légköri tényező  
f c s-1 A Bessel-szűrő kikapcsolási frekvenciája  
F FH  - Üzemanyagfüggő tényező a nedves koncentrációnak 
száraz koncentrációra való átszámításához  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/5
Jelölés Egység Meghatározás  
F S  - Sztöchiometrikus együttható  
G AIRW
 kg/h A beszívott levegő tömegárama nedves alapon  
G AIRD
 kg/h A beszívott levegő tömegárama száraz alapon  
G DILW
 kg/h A hígítólevegő tömegárama nedves alapon  
G EDFW
 kg/h Egyenértékű hígított kipufogógáz-tömegáram nedves 
alapon 
G EXHW
 kg/h Kipufogógáz-tömegáram nedves alapon  
G FUEL
 kg/h Az üzemanyag tömegárama  
G TOTW
 kg/h A hígított kipufogógáz tömegárama nedves alapon  
H MJ/m³ Fűtőérték  
H REF  g/kg Az abszolút nedvességtartalom referenciaértéke 
(10,71 g/kg)  
H a g/kg A beszívott levegő abszolút nedvességtartalma  
H d g/kg A hígítólevegő abszolút nedvességtartalma  
HTCRA
Tmól/mól Hidrogén/szén arány  
I - Egyedi üzemmódot jelölő alsó index  
K - Bessel-állandó  
K m-1 Fényelnyelési tényező  
K H,D - Nedvességkorrekciós tényező NO x-ra dízelmotor 
esetén 
K H,G - Nedvességkorrekciós tényező NO x-ra gázmotor 
esetén 
K V  CFV kalibrációs függvény  
K W,a - Száraz–nedves korrekciós tényező a beszívott 
levegőre 
K W,d - Száraz–nedves korrekciós tényező a hígítólevegőre  
K W,e - Száraz–nedves korrekciós tényező a hígított 
kipufogógázra  
K W,r - Száraz–nedves korrekciós tényező a hígítatlan 
kipufogógázra  
L % A legnagyobb nyomatékhoz viszonyított százalékos 
nyomaték a vizsgált motornál  
L a m Tényleges optikai úthossz  
M  A térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrációs 
függvényének meredeksége  
Mas g/h vagy g A kibocsátás tömegáramát jelző alsó index  
M DIL kg A részecske-mintavevő szűrőkön áthaladt 
hígítólevegő-minta tömege |  L 375/6 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
Jelölés Egység Meghatározás  
M d mg Az összegyűjtött hígítólevegő részecskemintájának 
tömege 
M f mg Az összegyűjtött részecskeminta tömege  
M f,p mg Az elsődleges szűrőn összegyűjtött részecskeminta 
tömege 
M f,b mg A másodlagos szűrőn összegyűjtött részecskeminta 
tömege 
M SAM kg A részecske-mintavevő szűrőn átáramlott 
hígítottkipufogógáz-minta tömege  
M SEC kg A másodlagos hígítólevegő tömege  
M TOTW  kg Összes CVS-tömeg a ciklus alatt, nedves alapon  
M TOTW,i  kg Pillanatnyi CVS-tömeg, nedves alapon  
N % Fényelnyelés (átlátszatlanság)  
N P - A térfogat-kiszorításos szivattyú összes fordulata a 
ciklus alatt 
N P,i - A térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatainak száma 
egy időköz alatt  
N min-1 A motor fordulatszáma  
n P s-1 A térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma  
n hi min-1 Magas motorfordulatszám  
n lo min-1 Alacsony motorfordulatszám  
n ref min-1 Referencia-motorfordulatszám az ETC teszthez  
p a kPa A motor által beszívott levegő telítési gőznyomása  
p A kPa Abszolút nyomás  
p B kPa Teljes légnyomás  
p d kPa A hígítólevegő telítési gőznyomása  
p s kPa Száraz légköri nyomás  
p 1 kPa Nyomásesés a szivattyú szívócsonkjánál  
P(a) kW A vizsgálat során felszerelendő segédberendezések 
által felvett teljesítmény  
P(b) kW A vizsgálat során leszerelendő segédberendezések 
által felvett teljesítmény  
P(n) kW Nem korrigált hasznos teljesítmény  
P(m) kW A fékpadon mért teljesítmény  
Ω - Bessel-állandó  
Q s m³/s CVS térfogatáram  
q - Hígítási arány  
r - Az izokinetikus szonda és a kipufogócső 
keresztmetszeti területének aránya  
R a % A beszívott levegő relatív nedvességtartalma  
R d % A hígítólevegő relatív nedvességtartalma  
R f - A FID (lángionizációs detektor) választényezője  
ρ kg/m³ Sűrűség  
S kW A fékpad beállítása  
S i m-1 Pillanatnyi füstérték  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/7
Jelölés Egység Meghatározás  
S λ - λ-eltolási tényező  
T K Abszolút hőmérséklet  
T a K A beszívott levegő abszolút hőmérséklete  
t s Mérési idő  
t e s Villamos reakcióidő  
t f s A szűrő reakcióideje a Bessel-függvényhez  
t p s Fizikai reakcióidő  
∆t s Az egymás után felvett füstadatok között eltelt idő (= 
1/mintavétel gyakorisága)  
∆t i s A pillanatnyi CFV-áram időköze  
τ % A füst fényáteresztése  
V 0 m³/ford A térfogat-kiszorításos szivattyú térfogatárama 
tényleges viszonyok között  
W - Wobbe-index 
W act kWh Az ETC-ciklus tényleges munkája  
W ref kWh Az ETC-ciklus referenciamunkája  
WF - Súlyozási tényező  
WF E - Effektív súlyozási tényező  
X 0 m³/ford A térfogat-kiszorításos szivattyú térfogatáramának 
kalibrációs függvénye  
Y i m-1 1 másodperces Bessel-átlagolású füstérték  
  L 375/8 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
2.31.2. A kémiai összetevők jelölései 
 
CH 4 Metán  
C 2H 6 
C 2H 5OH Etán Etanol 
C
3H 8 Propán  
CO Szén-monoxid  
DOP Dioktilftalát  
CO 2 Szén-dioxid  
HC Szénhidrogének  
NMHC Nem metán szénhidrogének  
NOx Nitrogén-oxidok  
NO Nitrogén-monoxid  
NO 2 Nitrogén-dioxid  
PT Részecskék  
 2.31.3. Rövidítések  
CFV Kritikus áramlású Venturi-cső (critical flow 
Venturi) 
CLD Kemilumineszcens (kémiai lumineszcencia elvén 
működő) detektor (chemiluminescent detector) 
ELR Európai terhelésireakció-vizsgálat (European Load 
Response Test)  
ESC Európai állandósult állapotú ciklus (European 
Steady State Cycle)  
ETC Európai átmeneti ciklus (European Transient 
Cycle) 
FID Lángionizációs detektor  
GC Gázkromatográf  
HCLD Fűtött kemilumineszcens (kémiai lumineszcencia 
elvén működő) detektor (heated chemiluminescent detector)  
HFID Fűtött lángionizációs detektor  
LPG Propán-bután gáz (liquified petroleum gas)  
NDIR Nemdiszperzív infravörös-abszorpció elvén 
működő gázelemző készülék (non-dispersive infrared analyser)  
NG Földgáz  
NMC Nem metán eltávolító (non-methane cutter)  
 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/9
3. JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM 
 3.1. Jóváhagyási kérelem a motorra, mint önálló műszaki egységre
 
 3.1.1. Egy motortípusnak a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok és légszennyező 
részecskék kibocsátási szintje szempontjából történő típusjóváhagyása iránti kérelmet a motor gyártójának vagy a gyártó jogszerűen meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania. 
 3.1.2. A kérelemhez három példányban kell mellékelni a szükséges dokumentumokat. 
Ezeknek legalább az ezen előírás 1. mellékletében említett alapvető motorjellemzőket tartalmazniuk kell. 
 3.1.3. Az 5. szakaszban meghatározott jóváhagyási vizsgálatok elvégzésével megbízott 
műszaki szolgálat részére át kell adni egy, az 1. mellékletben leírtak szerinti „motortípus” jellemzőinek megfelelő motort. 
 3.2. Jóváhagyási kérelem egy járműtípusra annak motorja szempontjából
 
 3.2.1. Egy járműtípusnak a motorja gáz-halmazállapotú szennyező anyagok és légszennyező 
részecskék kibocsátása szempontjából történő jóváhagyása iránti kérelmet a jármű gyártójának vagy a gyártó jogszerűen meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania. 
 3.2.2. A kérelemhez három példányban kell mellékelni a szükséges dokumentumokat. 
Ezeknek legalább a következőket kell tartalmazniuk: 
 3.2.2.1. Az 1. mellékletben említett alapvető motorjellemzők;  3.2.2.2. Az 1. mellékletben említett, motorral kapcsolatos alkatrészek leírása;  3.2.2.3. A beépített motortípusra vonatkozó típusjóváhagyási értesítés (2A. melléklet) egy 
példánya. 
 3.3. Jóváhagyási kérelem egy jóváhagyott motorral felszerelt járműtípusra
 
 3.3.1. Egy járműnek a jóváhagyott dízelmotorja vagy -motorcsaládja gáz-halmazállapotú 
szennyező anyagok és légszennyező részecskék kibocsátása szempontjából, és jóváhagyott gázmotorja vagy -motorcsaládja gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátási szintje szempontjából történő jóváhagyása iránti kérelmet a motor gyártójának vagy a gyártó jogszerűen meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania. 
 3.3.2. A kérelemhez három példányban kell mellékelni a szükséges dokumentumokat, 
valamint a következő adatokat: 
 3.3.2.1. a járműtípus, és a motorhoz kapcsolódó járműrészek leírását, amely – adott esetben – 
tartalmazza az 1. mellékletben megadott adatokat, és a járműtípusba önálló műszaki L 375/10 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
egységként beépített motorra vagy – adott esetben – motorcsaládra vonatkozó 
típusjóváhagyási értesítés (2A. melléklet) egy példányát. 
 4. JÓVÁHAGYÁS  4.1. Általános üzemanyag-jóváhagyás
 
  Általános üzemanyag-jóváhagyást a következő követelmények teljesülése esetén adnak:  4.1.1. Dízel üzemanyag esetében: ha ezen előírás 3.1., 3.2. vagy 3.3. bekezdése szerint egy 
motor vagy jármű teljesíti az ezen előírás 5. mellékletében leírt referencia-üzemanyaggal kapcsolatos, az alábbi 5., 6. és 7. bekezdésekben foglalt követelményeket, akkor az adott motor- vagy járműtípust jóvá kell hagyni. 
 4.1.2. Földgáz esetében az alapmotorról ki kell mutatni, hogy a kereskedelemben kapható, 
bármilyen összetételű üzemanyaghoz alkalmazkodni tud. Földgáz esetében általában kétféle üzemanyag létezik, magas fűtőértékű üzemanyag (H-gáz) és alacsony fűtőértékű üzemanyag (L-gáz), de mindkét tartomány meglehetősen széles, és a gázok jelentős mértékben különböznek egymástól a Wobbe-indexszel kifejezett energiatartalmukban és λ-eltolási tényezőjükben (Sλ). A Wobbe-index és a λ-eltolási tényező kiszámítására szolgáló képletek a 2.25. és 2.26. bekezdésben találhatók. A 0,89 és 1,08 közötti λ-eltolási tényezőjű földgázokat (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) a H-tartományba, míg az 1,08 és 1,19 közötti λ-eltolási tényezőjű földgázokat (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) az L-tartományba tartozónak tekintik. A referencia-üzemanyagok összetétele az Sλ lehetséges szélsőséges értékeit tükrözi. 
  Az alapmotornak ki kell elégítenie ezen előírás követelményeit a 6. mellékletben 
meghatározott GR (1. üzemanyag) és G25 (2. üzemanyag) referencia-üzemanyagokkal anélkül, hogy a két vizsgálat között az üzemanyag változása miatt bármilyen utánállítást végeznének. Az üzemanyag-váltás után azonban le lehet folytatni egy mérés nélküli, egy ETC-cikluson át tartó alkalmazkodási menetet. A vizsgálat előtt az alapmotort be kell járatni a 4. melléklet 2. függelékének 3. bekezdésében leírt eljárás alkalmazásával. 
 4.1.2.1. A gyártó kérésére a motort egy harmadik üzemanyaggal (3. üzemanyag) is be lehet 
vizsgálni, ha a λ-eltolási tényező (Sλ) 0,89 (vagyis a GR alsó értéke) és 1,19 (vagyis a G25 felső értéke) között van, például ha a 3. üzemanyag kereskedelemben kapható üzemanyag. Ennek a vizsgálatnak az eredményei alapul szolgálhatnak a gyártás megfelelőségének kiértékelésénél. 
 4.1.3. Olyan földgázüzemű motor esetében, amely önalkalmazkodó mind a H-gázok , mind 
pedig az L-gázok tartományában, és amelynél egy kapcsolóval át lehet váltani a H-tartomány és az L-tartomány között, az alapmotort a 6. mellékletben meghatározott megfelelő referencia-üzemanyaggal a kapcsoló mindegyik állásában vizsgálni kell az egyes tartományok tekintetében.  A H-tartományba eső gázokra a két üzemanyag a GR (1. üzemanyag) és a G23 (3. üzemanyag), az L-tartományba eső gázokra pedig a G25 (2. üzemanyag) és a G23 (3. üzemanyag).  Az alapmotornak anélkül kell a kapcsoló 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/11
mindkét állásában teljesítenie ezen előírás követelményeit, hogy az adott kapcsolóállás 
mellett végzett két vizsgálat között az üzemanyag-ellátó rendszerben bármilyen utánállítást végeznének.  Az üzemanyag-váltás után azonban le lehet folytatni egy mérés nélküli, egy ETC-cikluson át tartó alkalmazkodási menetet. A vizsgálat előtt az alapmotort be kell járatni a 4. melléklet 2. függelékének 3. bekezdésében leírt eljárás alkalmazásával. 
 4.1.3.1. A gyártó kérésére a motort a G23 helyett egy harmadik üzemanyaggal (3. üzemanyag) is 
be lehet vizsgálni, ha a λ-eltolási tényező (S
λ) 0,89 (vagyis a GR alsó értéke) és 1,19 
(vagyis a G25 felső értéke) között van, például ha a 3. üzemanyag kereskedelemben kapható üzemanyag.  Ennek a vizsgálatnak az eredményei alapul szolgálhatnak a gyártás megfelelőségének kiértékelésénél. 
 4.1.4. Földgázüzemű motorok esetén a szennyezőanyag-kibocsátási eredmények 
viszonyszámát (r) minden egyes szennyező anyagra az alábbiak szerint kell meghatározni: 
 
 
   vagy 
 
  és 
 
 4.1.5. PB-gázüzemű motor esetében az alapmotorról ki kell mutatni, hogy a kereskedelemben 
kapható, bármilyen összetételű üzemanyaghoz alkalmazkodni tud.  PB-gáz esetében a C
3/C 4 összetétel változik.  A referencia-üzemanyagok tükrözik ezeket az eltéréseket. Az 
alapmotornak anélkül kell a 7. mellékletben meghatározott „A” és „B” referencia-üzemanyagokkal ezen előírás követelményeit kielégítenie, hogy a két vizsgálat között az üzemanyag változása miatt bármilyen utánállítást végeznének.  Az üzemanyag-váltás után azonban le lehet folytatni egy mérés nélküli, egy ETC-cikluson át tartó alkalmazkodási menetet.  A vizsgálat előtt az alapmotort be kell járatni a 4. melléklet 2. függelékének 3. bekezdésében meghatározott eljárás alkalmazásával. 
 4.1.5.1. A szennyezőanyag-kibocsátási eredmények viszonyszámát (r) az alábbiak szerint kell 
meghatározni az egyes szennyező anyagokra: 
 
"a üzemanyagr referencia  Aaz eredmény i kibocsátása üzemanyagr referencia B a eredmény i kibocsátásr=a üzemanyagr referencia 1. az eredmény i kibocsátása üzemanyagr referencia 2. a eredmény i kibocsátásr =
a üzemanyagr referencia 3. a eredmény i kibocsátása üzemanyagr referencia 2. a eredmény i kibocsátásra =
a üzemanyagr referencia . a eredmény i kibocsátása üzemanyagr referencia 1. az eredmény i kibocsátásrb3=L 375/12 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
4.2. Üzemanyag-tartományra korlátozott jóváhagyás megadása  
  Üzemanyag-tartományra korlátozott jóváhagyás a következő követelmények teljesítése 
esetén adható meg: 
 4.2.1.  Kipufogógáz-kibocsátási jóváhagyás földgázüzemű, vagy a H-gázok, vagy pedig az L gázok tartományával történő üzemelésre kialakított motorra. 
  Az alapmotort a megfelelő tartományra a 6. mellékletben meghatározott megfelelő 
referencia-üzemanyaggal kell vizsgálni.  A H-tartományba eső gázokra a két üzemanyag a GR (1. üzemanyag) és a G23 (3. üzemanyag), az L-tartományba eső gázokra pedig a G25 (2. üzemanyag) és a G23 (3. üzemanyag).  Az alapmotornak anélkül ki kell elégítenie ezen előírás követelményeit, hogy a két vizsgálat között az üzemanyag változása miatt bármilyen utánállítást végeznének.  Az üzemanyag-váltás után azonban le lehet folytatni egy mérés nélküli, egyetlen ETC-cikluson át tartó alkalmazkodási menetet. A vizsgálat előtt az alapmotort be kell járatni a 4. melléklet 2. függelékének 3. bekezdésében meghatározott eljárás alkalmazásával. 
 4.2.1.1. A gyártó kérésére a motort a G23 helyett egy harmadik üzemanyaggal (3. üzemanyag) is 
be lehet vizsgálni, ha a λ-eltolási tényező (S
λ) 0,89 (vagyis a GR alsó értéke) és 1,19 
(vagyis a G25 felső értéke) között van, például ha a 3. üzemanyag kereskedelemben kapható üzemanyag.  Ennek a vizsgálatnak az eredményei alapul szolgálhatnak a gyártás megfelelőségének kiértékelésénél. 
  4.2.1.2. A szennyezőanyag-kibocsátási eredmények viszonyszámát (r) az alábbiak szerint kell 
meghatározni az egyes szennyező anyagokra: 
  
  vagy 
 
 
  és  
 
 4.2.1.3. A felhasználóhoz történő leszállításkor egy, a motoron elhelyezett címkén (lásd a 4.11. a üzemanyagr referencia 3. a eredmény i kibocsátása üzemanyagr referencia 2. a eredmény i kibocsátásra =
a üzemanyagr referencia . a eredmény i kibocsátása üzemanyagr referencia 1. az eredmény i kibocsátásrb3=a üzemanyagr referencia 1. az eredmény i kibocsátása üzemanyagr referencia 2. a eredmény i kibocsátásr =2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/13
bekezdést) szerepelnie kell, hogy a motort milyen gáztartományra hagyták jóvá. 
 
4.2.2. Kipufogógáz-kibocsátási jóváhagyás egy földgáz- vagy PB-gázüzemű, egy 
meghatározott összetételű gázzal történő üzemelésre kialakított motorra. 
 4.2.2.1. Az alapmotornak ki kell elégítenie a szennyezőanyag-kibocsátásra vonatkozó 
követelményeket a 7. mellékletben meghatározottak szerint, vagyis földgázmotor esetében a GR és a G25, PB-gázüzemű motor esetében pedig az „A” és a „B” referencia-üzemanyagokkal. 
  Az üzemanyag-ellátó rendszer finombeállítása a vizsgálatok között megengedett. 
A finombeállítás az üzemanyag-adatbázis újrakalibrálását jelenti anélkül, hogy akár az alapvető szabályozási stratégia, akár az adatbázis alapvető szerkezete megváltozna.  Szükség esetén megengedett az üzemanyag-áramlás mértékével közvetlen kapcsolatban álló elemek (például befecskendező fúvókák) kicserélése. 
 4.2.2.2. A gyártó kérésére a motor bevizsgálható a GR és a G23, vagy a G25 és a G23 
referencia-üzemanyagokkal, amely esetben a típusjóváhagyás ennek megfelelően csak a gázok H-, illetve L-tartományára érvényes. 
 4.2.2.3. A felhasználóhoz történő leszállításkor egy, a motoron elhelyezett címkén (lásd a 4.11. 
bekezdést) szerepelnie kell, hogy a motort milyen üzemanyag-összetételre kalibrálták. 
 L 375/14 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
FÖLDGÁZÜZEMŰ MOTOROK JÓVÁHAGYÁSA 
 
 4.1. bekezdés:  
Általános 
üzemanyag-
jóváhagyás 
megadása  Vizsgálatok 
száma  Az „r” kiszámítása  4.2. bekezdés:  
Üzemanya
gra korlátozott jóváhagyás megadása Vizsgálatok 
száma  Az „r” kiszámítása  
Lásd a 4.1.2. 
bekezdést: 
Tetszőleges 
üzemanyag-összeté-
telhez 
alkalmazkodó 
földgázüzemű 
motor  GR (1) és G25 (2) 
a gyártó kérésére a 
motor más, 
kereskedelmi 
forgalomban 
kapható 
üzemanyaggal (3) is 
vizsgálható, 
ha S λ  = 0,89 – 1,19  2 
 
(max. 3) (GR)  üzemanyag 1.(G25)  üzemanyag  2.
r = 
illetve, további üzemanyaggal  történő vizsgálat 
esetén 
kapható)  ben - (keresk. üz.a.  3.(G25) üzemanyag  2.
ra = 
és 
kapható)  ben - ker.  v. (G23 üz.a.  3.(GR) üzemanyag  1.
rb =    
Lásd a 4.1.3. 
bekezdést: 
Kapcsolóval 
működő, 
önalkalmazkodó 
földgázüzemű 
motor  GR (1) és G23 (3) a 
H-tartományhoz 
és  
G25 (2) és G23 (3) 
az L-tartományhoz a gyártó kérésére a 
G23 helyett a motor 
más, kereskedelmi 
forgalomban 
kapható 
üzemanyaggal (3) is 
vizsgálható, ha S
λ  = 
0,89 – 1,19  2 a 
H-tartományhoz 
és 
2 az 
L-tartományhoz 
a kapcsoló 
megfelelő állása 
mellett 
 
4 kapható  ben - ker.  v.  (G23  üa.  3.(GR)  üzemanyag  1.= rb 
és 
 
kapható  ben - ker.  v.  (G23  üa.  3.(G25)  üzemanyag  2.ra =    
Lásd a 4.2.1. 
bekezdést: 
H- vagy 
L-tartományú 
gázzal üzemeltetett 
földgázüzemű 
motor     GR (1) és G23 (3) a 
H-tartományhoz 
vagy  
G25 (2) és G23 (3) 
az L-tartományhoz 
a gyártó kérésére a G23 helyett a motor más, kereskedelmi forgalomban kapható üzemanyaggal (3) is 
vizsgálható, ha S
λ  = 
0,89 – 1,19  2 
a 
H-tartományho
z 
vagy 
2 
az 
L-tartományho
z 
 
2 kaphat ó  ben - ker.  v.  (G23  üa.  3.GR)  üzemanyag  1.rb =  
a H-tartományhoz  
vagy  
 
kaphat ó  ben - ker.  v.  (G23  üa.  3.(G25)  üzemanyag  2.ra =  
 
az L-tartományhoz  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/15
 
Lásd a 4.2.2. 
bekezdést: 
Egy meghatározott 
összetételű 
üzemanyaggal 
működtetett 
földgázüzemű 
motor 
    GR (1) és G25 (2), 
a vizsgálatok között 
a finombeállítás 
megengedett 
 
a gyártó kérésére a 
motor vizsgálható a 
következő 
üzemanyagokkal: 
GR (1) és G23 (3) a 
H-tartományhoz 
vagy 
G25 (2) és G23 (3) 
az L-tartományhoz  2 
vagy 
2 
a 
H-tartományho
z 
vagy 
2 
az 
L-tartományho
z 
 
2  
 L 375/16 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
PB-GÁZÜZEMŰ MOTOROK JÓVÁHAGYÁSA 
 
 
4.1. bekezdés:  
Általános üzemanyag-
jóváhagyás megadása  Vizsgálato
k száma  Az „r” kiszámítása  4.2. bekezdés:  
Üzemanyagra 
korlátozott 
jóváhagyás 
megadása  Vizsgálatok 
száma  Az „r” 
kiszámítása  
 
Lásd a 
4.1.5. bekezdést: 
Tetszőleges 
üzemanyag-összeté-
telhez alkalmazkodó 
PB-gázüzemű motor 
 „A” üzemanyag és „B” 
üzemanyag 2 A fuelB fuel
r =  
R= üzemanyag A  
Üzemanyag B     
 
Lásd a 
4.2.2. bekezdést: 
Egy meghatározott 
összetételű 
üzemanyaggal való 
üzemelésre 
kialakított 
PB-gázüzemű motor 
    
„A” üzemanyag és 
„B” üzemanyag, 
a vizsgálatok 
között a 
finombeállítás 
megengedett 
 2  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/17
 
 
" 
 
4.3. Egy motorcsalád egy tagjának szennyezőanyag-kibocsátási jóváhagyása  
 4.3.1. A 4.3.2. bekezdésben említett eset kivételével az alapmotorra vonatkozó jóváhagyást 
minden további vizsgálat nélkül ki kell terjeszteni a motorcsalád minden tagjára, abba a tartományba tartozó minden üzemanyag-összetételre (a 4.2.2. bekezdésben leírt motorok esetében), vagy arra az üzemanyag-tartományra (a 4.1. vagy 4.2. bekezdésben leírt motorok esetében), amelyre az alapmotort jóváhagyták. 
 4.3.2. Második vizsgálati motor   Abban az esetben, ha egy motorcsaládhoz tartozó motor vagy egy jármű e motor 
szempontjából történő jóváhagyásának kérésekor a jóváhagyó hatóság úgy ítéli meg, hogy a kiválasztott alapmotor tekintetében a benyújtott kérelem nem képviseli teljes mértékben az ezen előírás 1. függelékének meghatározása szerinti motorcsaládot, a jóváhagyó hatóság egy másik, és ha szükséges, egy további referencia vizsgálati motort választhat ki és vizsgálhat meg. 
 4.4. Minden jóváhagyott típushoz hozzá kell rendelni egy jóváhagyási számot.  Ennek első 
két számjegye azt jelzi, hogy a jóváhagyás kiadásának időpontjában melyik módosítássorozat tartalmazta az előírás legutóbbi jelentősebb műszaki módosításait (jelenleg ez 04, amely a 04-es módosítássorozatnak felel meg).  Ugyanaz a szerződő fél nem rendelheti hozzá ugyanazt a számot egy másik motor- vagy járműtípushoz. 
 4.5. Egy motor- vagy járműtípus ezen előírás szerinti jóváhagyásáról, annak kiterjesztéséről, 
elutasításáról, illetve gyártásuk végleges leállításáról az ezen előírás 2A., illetve 2B. mellékletében található mintának megfelelő nyomtatványon tájékoztatni kell azokat az 1958. évi egyezményt aláíró feleket, akik a jelen előírást alkalmazzák. E tájékoztatásnak a típusvizsgálat során mért értékeket is tartalmaznia kell. 
 4.6. Minden ezen előírás szerint jóváhagyott motortípusnak megfelelő motorra és minden 
ezen előírás szerint jóváhagyott járműtípusnak megfelelő járműre jól látható és könnyen hozzáférhető helyen egy nemzetközi jóváhagyási jelet kell elhelyezni, amely a következőkből áll: 
 4.6.1. Egy körben lévő „E” betű, majd a jóváhagyást megadó ország megkülönböztető száma; 
1
 
                     
1   1 – Németország, 2 – Franciaország, 3 – Olaszország, 4 – Hollandia, 5 – Svédország, 6 – Belgium, 7 –  
Magyarország, 8 – Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság, 9 – Spanyolország, 10 – Jugoszlávia, 11 – Egyesült 
Királyság, 12 – Ausztria, 13 – Luxemburg, 14 – Svájc, 15 (szabad), 16 – Norvégia, 17 – Finnország, 18 – Dánia, 19 –  
Románia, 20 – Lengyelország, 21 – Portugália, 22 – Orosz Föderáció, 23 – Görögország, 24 – Írország, 25 –  
Horvátország, 26 – Szlovénia, 27 – Szlovákia, 28 – Belarusz, 29 – Észtország, 30 (szabad), 31 – Bosznia-Hercegovina, 
32 – Lettország, 33 (szabad), 34 – Bulgária, 35 – (szabad), 36 – Litvánia, 37 – Törökország, 38 – (szabad), 39 –  
Azerbajdzsán,  40 – Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, 41 – (szabad), 42 Európai Közösség (a jóváhagyásokat a L 375/18 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
4.6.2. Ennek az előírásnak a száma, majd egy „R” betű, kötőjel, végül a 4.4.1. bekezdésben 
leírt körtől jobbra található jóváhagyási szám. 
 4.6.3. A jóváhagyási jelnek azonban az „R” betű után még egy további karaktert is kell 
tartalmaznia, hogy megkülönböztesse azokat a szennyezőanyag-kibocsátási határértékeket, amelyekre a jóváhagyást megadták. Azon jóváhagyások esetében, amelyeket az 5.2.1. bekezdésben található vonatkozó táblázat(ok) A sorában olvasható határértékeknek való megfelelés jelölésére adtak ki, az „R” betű után egy római „I”-es következik.  Azon jóváhagyások esetében, amelyeket az 5.2.1. bekezdésben található vonatkozó táblázat(ok) B1 sorában olvasható határértékeknek való megfelelés jelölésére adtak ki, az „R” betű után egy római „II”-es következik.  Azon jóváhagyások esetében, amelyeket az 5.2.1. bekezdésben található vonatkozó táblázat(ok) B2 sorában olvasható határértékeknek való megfelelés jelölésére adtak ki, az „R” betű után egy római „III”-as következik.  Azon jóváhagyások esetében, amelyeket az 5.2.1. bekezdésben található vonatkozó táblázat(ok) C sorában olvasható határértékeknek való megfelelés jelölésére adtak ki, az „R” betű után egy római „IV”-es következik.   
 4.6.3.1. Földgázüzemű motorok esetében a jóváhagyási jelnek a nemzeti szimbólum után 
tartalmaznia kell egy utótagot annak jelzésére, hogy a jóváhagyást milyen gáztartományra adták ki.  Ez a jelölés a következő: 
 4.6.3.1.1. H a H-gáztartományra jóváhagyott és kalibrált motor esetében;  4.6.3.1.2. L az L-gáztartományra jóváhagyott és kalibrált motor esetében;  4.6.3.1.3. HL a H- és L-gáztartományra egyaránt jóváhagyott és kalibrált motor esetében;  4.6.3.1.4. Ht olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, H-gáztartományba tartozó 
gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely átalakítható egy másik H-gáztartományba tartozó adott gázra a motor üzemanyagellátó-rendszerének finomhangolásával;  
 4.6.3.1.5. Lt olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, L-gáztartományba tartozó 
gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely átalakítható egy másik L-gáztartományba tartozó adott gázra a motor üzemanyagellátó-rendszerének finomhangolásával;  
 4.6.3.1.6. HLt olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, H- vagy L-
gáztartományba tartozó gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely átalakítható egy másik H- vagy L-gáztartományba tartozó adott gázra a motor üzemanyagellátó-
                                                                   
 
tagállamok adják avonatkozó ECE-jel felhasználásával), 43 – Japán, 44 (szabad), 45 – Ausztrália, 46 – Ukrajna, 47 –  
Dél-Afrika, 48 – Új-Zéland, 49 – Ciprus, 50 – Málta és 51 –  Koreai Köztársaság. A további számokat további 
országoknak jelölik ki, időrendi sorrendben aszerint, hogy a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az 
azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az 
ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodást mikor 
ratifikálják vagy e megállapodáshoz mikor csatlakoznak, és az így kijelölt számokat az Egyesült Nemzetek Főtitkára 
közli a megállapodás Szerződő Feleivel.  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/19
 
rendszerének finomhangolásával.  
 
4.7. Ha a jármű vagy a motor a megállapodáshoz csatolt más előírás(ok) alapján jóváhagyott 
típusnak is megfelel, abban az országban, amely ezen előírás alapján jóváhagyta azt, a 4.6.1. bekezdésben előírt szimbólumot nem kell megismételni. Ilyen esetben a 4.6.1. bekezdésben előírt szimbólumtól jobbra, függőleges oszlopokban fel kell tüntetni minden olyan előírásnak a számát, jóváhagyási számát és további szimbólumait, amely szerint ezen előírás alapján jóváhagyást adtak ki. 
 4.8. A jóváhagyási jelet a gyártó által a jóváhagyott típusú eszközre erősített adattáblán vagy 
annak közelében kell elhelyezni. 
 4.9. Ezen előírás 3. mellékletében példák mutatják be a jóváhagyási jelek lehetséges 
elhelyezését. 
 4.10. A műszaki egységként jóváhagyott motorokon a típusjóváhagyási jelen kívül az 
alábbiakat kell feltüntetni: 
 4.10.1. a motor gyártójának védjegye vagy kereskedelmi neve,  4.10.2. a gyártó kereskedelmi meghatározása.  4.11. Címkék   Földgáz- vagy PB-gázüzemű, üzemanyag-tartományra korlátozott típusjóváhagyással 
rendelkező motoroknál az alábbi címkék alkalmazhatók: 
 4.11.1. Tartalom   Az alábbi információkat kell megadni:   A 4.2.1.3. bekezdés szerinti esetben a címkén fel kell tüntetni: „CSAK H-
TARTOMÁNYBA TARTOZÓ FÖLDGÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ”.  L-tartományba tartozó földgáz esetén a „H” helyett értelemszerűen „L” betűt kell használni. 
  A 4.2.2.3. bekezdés szerinti esetben a címkén fel kell tüntetni: „CSAK … 
ELŐÍRÁSNAK MEGFELELŐ FÖLDGÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ” vagy pedig „CSAK … ELŐÍRÁSNAK MEGFELELŐ PB-GÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ”.  A 6. illetve a 7. melléklet megfelelő táblázatában (táblázataiban) szereplő valamennyi információt meg kell adni a motor gyártója által előírt egyes összetevőkkel és határértékekkel együtt. 
  A betűknek és számoknak legalább 4 mm magasaknak kell lenniük.   Megjegyzés: L 375/20 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
 Ha a fenti címke helyhiány miatt nem helyezhető el, egyszerűsített kódot kell 
alkalmazni. Ebben az esetben az összes fenti információt tartalmazó magyarázó megjegyzéseknek könnyen hozzáférhetőnek kell lennie minden olyan személy számára, aki az üzemanyag-tartályt feltölti, illetve karbantartást vagy javítást végez a motoron és tartozékain, továbbá az érintett hatóságok számára. A magyarázó megjegyzések helyét és tartalmát a gyártónak és a jóváhagyó hatóságnak közös megegyezéssel kell meghatároznia. 
 4.11.2. Tulajdonságok   A címkéknek a motor hasznos élettartama során épségben kell maradniuk. A 
címkéknek könnyen olvashatóknak, a betűknek és számoknak eltávolíthatatlanoknak kell lenniük. Ezenfelül a címkéket úgy kell felerősíteni, hogy rögzítésük a motor hasznos élettartama alatt kitartson, és a címkéket azok megsemmisítése vagy olvashatatlanná tétele nélkül ne lehessen eltávolítani. 
 4.11.3. Elhelyezés   A címkéket a motor olyan részéhez kell rögzíteni, amely annak rendes üzemeléséhez 
szükséges, és amelyet normál esetben a motor élettartama során nem kell kicserélni. Ezenfelül a címkéket úgy kell elhelyezni, hogy miután a motort a működéséhez szükséges összes segédberendezéssel felszerelték, egy átlagos személy is jól láthassa őket. 
 4.12. Abban az esetben, ha egy járműtípus típusjóváhagyását a motor szempontjából kérik, a 
4.11. bekezdésben meghatározott jelet az üzemanyag-betöltőnyílás közelében is el kell helyezni. 
 4.13. Abban az esetben, ha egy jóváhagyott motorral felszerelt járműtípus típusjóváhagyását 
kérik, a 4.11. bekezdésben meghatározott jelet az üzemanyag-betöltőnyílás közelében is el kell helyezni. 
 5. ELŐÍRÁSOK ÉS VIZSGÁLATOK  5.1. Általános megjegyzések
 
 5.1.1. Kibocsátáscsökkentő berendezések  5.1.1.1. Azokat az alkatrészeket, amelyek hatással lehetnek a dízelmotorok gáz-halmazállapotú 
szennyezőanyag- és légszennyezőrészecske-kibocsátására, illetve a gázmotorok gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátására, úgy kell megtervezni, legyártani, összeszerelni és felszerelni, hogy a motor normális üzemben megfeleljen az ebben az előírásban előírt követelményeknek. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/21
 
5.1.2. A kibocsátáscsökkentő berendezések funkciói 
 5.1.2.1. Hatástalanító berendezések és/vagy ésszerűtlen kibocsátáscsökkentő stratégia 
alkalmazása tilos. 
 5.1.2.2. Egy kiegészítő vezérlő berendezés akkor szerelhető fel egy motorra vagy egy járműre, 
ha a berendezés: 
 5.1.2.2.1. csak az 5.1.2.4. bekezdésben meghatározottaktól eltérő feltételek között működik, vagy 
 
5.1.2.2.2. csak ideiglenesen lép működésbe az 5.1.2.4. bekezdésben megadott feltételek között 
olyan céllal, mint pl. a motor károsodás elleni védelme, a levegőkezelő berendezés károsodás elleni védelme, füstkezelés, hidegindítás vagy bemelegítés, vagy 
 5.1.2.2.3. csak fedélzeti (műszerfali) jelzések hozzák működésbe olyan céllal, mint pl. az 
üzembiztonság vagy a szükségüzemmód-stratégiák biztosítása. 
 5.1.2.3. Az 5.1.2.4. bekezdésben meghatározott körülmények között működő és a szokásos 
kibocsátás-vizsgálati ciklusok során alkalmazotthoz képest eltérő vagy módosított motorvezérlő stratégiába való átváltást eredményező motorvezérlő berendezés, funkció, rendszer vagy beavatkozás alkalmazása akkor engedélyezett, ha – az 5.1.3. és/vagy az 5.1.4. bekezdésben foglalt követelményeknek megfelelően – teljes mértékben ki lett mutatva, hogy az intézkedés nem csökkenti a kibocsátáscsökkentő berendezés hatékonyságát. Minden egyéb esetben az ilyen berendezést hatástalanító berendezésnek kell tekinteni. 
 5.1.2.4. Az 5.1.2.2. bekezdés alkalmazásában a nyugalmi és átmeneti üzemállapotra 
meghatározott alkalmazási körülmények a következők: 
 
(i) 1000 métert meg nem haladó tengerszint feletti magasság (vagy azzal 
egyenértékű 90 kPa légnyomás), 
 (ii) 283 K és 303 K (10°C és 30°C) közötti környezeti hőmérséklet,  (iii) 343 és 368 K (70-95°C) közötti hűtőközeg-hőmérséklet. 
 5.1.3. Az elektronikus kibocsátáscsökkentő rendszerekre vonatkozó különös követelmények  5.1.3.1. Dokumentációs követelmények   A gyártónak rendelkezésre kell bocsátania egy dokumentációs csomagot, amely 
biztosítja a rendszer alapvető terveinek, továbbá azon eszközöknek a megismerését, amelyekkel a kimeneti változókat vezérli, legyen a vezérlés akár közvetlen, akár közvetett. 
 L 375/22 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 A dokumentációnak az alábbi két részből kell állnia: 
 
(a) A hivatalos dokumentációs csomag, amelyet a műszaki szolgálat számára 
kell benyújtani a típusjóváhagyás iránti kérelemmel együtt, és amelynek tartalmaznia kell a rendszer teljes leírását. Ez a dokumentáció lehet rövid, azonban bizonyítékot kell szolgáltatnia arról, hogy valamennyi olyan kimeneti adat meghatározása megtörtént, amelyet a különböző egységek bemenő adatainak szabályozási tartományából előállított mátrix lehetővé tesz. Ezt az információt az ezen előírás 3. bekezdésében előírt dokumentációhoz kell csatolni. 
 (b) Egy kiegészítő anyag, amely bemutatja mindazon jellemzőket, amelyeket a 
kiegészítő vezérlőberendezések módosítanak, továbbá a berendezés működésének határfeltételeit. A kiegészítő anyag tartalmazza továbbá valamennyi üzemmódra az üzemanyag-rendszer szabályozásának logikáját, az időzítési stratégiákat és a „ki-be” kapcsolási pontokat. 
  
A kiegészítő anyagnak ezen kívül tartalmaznia kell a kiegészítő vezérlőberendezések alkalmazásának indoklását, és további anyagokat és vizsgálati adatokat a motorra vagy a járműre szerelhető kiegészítő vezérlőberendezésnek a kipufogógáz szennyezőanyag-kibocsátására gyakorolt hatásáról. 
  Ez a kiegészítő anyag szigorúan bizalmas marad, megőrzéséért a gyártó 
felel, de a típusjóváhagyás alkalmával vagy a típusjóváhagyás érvényességi ideje során bármikor betekintés céljából rendelkezésre kell bocsátania. 
 5.1.4. Annak eldöntésére, hogy valamely stratégia vagy intézkedés a 2.28. és a 2.30. bekezdés 
értelmében hatástalanító berendezésnek vagy ésszerűtlen kibocsátáscsökkentő stratégiának tekintendő-e, a jóváhagyó hatóság és/vagy a műszaki szolgálat kiegészítésképpen előírhatja az ETC-eljárás szerinti NO
x-szűrővizsgálatot is, amely 
akár a típusvizsgálat, akár a gyártás megfelelőségének ellenőrzése kapcsán elvégezhető. 
 5.1.4.1. Ezen előírás 4. mellékletének 4. függelékében meghatározott követelmények 
alternatívájaként az ETC-szűrővizsgálat során a NO
x-kibocsátás meghatározásához 
hígítatlan kipufogógázból is lehet mintát venni, és a 2001. szeptember 15-i ISO/FDIS 16183 szabvány műszaki előírásait kell alkalmazni. 
 5.1.4.2. Annak eldöntése során, hogy valamely stratégia vagy intézkedés a 2.28. és 2.30. 
bekezdés értelmében hatástalanító eszköznek vagy ésszerűtlen kibocsátáscsökkentő stratégiának tekintendő-e, az adott NO
x-határértékre további 10%-os tűrést kell 
alkalmazni. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/23
 
5.2. Az 5.2.1. bekezdés táblázatainak A sora szerinti jóváhagyáshoz a szennyezőanyag-
kibocsátást hagyományos dízelmotorok – beleértve azokat a motorokat is, amelyek 
elektronikus üzemanyag-befecskendező berendezéssel, kipufogógáz-visszakeringető rendszerrel (EGR) és/vagy oxidációs katalizátorokkal vannak felszerelve – ESC- és ELR-vizsgálatával kell meghatározni.  A korszerű kipufogógáz-utókezelő rendszerrel – ideértve a nitrogénoxid-semlegesítő katalizátorokat és/vagy a részecskecsapdákat is – felszerelt dízelmotorokat ezenfelül ETC-vizsgálattal is meg kell vizsgálni.   
  Az 5.2.1. bekezdés táblázatainak B1 vagy B2 sora, illetve C sora szerinti jóváhagyási 
vizsgálathoz a szennyezőanyag-kibocsátást ESC-, ELR- és ETC-vizsgálatokkal kell meghatározni. 
  Gázmotorok esetében a gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátást ETC-
vizsgálattal kell meghatározni. 
  Az ESC- és ELR-vizsgálati eljárás leírása a 4. melléklet 1. függelékében, az ETC-
vizsgálati eljárás leírása a 4. melléklet 2. és 3. függelékében található. 
  A vizsgálatra benyújtott motor által kibocsátott gáz-halmazállapotú légszennyező 
anyagok és légszennyező részecskék szintjét adott esetben a 4. mellékletben leírt módszerrel kell megmérni. A 4. melléklet 4. függeléke írja le a gáz-halmazállapotú légszennyező anyagok és légszennyező részecskék méréséhez ajánlott analitikus rendszereket és a részecskék mintavételezéséhez ajánlott rendszereket. A műszaki szolgálat más módszereket vagy elemző készülékeket is jóváhagyhat, ha úgy találja, hogy azok egyenértékű eredményeket adnak. Egyetlen laboratórium esetén akkor mondjuk, hogy a mért vizsgálati eredmények egyenértékűek, ha azok az itt leírt referenciarendszerek valamelyike által adott eredményektől legfeljebb 5%-os eltérést mutatnak. A részecske-kibocsátásra vonatkozóan csak a teljes átáramlású hígítórendszer van elismerve referenciarendszerként.  Ahhoz, hogy az előírásba új rendszert lehessen felvenni, az egyenértékűség megállapítását az ISO 5725 szabványban leírt, több laboratórium által elvégzett vizsgálat ismételhetőségének és reprodukálhatóságának számításaira kell alapozni. 
 5.2.1. Határértékek   A szén-monoxid, az összes szénhidrogén, a nitrogén-oxidok és a részecskék ESC-
vizsgálattal meghatározott fajlagos tömege és a füst ELR-vizsgálattal meghatározott fényelnyelése nem haladhatja meg az 1. táblázatban megadott értékeket. 
  Azon dízelmotoroknál, amelyeket ETC-vizsgálattal is vizsgálnak, és különösen a 
gázmotoroknál, a szén-monoxid, a nem metán szénhidrogének, a metán (ha van), a nitrogén-oxidok és a részecskék (ha vannak) fajlagos tömege nem haladhatja meg a 2. táblázatban megadott értékeket. 
 L 375/24 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 1. táblázat  Határértékek – ESC- és ELR-vizsgálat 
 
 
 
Sor 
 Szén-monoxid 
tömege (CO) 
g/kWh  
Szénhidrogének 
tömege (HC) 
g/kWh Nitrogén-oxid
ok tömege 
(NO x) 
g/kWh  
Részecskék 
tömege (PT) 
g/kWh   
Füst 
 
m
-1 
A (2000) 2,1 0,66 5,0 0,10 
   0,13(a) 0,8 
B1 (2005) 1,5 0,46 3,5 0,02 0,5 
B2 (2008) 1,5 0,46 2,0 0,02 0,5 
C (EEV) 1,5 0,25 2,0 0,02 0,15 
 
(a) Hengerenként 0,75 dm3-nél kisebb lökettérfogatú és a névleges teljesítményhez tartozó, 
3000 min-1-nél magasabb névleges fordulatszámú motoroknál. 
  2. táblázat
 Határértékek – ETC-vizsgálatok (b) 
 
  
Sor 
 Szén-monoxid 
tömege (CO) 
g/kWh Nem metán 
szénhidrogének 
tömege (NMHC)
g/kWh Metán 
tömege 
 (CH
4)(c) 
g/kWh Nitrogén-oxi
dok tömege 
(NO x) 
g/kWh Részecskék 
tömege 
(PT)(d) 
g/kWh) 
A (2000) 5,45 0,78 1,6 5,0 0,16 
  0,21(a) 
B1 (2005) 4,0 0,55 1,1 3,5 0,03 
B2 (2008) 4,0 0,55 1,1 2,0 0,03 
C (EEV) 3,0 0,40 0,65 2,0 0,02 
 
(a) Hengerenként 0,75 dm3-nél kisebb lökettérfogatú és a névleges teljesítményhez tartozó, 
3000 min-1-nél magasabb névleges fordulatszámú motoroknál. 
 
(b) Azon mérések során, amelyekkel azt állapítják meg, hogy a gázüzemű motorok 
szennyezőanyag-kibocsátása az A sorban szereplő, vonatkozó határértékeken belül van-e, az ETC-vizsgálatok elfogadhatósági ellenőrzésének feltételeit (lásd a 4. melléklet 2. függelékének 3.9. bekezdését) újra kell vizsgálni, és ahol szükséges, az R.E.3 egységes szerkezetbe foglalt határozatban lefektetett eljárásnak megfelelően módosítani kell. 
 
(c) Csak földgázüzemű motorokra. 
 
(d) Nem alkalmazható gázüzemű motorokra az A és a B1 és B2 fázisban. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/25
 
5.2.2. Szénhidrogén-mérés dízelmotoroknál és gázüzemű motoroknál  
 
5.2.2.1. A gyártó választhatja azt a megoldást, hogy az összes szénhidrogén (THC) tömegét 
mérjék az ETC-vizsgálat során a nem metán szénhidrogének tömegének mérése helyett.  Ebben az esetben az összes szénhidrogén tömegére vonatkozó határérték azonos a 2. táblázatban a nem metán szénhidrogének tömegére megadott értékkel. 
 5.2.3.  A dízelmotorokra vonatkozó különös követelmények  
 5.2.3.1. A nitrogén-oxidok fajlagos tömege, amelyet az ESC-vizsgálat ellenőrzési 
tartományának véletlenszerűen kiválasztott ellenőrzési pontjain mértek, nem haladhatja meg 10%-nál nagyobb mértékben a szomszédos vizsgálati üzemmódok alapján interpolált értékeket (lásd a 4. melléklet 1. függelékének 4.6.2 és 4.6.3 bekezdését).  
  5.2.3.2. Az ELR-vizsgálat véletlenszerű vizsgálati fordulatszámánál mért füstérték nem 
haladhatja meg a két szomszédos vizsgálati fordulatszám legmagasabb füstértékét 20%-nál nagyobb mértékben, vagy a határérték 5%-ánál nagyobb mértékben, attól függően, hogy melyik a nagyobb. 
 6. A JÁRMŰBE TÖRTÉNŐ BEÉPÍTÉS  6.1. A motor járműbe történő beépítésének a motor típusjóváhagyása tekintetében meg kell 
felelnie az alábbi jellemzőknek: 
 6.1.1. A szívási vákuum nem lehet nagyobb a típusjóváhagyott motorra a 2A. mellékletben 
megadott értéknél. 
 6.1.2. A kipufogógáz-ellennyomás nem lehet nagyobb a típusjóváhagyott motorra a 2A. 
mellékletben megadott értéknél. 
 6.1.3. A motor üzemeltetéséhez szükséges segédberendezések teljesítményfelvétele nem lehet 
nagyobb a típusjóváhagyott motorra a 2A. mellékletben megadott értéknél. 
 7.  MOTORCSALÁD  7.1. A motorcsaládot meghatározó paraméterek
 
   A motorgyártó által meghatározott motorcsalád olyan alapvető jellemzőkkel is 
definiálható, amelyek közösek a motorcsaládon belül. Egyes esetekben a paraméterek kölcsönhatásban lehetnek egymással. Ezeket a hatásokat szintén figyelembe kell venni annak biztosítására, hogy egy családba csak hasonló kipufogógáz-kibocsátási jellemzőkkel bíró motorok kerüljenek. 
  Annak érdekében, hogy a motorokat ugyanazon motorcsaládba tartozónak lehessen 
tekinteni, a következő alapvető paramétereknek kell általánosan jellemzőnek lenni rájuk: L 375/26 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
7.1.1. Munkaciklus: 
  - 2 ütemű  - 4 ütemű  7.1.2. Hűtőközeg:   - levegő  - víz  - olaj  7.1.3. Gázmotoroknál és utókezelővel felszerelt motoroknál   - hengerek száma   (az alapmotorénál kisebb hengerszámú dízelmotorok ugyanahhoz a motorcsaládhoz 
tartozónak tekinthetők, feltéve, hogy az üzemanyagrendszer minden egyes hengerhez külön adagolja az üzemanyagot). 
 7.1.4. Az egyes hengerek űrtartalma:   - a motoroknak 15%-os teljes szóráson belül kell lenniük  7.1.5. A levegőbeszívás rendszere:   - atmoszférikus szívás  - feltöltött  - feltöltött, levegőhűtővel  7.1.6. Az égéstér típusa/kialakítása:    - előkamrás  - örvénykamrás  - nyílt kamrás  7.1.7. Szelepek és nyílások – elrendezés, méret és darabszám:   - hengerfej  - hengerpalást  - forgattyúház  7.1.8. Üzemanyag-befecskendező rendszer (dízelmotorok):   - szivattyúsoros befecskendező  - soros szivattyú  - elosztó rendszerű adagolószivattyú 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/27
 
 - egyedi elemes 
 - adagoló-porlasztó   7.1.9. Üzemanyag-ellátó rendszer (gázmotorok):   - keverőegység  - gázbevezetés/-befecskendezés (egypontos, többpontos)  - folyadék-befecskendezés (egypontos, többpontos)  7.1.10. Gyújtási rendszer (gázmotorok)    7.1.11. Vegyes jellemzők:   - kipufogógáz-visszavezető rendszer  - vízbefecskendezés/emulzió  - másodlagos levegő befecskendezése  - feltöltőlevegőt visszahűtő rendszer  7.1.12. A kipufogógáz utókezelése:   - háromutas katalizátor  - oxidációs katalizátor  - redukciós katalizátor  - hőreaktor  - részecskecsapda  7.2. Az alapmotor kiválasztása  7.2.1. Dízelmotorok   A család alapmotorját azon elsődleges kritérium alapján kell kiválasztani, hogy a gyártó 
által megadott legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszámnál melyik motornál a legnagyobb a löketenkénti üzemanyag-szállítás. Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges feltételnek, az alapmotort azon másodlagos kritérium alapján kell kiválasztani, hogy melyik motornál a legnagyobb a löketenkénti üzemanyag-szállítás a névleges fordulatszámnál. Bizonyos esetekben a jóváhagyó hatóság úgy ítélheti meg, hogy a család legrosszabb szennyezőanyag-kibocsátási értékét egy második motor vizsgálata jellemezheti a legjobban. Így a jóváhagyó hatóság egy második motort is kiválaszthat a vizsgálathoz olyan tulajdonságok alapján, amelyekből arra lehet következtetni, hogy a család motorjai közül ennek lehet a legnagyobb a szennyezőanyag-kibocsátása. 
   Ha az egy családba tartozó motorok olyan változó tulajdonságokkal is rendelkeznek, 
amelyekről feltételezhető, hogy hatással vannak a szennyezőanyag-kibocsátásra, ezeket a tulajdonságokat is azonosítani kell, és figyelembe kell venni az alapmotor kiválasztásánál. L 375/28 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 7.2.2. Gázmotorok 
  A család alapmotorját azon elsődleges kritérium alapján kell kiválasztani, hogy melyik 
motornak a legnagyobb a hengertérfogata. Ha több motor is megfelel ennek az elsődleges feltételnek, az alapmotort egy másodlagos kritérium alapján kell kiválasztani, az alábbi sorrendben: 
  - a legnagyobb löketenkénti üzemanyag-szállítás a gyártó által megadott névleges 
teljesítményhez tartozó fordulatszámnál, 
 - a legnagyobb előgyújtás,  - a legkisebb mértékű kipufogógáz-visszakeringetés,  - levegőszivattyú hiánya vagy a legkisebb tényleges levegőszállítású szivattyú.   Bizonyos esetekben a jóváhagyó hatóság úgy ítélheti meg, hogy a család legrosszabb 
szennyezőanyag-kibocsátási értékét egy második motor vizsgálata jellemezheti a legjobban.  Így a jóváhagyó hatóság egy második motort is kiválaszthat a vizsgálathoz olyan tulajdonságok alapján, amelyekből arra lehet következtetni, hogy a család motorjai közül ennek lehet a legnagyobb a szennyezőanyag-kibocsátása. 
 8. A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGE  
A gyártás-megfelelőségi eljárásoknak meg kell felelniük a megállapodás 2. függelékében (E/EGB/324-E/EGB/TRANS/505/Rev.2) foglaltaknak, a következő követelményekkel:  
8.1. Minden ezen előírás által előírt jóváhagyási jellel ellátott motort és járművet úgy kell 
legyártani, hogy a jóváhagyási értesítésben és annak mellékleteiben megadott leírás tekintetében megfeleljen a jóváhagyott típusnak. 
 8.2. Általános szabály, hogy a gyártás szennyezőanyag-kibocsátás szempontjából való 
megfelelőségét a jóváhagyási értesítésben és annak mellékleteiben megadott leírás alapján ellenőrzik. 
 8.3. Amennyiben mérni kell a szennyezőanyag-kibocsátást, és egy motor jóváhagyásának 
egy vagy több kiterjesztése is van, a vizsgálatokat a szóban forgó kiterjesztésre vonatkozó információs csomagban leírt motoro(ko)n kell elvégezni. 
  8.3.1. Egy szennyezőanyag-vizsgálatnak alávetett motor megfelelősége:    Miután a motort átadták a hatóságoknak, a gyártó többé semmiféle beállítást sem 
végezhet a kiválasztott motorokon. 
  8.3.1.1. Három motort kell véletlenszerűen kiválasztani a sorozatból. Azokat a motorokat, 
amelyeken az 5.2.1. bekezdés táblázatainak A sora szerinti jóváhagyás céljából csak az ESC- és ELR-vizsgálatot vagy csak az ETC-vizsgálatot kell elvégezni, ezeknek az alkalmazandó vizsgálatoknak kell alávetni a gyártás megfelelőségének ellenőrzéséhez. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/29
 
A hatóság egyetértésével minden más, az 5.2.1. bekezdés táblázatainak A, B1 vagy B2, 
illetve C sora szerint jóváhagyást kapott motort vagy az ESC- és ELR-ciklussal, vagy pedig az ETC-ciklussal kell vizsgálni a gyártás megfelelőségének ellenőrzéséhez. A határértékek az előírás 5.2.1. bekezdésében szerepelnek. 
 8.3.1.2. A vizsgálatokat ezen előírás 1. függelékének megfelelően hajtják végre, ha az illetékes 
hatóság meg van elégedve a gyártás szórásának gyártó által megadott értékével. 
  A vizsgálatokat ezen előírás 2. függelékének megfelelően hajtják végre, ha az illetékes 
hatóság nincs megelégedve a gyártás szórásának gyártó által megadott értékével.  
  A gyártó kérésére a vizsgálatokat ezen előírás 3. függeléke szerint is el lehet végezni.  8.3.1.3. Egy motor mintavételes vizsgálata alapján egy sorozat gyártását megfelelőnek kell 
tekinteni, ha a vonatkozó függelékben alkalmazott vizsgálati kritériumok alapján az összes szennyező anyaggal kapcsolatban „megfelelő” döntés született, és nem megfelelőnek kell tekinteni, ha egyetlen szennyező anyaggal kapcsolatban is „nem megfelelő” döntés született. 
   Ha egy szennyező anyagra nézve „megfelelő” döntés született, ezt a döntést más 
szennyező anyagokkal kapcsolatos döntés érdekében végzett további vizsgálatok nem változtathatják meg. 
  Ha nem született „megfelelő” döntés valamennyi szennyező anyagra, és nem született 
„nem megfelelő” döntés egyetlen szennyező anyagra sem, a vizsgálatot egy másik motoron kell elvégezni (lásd a 2. ábrát). 
  Ha nem született döntés, a gyártó bármikor elhatározhatja a vizsgálat leállítását. Ebben 
az esetben a „nem megfelelő” döntést kell rögzíteni.  
  8.3.2. A vizsgálatokat újonnan gyártott motorokon kell elvégezni. A gázüzemű motorokat a 4. 
melléklet 2. függelékének 3. bekezdésében meghatározott eljárással be kell járatni. 
 8.3.2.1. A gyártó kérésére azonban el lehet végezni a vizsgálatokat olyan dízel- vagy 
gázmotorokon, amelyeket a 8.4.2.2. bekezdésben említett időtartamnál hosszabb, de 100 órát meg nem haladó ideig járattak be. Ebben az esetben a bejáratást a gyártó végzi el, akinek vállalnia kell, hogy semmit nem állít át ezeken a motorokon. 
  8.3.2.2. Ha a gyártó kéri, hogy a 8.4.2.2.1. bekezdés szerint végezhesse el a bejáratást, az 
elvégezhető: 
 
– minden vizsgálandó motoron, 
  vagy   – az első vizsgálandó motoron, egy változási együttható alábbiak szerinti L 375/30 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
meghatározásával: 
 
– az első vizsgálandó motoron megmérik a szennyezőanyag-kibocsátást nulla órakor 
és „x” óra elteltével, 
 
 – minden egyes szennyező anyagra kiszámítják a szennyezőanyag-kibocsátás nulla és 
„x.” óra közötti időtartamra vonatkozó változási együtthatóját: 
  
 Ennek értéke egynél kisebb is lehet.   A következő motorokat nem kell bejáratásnak alávetni, de a nulla órához tartozó 
szennyezőanyag-kibocsátásukat a változási együtthatóval módosítani kell. 
  Ebben az esetben a következő értékeket kell figyelembe venni:   - az első motor „x.” óránál mért értékei,  - a többi motor nulla óránál mért értékei, megszorozva a változási együtthatóval.  8.3.2.3 A dízelmotoroknál és a PB-gázüzemű motoroknál ezeket a vizsgálatokat el lehet 
végezni a kereskedelemben kapható üzemanyagokkal. A gyártó kérésére azonban az 5., illetve a 7. mellékletben leírt referencia-üzemanyagok is használhatók. A jelen előírás 4. bekezdésében leírt vizsgálatokat így minden gázmotornál legalább két referencia-üzemanyaggal kell elvégezni. 
 8.3.2.4. Földgázüzemű motoroknál valamennyi vizsgálat elvégezhető kereskedelemben kapható 
üzemanyaggal a következő módon: 
   (i) H-jelű motoroknál a H-tartományba tartozó, kereskedelemben kapható üzemanyaggal 
(0,89 ≤ S
λ ≤ 1,00), 
  (ii) L-jelű motoroknál az L-tartományba tartozó, kereskedelemben kapható 
üzemanyaggal (1,00 ≤ S
λ ≤ 1,19), 
  (iii) HL-jelű motoroknál a λ-eltolási tényező szélső értékei közé eső, kereskedelemben 
kapható üzemanyaggal (0,89 ≤ S
λ ≤ 1.19). 
  A gyártó kérésére azonban a 6. mellékletben leírt referencia-üzemanyagok is 
használhatók. Ebben az esetben az ezen előírás 4. bekezdésében leírt vizsgálatokat kell elvégezni. 
 8.3.2.5. Ha kereskedelemben kapható üzemanyagot használva vita támad a gázüzemű motorok 
meg nem felelése miatt, a vizsgálatokat olyan referencia-üzemanyaggal kell elvégezni, amellyel az alapmotort vizsgálták, vagy egy olyan, a 4.1.3.1. és 4.2.1.1. bekezdésben említetett esetleges 3. üzemanyaggal, amellyel az alapmotort vizsgálhatták volna. Ekkor órakor nulla Kibocsátásórakor x" " Kibocsátás2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/31
 
az eredményt számítással kell módosítani, a 4.1.3.2., 4.1.5.1. és 4.2.1.2. bekezdésben 
leírt megfelelő „r”, „ra” vagy „rb” tényező(k) alkalmazásával. Ha az r, ra vagy rb egynél kisebb, nem kell korrekciót végezni. A mért és a számított eredményeknek azt kell igazolniuk, hogy a motor minden vonatkozó üzemanyaggal (1., 2., adott esetben pedig 3. üzemanyag földgázüzemű motorok esetén, valamint A és B üzemanyag PB-gázüzemű motorok esetén) megfelel a határértékeknek. 
 8.3.2.6. Az egy meghatározott összetételű üzemanyaggal való működésre kialakított gázüzemű 
motor gyártás-megfelelőségi vizsgálatait azzal az üzemanyaggal kell elvégezni, amelyre a motort kalibrálták. 
 L 375/32 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
                   I G E N              N E M         N E M   
NEM 
          I G E N    
   
IGEN   IGEN
 
          
 
      I G E N  
 
 
      I G E N     
2. ábra
:  A gyártás-megfelelőség vizsgálatának folyamatábrája 
 Három motor vizs gálata
A vizsgálat statisztikai eredményének számítása 
A vonatkozó függelék szerint a vizsgálat statisztikai 
eredménye megegyezik a sorozat „nem megfelel” 
kritériumával legalább egy szennyezőanyagnál?  
A sorozat 
visszautasítva 
A vonatkozó függelék szerint a vizsgálat statisztikai 
eredménye megegyezik a sorozat „megfelel” 
kritériumával legalább egy szennyezőanyagnál? 
„Megfelel” döntés egy vagy több  
szennyező anyagra 
„Megfelel” döntés született minden 
szenn y ezőan y a g ra?  A sorozat 
elfogadva 
Egy újabb motor vizsgálata 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/33
 
9. A NEM MEGFELELŐ GYÁRTÁS SZANKCIONÁLÁSA 
 9.1. Az ezen előírás szerint egy motor- vagy járműtípusra megadott jóváhagyás 
visszavonható, ha a 8.1. bekezdésben foglalt követelményeket nem teljesítik, vagy ha a motor(ok), illetve jármű(vek) nem kap(nak) „megfelelő” minősítést a 8.3. bekezdésben előírt vizsgálatok során. 
 9.2. Amennyiben az 1958. évi egyezményt aláíró és ezen előíráset alkalmazó valamely 
szerződő fél visszavon egy általa korábban megadott jóváhagyást, erről köteles az ezen előírás 2A., illetve 2B. mellékletében található mintának megfelelő értesítés megküldésével azonnal tájékoztatni az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet. 
 10. A JÓVÁHAGYOTT TÍPUS MÓDOSÍTÁSA ÉS A JÓVÁHAGYÁS 
KITERJESZTÉSE 
 10.1. A jóváhagyott típus minden módosításáról értesíteni kell a típust jóváhagyó igazgatási 
szervet. A szervezet ezt követően a következőket teheti: 
 10.1.1. Úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosításoknak nagy valószínűséggel nincs 
számottevő kedvezőtlen hatása, és a módosított típus mindenféleképpen továbbra is megfelel a követelménynek; vagy 
 10.1.2. További vizsgálati jelentést kér a vizsgálatokat végző műszaki szolgálattól.  10.2. A jóváhagyás megerősítéséről, illetve elutasításáról – a módosítások meghatározásával 
együtt – a 4.5. bekezdésben meghatározott eljárás szerint értesíteni kell az egyezményt aláíró és ezen előíráset alkalmazó feleket. 
 10.3. A jóváhagyás kiterjesztését kiadó illetékes hatóságnak hozzá kell rendelnie a 
kiterjesztéshez egy sorszámot, és erről az ezen előírás 2A., illetve 2B. mellékletében található mintának megfelelő értesítés megküldésével tájékoztatnia kell az 1958. évi egyezményt aláíró és ezen előírást alkalmazó feleket. 
 11. A GYÁRTÁS VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA  
Amennyiben a jóváhagyás birtokosa teljes mértékben felhagy egy ezen előírás szerint jóváhagyott típus gyártásával, erről értesítenie kell a jóváhagyást megadó hatóságot. A vonatkozó értesítés kézhezvétele után az adott hatóságnak az ezen előírás 2A., illetve 2B. mellékletében található mintának megfelelő értesítés megküldésével tájékoztatnia kell az 1958. évi egyezményt aláíró és ezen előírást alkalmazó feleket. 
 L 375/34 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
12. ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK 
 12.1. Általános megjegyzések
 
 12.1.1. A 04-es módosítássorozat hivatalos hatálybalépési dátumától kezdve az ezen előírást 
alkalmazó egyik szerződő fél sem utasíthatja el az EGB-jóváhagyásoknak ezen, 04-es módosítássorozattal módosított előírás szerint történő megadását. 
 12.1.2. A 04-es módosítássorozat hatálybalépési dátumától az ezen előírást alkalmazó szerződő 
feleknek csak akkor kell EGB-jóváhagyásokat megadniuk, ha a motor megfelel ezen, 04-es módosítássorozattal módosított előírás rendelkezéseinek. 
  A motoron el kell végezni az ezen előírás 5.2. bekezdésében meghatározott vonatkozó 
vizsgálatokat, és a motornak az alábbi 12.2.1., 12.2.2. és 12.2.3. bekezdések szerint meg kell felelnie az ezen előírás 5.2.1. bekezdésében részletezett vonatkozó szennyezőanyag-kibocsátási határértékeknek. 
 12.2. Új típusjóváhagyások
 
 12.2.1. A 12.4.1. bekezdés rendelkezéseire is tekintettel, az ezen előírást alkalmazó szerződő 
feleknek az ezen előíráson végrehajtott 04-es módosítássorozat hatálybalépési dátumától kezdődően csak akkor kell megadniuk az EGB-jóváhagyást egy motorhoz, ha az kielégíti az ezen előírás 5.2.1. bekezdésében lévő táblázatok A, B1, B2 vagy C sorában szereplő vonatkozó szennyezőanyag-kibocsátási határértékeket. 
 12.2.2. A 12.4.1. bekezdés rendelkezéseire is tekintettel, az ezen előírást alkalmazó szerződő 
feleknek 2005. október 1-jétől kezdődően csak akkor kell megadniuk az EGB-jóváhagyást egy motorhoz, ha az kielégíti az ezen előírás 5.2.1. bekezdésében lévő táblázatok B1, B2 vagy C sorában szereplő vonatkozó szennyezőanyag-kibocsátási határértékeket. 
 12.2.3. A 12.4.1. bekezdés rendelkezéseire is tekintettel, az ezen előírást alkalmazó szerződő 
feleknek 2008. október 1-jétől kezdődően csak akkor kell megadniuk az EGB-jóváhagyást egy motorhoz, ha az kielégíti az ezen előírás 5.2.1. bekezdésében lévő táblázatok B2 vagy C sorában szereplő vonatkozó szennyezőanyag-kibocsátási határértékeket. 
 12.3. A régi típusjóváhagyások érvényességének vége
 
 12.3.1. A 04-es módosítássorozat hivatalos hatálybalépési dátumától kezdve – a 12.3.2. és a 
12.3.3. bekezdések rendelkezéseinek kivételével – a 03-as módosítássorozattal módosított előírás szerint kiadott típusjóváhagyások érvényüket vesztik, amennyiben a jóváhagyást kiadó szerződő fél nem értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet arról, hogy a jóváhagyott motortípus a fenti 12.2.1. bekezdés szerint megfelel a 04-es módosítássorozattal módosított előírás rendelkezéseinek. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/35
 
12.3.2. A típusjóváhagyás kiterjesztése 
 12.3.2.1. Az alábbi 12.3.2.2. és 12.3.2.3. bekezdést csak azokra az új, kompressziós gyújtású 
motorokra és kompressziós gyújtású motor által hajtott új járművekre kell alkalmazni, amelyek típusjóváhagyása az ezen előírás 5.2.1. bekezdésében szereplő táblázatok A sorának követelményei alapján történt. 
 12.3.2.2. Az 5.1.3. és 5.1.4. bekezdés alternatívájaként a gyártó bemutathatja a műszaki 
szolgálatnak az 1. mellékletben leírt alapmotor jellemzőinek megfelelő motor ETC-módszerrel elvégzett NO
x-szűrővizsgálatának eredményeit, figyelembe véve az 
5.1.4.1. és az 5.1.4.2. bekezdések rendelkezéseit. A gyártónak emellett biztosítania kell egy írásos nyilatkozatot arról, hogy a motor nem alkalmaz semmilyen hatástalanító berendezést vagy ésszerűtlen kibocsátáscsökentő stratégiát (lásd a 2. bekezdésben leírt meghatározásokat). 
 12.3.2.3. A gyártónak emellett írásban kell nyilatkoznia arról, hogy a NO
x-szűrővizsgálat 
eredményei és az alapmotorra vonatkozóan az 5.1.4. bekezdésben megadott adatok az 1. mellékletben leírt motorcsalád mindegyik motortípusára jellemzőek. 
 12.3.3. Gázmotorok   2003. október 1-jétől a 03-as módosítássorozattal módosított előírás alapján 
gázmotorokhoz megadott típusjóváhagyások érvényüket vesztik, amennyiben a jóváhagyást kiadó szerződő fél nem értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet arról, hogy a jóváhagyott motortípus a fenti 12.2.1. bekezdés szerint megfelel a 04-es módosítássorozattal módosított előírás rendelkezéseinek. 
 12.3.4. 2006. október 1-jétől a 04-es módosítássorozattal módosított előírás alapján megadott 
típusjóváhagyások érvényüket vesztik, amennyiben a jóváhagyást kiadó szerződő fél nem értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet arról, hogy a jóváhagyott motortípus a fenti 12.2.2. bekezdés szerint megfelel a 04-es módosítássorozattal módosított előírás rendelkezéseinek. 
 12.3.5. 2009. október 1-től a 04-es módosítássorozattal módosított előírás alapján megadott 
típusjóváhagyások érvényüket vesztik, amennyiben a jóváhagyást kiadó szerződő fél nem értesíti az ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet arról, hogy a jóváhagyott motortípus a fenti 12.2.3. bekezdés szerint megfelel a 04-es módosítássorozattal módosított előírás rendelkezéseinek. 
 12.4. Cserealkatrészek használatban lévő járművekhez
 
 12.4.1. Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek folytathatják a jóváhagyások kiadását azon 
motorokhoz, amelyek megfelelnek bármely korábbi módosítássorozattal módosított előírás követelményeinek, illetve a 04-es módosítássorozattal módosított előírás bármely szintjének, amennyiben a motort olyan használatban lévő járműben felhasználandó cseredarabnak szánják, amely a forgalomba helyezése idején kielégítette L 375/36 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
a vonatkozó korábbi szabvány előírásait. 
 
13. A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI 
SZOLGÁLATOK ÉS IGAZGATÁSI SZERVEK MEGNEVEZÉSE ÉS CÍME 
 
Az 1958. évi egyezményt aláíró és ezen előírást alkalmazó feleknek át kell adniuk az Egyesült Nemzetek Szervezetének titkársága számára a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálatok nevét és címét, valamint a jóváhagyásokat kiadó, illetve a más országok által kibocsátott jóváhagyások engedélyezését, kiterjesztését, elutasítását vagy visszavonását tanúsító nyomtatványokat fogadó igazgatási szervek nevét és címét. 
  
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/37
 
1. függelék  
 
A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGÉNEK VIZSGÁLATI ELJÁRÁSA, 
HA A SZÓRÁS KIELÉGÍTŐ 
 
 
1. Ez a függelék a gyártás szennyezőanyag-kibocsátás szempontjából tekintett 
megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha a gyártó által megadott gyártási szórás kielégítő. 
 2. Legalább három motorból álló mintanagyság mellett a mintavételi eljárás úgy van 
meghatározva, hogy annak valószínűsége, hogy a tétel átmenjen a vizsgálaton 40%-nyi hibás motor mellett, 0,95 (a gyártó kockázata = 5%), míg annak valószínűsége, hogy a tételt elfogadják 65%-nyi hibás motor mellett, 0,10 (a fogyasztó kockázata = 10%).  
 3. Az előírás 5.2.1. bekezdésében megadott valamennyi szennyező anyagra a következő 
eljárást kell alkalmazni (lásd a 2. ábrát): 
  Legyen:  
 L = a szennyező anyag határértékének természetes logaritmusa; 
 
 χ
i = a minta i-edik motorján mért érték természetes logaritmusa; 
 
 s = a gyártási szórás becsült értéke (a mérések természetes logaritmusának vétele 
után); 
 
 n = a minták aktuális száma. 
 4. A határértékre vonatkoztatott szórások összegét minden mintára az alábbi képlettel kell 
kiszámítani: 
  5. Ekkor:  
– ha a vizsgálati statisztika eredménye nagyobb, mint a mintanagyságra a 3. táblázatban 
megadott megfelelési küszöbérték, a szennyező anyagra „megfelelő” döntés születik, 
 
– ha a vizsgálati statisztika eredménye kisebb, mint a mintanagyságra a 3. táblázatban 
megadott elutasítási küszöbérték, a szennyező anyagra „nem megfelelő” döntés születik, 
 ) x (Ls1n
1 ii ∑
=−L 375/38 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
– egyéb esetben egy további motort kell megvizsgálni az előírás 8.3.1. bekezdése 
szerint, és a számítási eljárást az egy további elemmel megnövelt mintára kell 
alkalmazni. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/39
 
3. táblázat : Az 1. függelék mintavételi eljárásának elfogadási és elutasítási küszöbértékei 
 
Minta legkisebb nagysága: 3 
 
 
Vizsgált motorok összes 
száma (mintanagyság)   Elfogadási küszöbérték
A n Elutasítási küszöbérték 
B n 
3 3,327 -4,724 
4 3,261 -4,790 
5 3,195 -4,856 
6 3,129 -4,922 
7 3,063 -4,988 
8 2,997 -5,054 
9 2,931 -5,120 
10 2,865 -5,185 
11 2,799 -5,251 
12 2,733 -5,317 
13 2,667 -5,383 
14 2,601 -5,449 
15 2,535 -5,515 
16 2,469 -5,581 
17 2,403 -5,647 
18 2,337 -5,713 
19 2,271 -5,779 
20 2,205 -5,845 
21 2,139 -5,911 
22 2,073 -5,977 
23 2,007 -6,043 
24 1,941 -6,109 
25 1,875 -6,175 
26 1,809 -6,241 
27 1,743 -6,307 
28 1,677 -6,373 
29 1,611 -6,439 
30 1,545 -6,505 
31 1,479 -6,571 
32 -2,112 -2,112 
 
__________ L 375/40 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
n n n A /V d ≤
n n n B /V d ≥2. függelék  
 
A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGÉNEK VIZSGÁLATI ELJÁRÁSA, 
HA A SZÓRÁS NEM KIELÉGÍTŐ VAGY NEM ISMERT 
 
 
1. Ez a függelék a gyártás szennyezőanyag-kibocsátás szempontjából tekintett 
megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha a gyártó által megadott gyártási szórás nem kielégítő vagy nem áll rendelkezésre. 
 2. Legalább három motorból álló mintanagyság mellett a mintavételi eljárás úgy van 
meghatározva, hogy annak valószínűsége, hogy a tétel átmenjen a vizsgálaton 40%-nyi hibás motor mellett, 0,95 (a gyártó kockázata = 5%), míg annak valószínűsége, hogy a tételt elfogadják 65%-nyi hibás motor mellett, 0,10 (a fogyasztó kockázata = 10%).  
 3. Az előírás 5.2.1. bekezdésében megadott szennyező anyagok értékeit lognormális 
eloszlásúnak tekintjük, és természetes logaritmusukat véve kell őket transzformálni. 
 Jelölje m
0 és m a legkisebb, illetve a legnagyobb mintaszámot (m 0 = 3 és m = 32), és 
jelölje n az aktuális mintaszámot. 
 4. Ha egy sorozatban mért értékek természetes logaritmusai χ
1, χ 2, …, χ i, és L a szennyező 
anyag határértékének természetes logaritmusa, akkor meg kell határozni az alábbiakat: 
 
d i = χ i – L 
 és  
 
 
5. Az elfogadási (A
n) és az elutasítási (B n) küszöbértékek az érvényes mintanagyság 
függvényében a 4. táblázatban szerepelnek. A vizsgálati statisztika eredménye a 
nnVdarányszám, amellyel a következő módon állapítható meg, hogy a sorozat 
megfelelt-e vagy sem: 
 
 m 0 ≤ n < m értékekre: 
  – a sorozat megfelel, ha   – a sorozat nem felel meg, ha ∑
==n
1 ii n dn1d
2
nn
1 ii2
n ) d (dn1V − =∑
=2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/41
 
n n n n B /V d A ≥ ≤ 
 – újabb mérést kell végezni, ha   6. Megjegyzések   Az alábbi rekurzív képletek jól használhatók a vizsgálati statisztika egymást követő 
értékeinek kiszámításához: 
 
 
 
 
 n 1 n n dn1dn11 d + ⎟⎠⎞⎜⎝⎛− =−
( )2
n n 2
1 n2
n1 nd dVn11 V−−+ ⎟⎠⎞⎜⎝⎛− =−
0) V  ; d d  2,3,...; (n1 1 1 = = =L 375/42 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
4. táblázat : A 2. függelék mintavételi eljárásának elfogadási és elutasítási küszöbértékei 
 
Minta legkisebb nagysága: 3 
 
Vizsgált motorok összes 
száma (mintanagyság)   Elfogadási küszöbérték 
A n Elutasítási küszöbérték 
B n 
3 -0,80381 16,64743 
4 -0,76339 7,68627 
5 -0,72982 4,67136 
6 -0,69962 3,25573 
7 -0,67129 2,45431 
8 -0,64406 1,94369 
9 -0,61750 1,59105 
10 -0,59135 1,33295 
11 -0,56542 1,13566 
12 -0,53960 0,97970 
13 -0,51379 0,85307 
14 -0,48791 0,74801 
15 -0,46191 0,65928 
16 -0,43573 0,58321 
17 -0,40933 0,51718 
18 -0,38266 0,45922 
19 -0,35570 0,40788 
20 -0,32840 0,36203 
21 -0,30072 0,32078 
22 -0,27263 0,28343 
23 -0,24410 0,24943 
24 -0,21509 0,21831 
25 -0,18557 0,18970 
26 -0,15550 0,16328 
27 -0,12483 0,13880 
28 -0,09354 0,11603 
29 -0,06159 0,09480 
30 -0,02892 0,07493 
31 -0,00449 0,05629 
32 0,03876 0,03876 
 
__________ 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/43
 
3. függelék  
 
A GYÁRTÓ KÉRÉSÉRE TÖRTÉNŐ GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉGI VIZSGÁLAT ELJÁRÁSA 
 
 1. Ez a függelék a gyártás szennyezőanyag-kibocsátás szempontjából tekintett 
megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha az a gyártó kérésére történik. 
 2. Legalább három motorból álló mintanagyság mellett a mintavételi eljárás úgy van 
meghatározva, hogy annak valószínűsége, hogy a tétel átmenjen a vizsgálaton 30%-nyi hibás motor mellett, 0,90 (a gyártó kockázata = 10%), míg annak valószínűsége, hogy a tételt elfogadják 65%-nyi hibás motor mellett, 0,10 (a fogyasztó kockázata = 10%). 
 3. Az előírás 5.2.1. bekezdésében megadott valamennyi szennyező anyagra a következő 
eljárást kell alkalmazni (lásd a 2. ábrát): 
  Legyen:   L = a szennyező anyag határértéke;   x
i= a minta i-edik motorján mért érték; 
  n = a minták aktuális száma.  4. Ki kell számítani a mintára a vizsgálati statisztikát, számszerűen megadva a nem 
megfelelő motorok számát, azaz ahol x
i ≥ L: 
 5. Ekkor:  
– ha a vizsgálati statisztika eredménye nem nagyobb, mint a mintanagyságra az 5. 
táblázatban megadott elfogadási küszöbérték, a szennyező anyagra elfogadási döntés születik, 
 
– ha a vizsgálati statisztika eredménye nem kisebb, mint a mintanagyságra az 5. 
táblázatban megadott elutasítási küszöbérték, a szennyező anyagra elutasítási döntés születik, 
 
– egyéb esetben egy további motort kell megvizsgálni az előírás 8.3.1. bekezdése 
szerint, és a számítási eljárást az egy további elemmel megnövelt mintára kell alkalmazni. 
  Az 5. táblázat elfogadási és elutasítási küszöbértékei az ISO 8422/1991 nemzetközi 
szabvány segítségével kerültek kiszámításra. 
 L 375/44 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
5. táblázat : A 3. függelék mintavételi eljárásának elfogadási és elutasítási küszöbértékei 
 
Minta legkisebb nagysága: 3 
 
 
Vizsgált motorok összes 
száma (mintanagyság)   
Elfogadási küszöbérték   
Elutasítási küszöbérték  
3 - 3 
4 0 4 
5 0 4 
6 1 5 
7 1 5 
8 2 6 
9 2 6 
10 3 7 
11 3 7 
12 4 8 
13 4 8 
14 5 9 
15 5 9 
16 6 10 
17 6 10 
18 7 11 
19 8 9 
  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/45
 
1. melléklet  
 
A(Z ALAP)MOTOR ALAPVETŐ JELLEMZŐI ÉS A VIZSGÁLAT ELVÉGZÉSÉRE 
VONATKOZÓ ADATOK (1) 
 
1. MOTOR LEÍRÁSA 
 1.1.  Gyártó:.................................................................................................................. ........ 
1.2.  A gyártó motorkódja: ................................................................................................... 1.3.  Munkaciklus: négyütemű / kétütemű
 (2) 
1.4.  A hengerek száma és elrendezése: ............................................................................... 1.4.1.  Furat: ................................................................................................................ .....mm 
1.4.2.  Löket:................................................................................................................. .....mm 
1.4.3.  Gyújtási sorrend: ...................................................................................................... .... 
1.5.  A motor űrtartalma: ...............................................................................................cm³ 1.6.  Térfogat-kompresszió viszony 
(3): ................................................................................ 
1.7.  Az égéstér és a dugattyúfenék rajza(i): ........................................................................ 1.8.  A szívó és kipufogó nyílások legkisebb keresztmetszete: .....................................cm² 1.9.  Alapjárati sebesség: ...................................................................................... ford/perc 1.10.  Legnagyobb leadott teljesítmény: ........ kW ....................... ford/perc fordulatszámon 1.11.  A motor legnagyobb megengedett fordulatszáma:........................................ ford/perc 1.12.  Legnagyobb leadott nyomaték: ........ Nm ........................... ford/perc fordulatszámon 1.13.   A gyújtás rendszere: sűrítéses gyújtás/külső gyújtás 
(2) 
1.14.   Üzemanyag: dízel/PB-gáz/földgáz-H/földgáz-L/földgáz-HL/etanol (1) 
1.15.   Hűtőrendszer 
1.15.1.  Folyadékos 1.15.1.1. A folyadék jellege: ................................................................................................. ...... 
1.15.1.2. Keringetőszivattyú(k): van/nincs 
(2) 
1.15.1.3. Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (ha van):.................................................. 1.15.1.4. A hajtás(ok) áttételi viszonyszáma(i) (ha van): ........................................................... 1.15.2.  Levegő 1.15.2.1. Ventilátor: van/nincs 
(2) 
1.15.2.2. Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (ha van):.................................................. 1.15.2.3. A hajtás(ok) áttételi viszonyszáma(i) (ha van):............................................................ 1.16.  Gyártó által megengedett hőmérséklet  L 375/46 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
1.16.1.  Folyadékhűtésnél: Maximális kilépő hőmérséklet:...................................................K 
1.16.2.  Léghűtésnél: ............   Referenciapont: ......................  Legmagasabb hőmérséklet a referenciapontnál: .......................................................K 1.16.3  Legmagasabb levegő-hőmérséklet a szívóoldali közbenső hűtő (intercooler) 
kilépőjénél (ha van): .K 
1.16.4. A legmagasabb kipufogógáz-hőmérséklet a kipufogócsőnek (-csöveknek) a kipufogó-
szívócső (-csövek) vagy a turbófeltöltő külső peremével (peremeivel) szomszédos 
pontján:......................................................................................................................K  
1.16.5.  Üzemanyag hőmérséklete: min. .................K, max. .................................................K 
  dízelmotoroknál a befecskendező szivattyú belépőn, földgázüzemű motoroknál a 
nyomásszabályzó utolsó fokozatánál. 
1.16.6.  Üzemanyag nyomása: min. .................kPa, max. ..................................................kPa   a nyomásszabályzó utolsó fokozatánál, csak földgázüzemű gázmotorok esetén. 1.16.7.  Kenőanyag hőmérséklete: min. .................K, max. ..................................................K 1.17  Feltöltő: van/nincs 
(2) 
1.17.1.  Gyártmány: ............................................................................................................ ....... 
1.17.2.  Típus:................................................................................................................ ............ 
1.17.3.  A rendszer leírása  (pl. legnagyobb töltőnyomás, feltöltőnyomás-határoló szelep, ha van): ...................... 1.17.4.  Közbenső hűtő (intercooler): van/nincs 
(2) 
1.18.   Levegőszívó rendszer 
  Legnagyobb megengedhető szívási vákuum névleges motorfordulatszámnál és 100%-
os terhelésnél a 24. sz. előírásban megadottak szerint és az ott előírt üzemi 
körülmények között:.............................................................................................. kPa 
1.19.   Kipufogórendszer 
  Legnagyobb megengedhető ellennyomás névleges motorfordulatszámnál és 100%-os 
terhelésnél a 24. sz. előírásban megadottak szerint és az ott előírt üzemi körülmények között:.....................................................................................................................kPa  
  Kipufogórendszer térfogata: ................................................................................. dm³ 
 2.  LÉGSZENNYEZÉS ELLENI INTÉZKEDÉSEK  2.1. A kartergázok visszavezetésére szolgáló berendezés (leírás és rajzok): ...................... 
................................................................... 
2.2.  További kibocsátáscsökkentő berendezések (ha van, és más cím alatt nem szerepel) 2.2.1.  Katalizátor: van/nincs 
(2) 
2.2.1.1. Gyártmány(ok): ........................................................................................................ .... 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/47
 
2.2.1.2. Típus(ok): ............................................................................................................ ......... 
2.2.1.3. A katalizátorok és elemek száma:....................... 
2.2.1.4. A katalizátor(ok) mérete, alakja és térfogata:............................................................... 2.2.1.5. A katalitikus hatás típusa:........................................................................................... .. 
2.2.1.6. Teljes nemesfémtöltet: ................................................................................................ . 
2.2.1.7. Relatív koncentráció:................................................................................................. ... 
2.2.1.8. Hordozó (szerkezet és anyag):...................................................................................... 2.2.1.9. Cellasűrűség: ......................................................................................................... ....... 
2.2.1.10. A katalizátor(ok) házának típusa:................................................................................. 2.2.1.11. A katalizátor(ok) elhelyezése (helye és referenciatávolsága a kipufogó-vezetékben): 
............................................................................................................................... ....... 
  ............................................................................................................................. ......... 
2.2.2.  Oxigénérzékelő: van/nincs 
(2) 
2.2.2.1. Gyártmány(ok): ........................................................................................................ .... 
2.2.2.2. Típus:................................................................................................................ ............ 
2.2.2.3. Elhelyezés:........................................................................................................... ......... 
2.2.3.  Levegőbefecskendezés: van/nincs (2) 
2.2.3.1. Típus (pulzáló levegő, levegőszivattyú stb.): .............................................................. 2.2.4.  EGR (kipufogógáz-visszavezető rendszer): van/nincs 
(2) 
2.2.4.1. Jellemzők (áramló mennyiség stb.):............................................................................. 2.2.5.  Részecskecsapda: van/nincs 
(2) 
2.2.5.1. A részecskecsapda mérete, alakja és térfogata: ............................................................ 2.2.5.2. A részecskecsapda típusa és kialakítása:...................................................................... 2.2.5.3. Elhelyezés (referenciatávolság a kipufogócsőben):...................................................... 2.2.5.4. A regenerálás módja vagy rendszere, leírás és/vagy rajz: ............................................ 2.2.6.  Más rendszerek: vannak/nincsenek 
(2) 
2.2.6.1. Leírás és működés: .................................................................................................... ... 
 3.  ÜZEMANYAG-ELLÁTÁS  3.1.  Dízelmotorok 
3.1.1.  Tápszivattyú  Nyomás 
(3): .........kPa vagy jelleggörbe (2):................................................................... L 375/48 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
3.1.2.  Befecskendező rendszer 
3.1.2.1. Szivattyú 3.1.2.1.1.  Gyártmány(ok): ..................................................................................................... ....... 
3.1.2.1.2. Típus(ok): .......................................................................................................... ........... 
3.1.2.1.3. Szállítóteljesítmény: ......mm
3 (3) ütemenként ......ford/perc motorfordulatszámnál, 
teljes befecskendezéssel, vagy jelleggörbe (2) (3): 
  ............................................................................................................................. ......... 
 Meg kell adni az alkalmazott módszert: motoron/szivattyú-próbapadon (2) 
 Ha nyomásfokozót alkalmaznak, meg kell adni az üzemanyag-szállítás jellemzőit és 
a feltöltőnyomás értékét a motor fordulatszámának függvényében.  
3.1.2.1.4. Előbefecskendezés 3.1.2.1.4.1. Az előbefecskendezés görbéje 
(3): ................................................................................ 
3.1.2.1.4.2. A befecskendezés statikus időzítése (3):........................................................................ 
3.1.2.2. Befecskendező csővezeték 3.1.2.2.1. Hossz: .............................................................................................................. .......mm 
3.1.2.2.2. Belső átmérő:....................................................................................................... ...mm 
3.1.2.3. Befecskendező(k) 3.1.2.3.1. Gyártmány(ok): ...................................................................................................... ...... 
3.1.2.3.2. Típus(ok): .......................................................................................................... ........... 
3.1.2.3.3. Nyitási nyomás: ...................................................................................................kP a
(3) 
  vagy jelleggörbe (2)(3): ................................................................................................... 
3.1.2.4. Vezérlő 3.1.2.4.1. Gyártmány(ok): ...................................................................................................... ...... 
3.1.2.4.2. Típus(ok): .......................................................................................................... ........... 
3.1.2.4.3. Fordulatszám, amelynél teljes terhelés mellett a lezárás megkezdődik: ...... ford/perc 3.1.2.4.4. Legnagyobb terheletlen fordulatszám: ......................................................... ford/perc 3.1.2.4.5. Alapjárati sebesség: ...................................................................................... ford/perc  
3.1.3. Hidegindító rendszer 3.1.3.1. Gyártmány(ok): ....................................................................................................... .... 
3.1.3.2. Típus(ok): ............................................................................................................ ......... 
3.1.3.3. Leírás:............................................................................................................... ............ 
3.1.3.4. Indító segédberendezés:............................................................................................... . 
3.1.3.4.1. Gyártmány: .......................................................................................................... ......... 
3.1.3.4.2. Típus:.............................................................................................................. .............. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/49
 
3.2. Gázüzemű motorok (6) 
3.2.1.  Üzemanyag: Földgáz/PB-gáz (2) 
3.2.2. Nyomásszabályzó(k) vagy elpárologtató/nyomásszabályzó(k) (3) 
3.2.2.1. Gyártmány(ok): ........................................................................................................ .... 
3.2.2.2. Típus(ok): ............................................................................................................ ......... 
3.2.2.3. Nyomáscsökkentő fokozatok száma: ........................................................................... 
3.2.2.4. Nyomás az utolsó fokozaton: min. ...............kPa, max. ........................................kPa 3.2.2.5. Fő állítási pontok száma: ............................................................................................ . 
3.2.2.6. Alapjárati beállítási pontok száma: ............................................................................. 3.2.2.7. Jóváhagyás száma a ……………… előírásnak 
megfelelően:………………………………….. .......................................................... 
3.2.3. Üzemanyag-ellátó rendszer: keverőegység/gázbefecskendezés/folyadék-
befecskendezés/közvetlen befecskendezés 
(2) 
3.2.3.1. Keverék dússágának szabályozása: ............................................................................. 3.2.3.2. A rendszer leírása és/vagy görbe és rajzok: ................................................................. 3.2.3.3. Jóváhagyás száma a ……………… előírásnak 
megfelelően:...................................................... 
3.2.4. Keverőegység 3.2.4.1. Szám: ................................................................................................................ ........... 
3.2.4.2. Gyártmány(ok): ........................................................................................................ .... 
3.2.4.3. Típus(ok): ............................................................................................................ ......... 
3.2.4.4. Elhelyezés:........................................................................................................... ......... 
3.2.4.5. Beállítási lehetőségek:............................................................................................... ... 
3.2.4.6. Jóváhagyás száma a ……………… előírásnak 
megfelelően:...................................................... 
3.2.5. Befecskendezés a szívócsőbe 3.2.5.1. Befecskendezés: egypontos / többpontos 
(2) 
3.2.5.2. Befecskendezés: folyamatos/szimultán időzített/szekvenciálisan időzített (2) 
3.2.5.3. Befecskendező berendezés 3.2.5.3.1. Gyártmány(ok): ..................................................................................................... ...... 
3.2.5.3.2. Típus(ok): ......................................................................................................... ........... 
3.2.5.3.3. Beállítási lehetőségek:............................................................................................. ..... 
3.2.5.3.4. Jóváhagyás száma a ……………… előírásnak 
megfelelően:...................................................... 
3.2.5.4. Tápszivattyú (ha van): ................................................................................................ .. 
3.2.5.4.1. Gyártmány(ok): ..................................................................................................... ...... 
3.2.5.4.2. Típus(ok): ......................................................................................................... ........... L 375/50 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
3.2.5.4.3. Jóváhagyás száma a ……………… előírásnak 
megfelelően:...................................................... 
3.2.5.5. Befecskendező(k): .................................................................................................... ... 
3.2.5.5.1. Gyártmány(ok): ..................................................................................................... ...... 
3.2.5.5.2. Típus(ok): .......................................................................................................... ........... 
3.2.5.5.3. Jóváhagyás száma a ……………… előírásnak 
megfelelően:...................................................... 
3.2.6.  Közvetlen befecskendezés 
3.2.6.1. Befecskendező szivattyú/nyomásszabályzó (2) 
3.2.6.1.1. Gyártmány(ok): ...................................................................................................... ...... 
3.2.6.1.2. Típus(ok): .......................................................................................................... ........... 
3.2.6.1.3. Befecskendezés időzítése: .......................................................................................... . 
3.2.6.1.4. Jóváhagyás száma a ……………… előírásnak 
megfelelően:...................................................... 
3.2.6.2. Befecskendező(k) 3.2.6.2.1. Gyártmány(ok): ..................................................................................................... ...... 
3.2.6.2.2. Típus(ok): ......................................................................................................... ........... 
3.2.6.2.3. Nyitási nyomás vagy jelleggörbe 
(3): ............................................................................ 
3.2.6.2.4. Jóváhagyás száma a ……………… előírásnak 
megfelelően:...................................................... 
3.2.7. Elektronikus szabályzóegység (ECU) 3.2.7.1. Gyártmány(ok): ....................................................................................................... .... 
3.2.7.2. Típus(ok): ........................................................................................................... ......... 
3.2.7.3. Beállítási lehetőségek:............................................................................................... ... 
3.2.8. Földgázüzemanyag-specifikus berendezések 3.2.8.1. 1. változat (kizárólag többféle, meghatározott összetételű üzemanyagra jóváhagyott 
motorok esetében) 
3.2.8.1.1. Az üzemanyag összetétele:    
metán (CH
4): alap:….mól%  min. …..mól%  max. …..mól%  
etán (C 2H 6): alap:….mól%  min. …..mól%  max. …..mól%  
propán (C 3H 8): alap:….mól%  min. …..mól%  max. …..mól%  
bután (C 4H 10): alap:….mól%  min. …..mól%  max. …..mól%  
C5/C5+: alap:….mól%  min. …..mól%  max. …..mól%  
oxigén (O 2):  alap:….mól%  min. …..mól%  max. …..mól%  
inert (N 2, He stb.): alap:….mól%  min. …..mól%  max. …..mól%  
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/51
 
3.2.8.1.2. Befecskendező(k) 
3.2.8.1.2.1. Gyártmány(ok): 3.2.8.1.2.2. Típus(ok): 3.2.8.1.3. Egyéb (ha van) 3.2.8.2. 2. változat (kizárólag többféle, meghatározott összetételű üzemanyagra vonatkozó 
jóváhagyások esetében) 
 4. SZELEPIDŐZÍTÉS  4.1. A legnagyobb szelepemelkedés és a nyitási és zárási szögek a holtpontokhoz képest, vagy 
egyenértékű adatok: ..................................... 
4.2. Referencia- és/vagy beállítási tartományok 
(2):................................... 
 5. GYÚJTÁSI RENDSZER (CSAK SZIKRAGYÚJTÁSÚ MOTOROK ESETÉN)  5.1. A gyújtási rendszer típusa: 
közönséges tekercs és gyertyák/egyedi tekercs és gyertyák/gyertyán lévő tekercs/egyéb 
(jelölje meg) 
(2) 
5.2. Gyújtásvezérlő egység 
5.2.1. Gyártmány(ok): .............................................................. 5.2.2. Típus(ok): .............................................................. 5.3. Előgyújtási görbe/előgyújtási térkép 
(2) (3): ..................................................................... 
5.4. Gyújtás időzítése (3): ..... fok a felső holtpont előtt ....... ford/perc fordulatszámnál és 
................. kPa abszolút szívócső-nyomásnál. 
5.5. Gyújtógyertyák 
5.5.1. Gyártmány(ok): .............................................................. 5.5.2. Típus(ok): .............................................................. 5.5.3. Rés beállítása: ........................................................mm 5.6. Gyújtótekercs(ek) 
5.6.1. Gyártmány(ok): .............................................................. 5.6.2. Típus(ok): ..............................................................  L 375/52 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
6. A MOTOR ÁLTAL HAJTOTT BERENDEZÉSEK 
   A motort a 24. sz. előírásban megadottak szerinti és az ott előírt üzemi körülmények 
közötti működéshez szükséges segédberendezésekkel (pl. ventilátorral, vízszivattyúval 
stb.) kell a vizsgálatra benyújtani. 
  
6.1. A vizsgálathoz felszerelendő segédberendezések 
   Ha a fékpadon lévő motorra lehetetlen vagy nem célszerű felszerelni a 
segédberendezéseket, az általuk felvett teljesítményt meg kell állapítani, és a vizsgálati 
ciklus(ok) teljes üzemeltetési tartományára vonatozóan le kell vonni azt a mért motorteljesítményből. 
 
6.2. A vizsgálathoz leszerelendő segédberendezések 
   Azokat a segédberendezéseket, amelyek csak a jármű működéséhez szükségesek (pl. 
levegőkompresszor, légkondicionáló rendszer stb.) a vizsgálat idejére le kell szerelni.  Ha a 
segédberendezéseket nem lehet leszerelni, az általuk felvett teljesítményt meg kell állapítani, és a vizsgálati ciklus(ok) teljes üzemeltetési tartományára vonatkozóan hozzá kell adni a mért motorteljesítményhez. 
 
7. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK A VIZSGÁLATI KÖRÜLMÉNYEKRŐL  7.1. A használt kenőanyag 
7.1.1. Gyártmány: .............................................................. 7.1.2. Típus: ..............................................................  (Ha a kenőanyagot és az üzemanyagot keverik, meg kell adni a keverékben lévő olaj 
százalékos arányát):..................................................... 
7.2. A motor által hajtott berendezések (ha van ilyen) 
 A segédberendezések által felvett teljesítményt csak akkor kell meghatározni,  - ha a motor működéséhez szükséges segédberendezések nincsenek a motorra szerelve, 
és/vagy 
 - ha a motor működéséhez nem szükséges segédberendezések vannak a motorra szerelve.  7.2.1. Felsorolás és azonosító adatok: .................................  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/53
 
7.2.2. A különböző megadott motorfordulatszámoknál felvett teljesítmény: 
 
Berendezés  Különböző motorfordulatszámoknál felvett teljesítmény (kW)  
 Alap-
járat Alacsony 
fordulat-
szám Magas 
fordulat-
szám A  
fordulat-
szám(7) B  
fordulat-
szám(7) C 
fordulat-
szám(7) Referencia-
fordulatszám
(8) 
P(a) 
A motor 
működéséhez szükséges segédberendezések 
(le kell vonni a mért 
motor-teljesítményből) 
lásd a 6.1. pontot.         
P(b) 
A motor 
működéséhez nem szükséges segédberendezések 
(hozzá kell adni a 
mért motor-teljesítményhez) 
lásd a 6.2. pontot.         
 8. A MOTOR MŰKÖDÉSI ADATAI  8.1. Motor-fordulatszámok 
(9) 
  Alacsony fordulatszám (n
lo): ..............................................ford/perc 
 Magas fordulatszám (n hi): ..................................................ford/perc 
  az ESC- és ELR-ciklusokhoz  Alapjárat: ............................................................ford/perc  A fordulatszám: ..................................................ford/perc  B fordulatszám: ..................................................ford/perc  C fordulatszám: ..................................................ford/perc  az ETC-ciklushoz L 375/54 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 Referencia-fordulatszám: ....................................ford/perc 
 8.2. Motorteljesítmény (a 24. sz. előírás rendelkezéseinek megfelelően mérve) kW-ban 
 
   Motor fordulatszáma 
 
 Alap- 
járat A  
fordulat-
szám(7) B 
fordulat-
szám(7) C  
fordulat-
szám(7) Referencia- 
fordulatszám
(8) 
P(m) 
A fékpadon mért 
teljesítmény       
P(a) 
A vizsgálathoz felszerelendő segédberendezések által felvett teljesítmény (6.1. pont) 
- ha fel vannak 
szerelve 
- ha nincsenek 
felszerelve   
    
0      
0      
0      
0      
0 
P(b) 
A vizsgálathoz 
leszerelendő segédberendezések által felvett teljesítmény (6.2. pont) 
- ha fel vannak 
szerelve 
- ha nincsenek 
felszerelve  
   
 
0     
 
0     
 
0     
 
0     
 
0 
P(n) 
A motor hasznos 
teljesítménye 
= P(m) - P(a) + P(b)       
  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/55
 
8.3. A fékpad beállításai (kW) 
 
 A fékpadot az ESC- és ELR-vizsgálathoz és az ETC-vizsgálat referenciaciklusához a 
8.2. bekezdésben szereplő P(n) leadott motorteljesítmény alapján kell beállítani.  
Ajánlatos a motort a „nettó” üzemi felszereltséggel szerelni a fékpadra.  Ebben az esetben a P(m) és a P(n) azonos.  Ha a motort nem lehetséges vagy nem célszerű „nettó” felszereltséggel üzemeltetni, a fékpad beállításait a fenti képlet alkalmazásával a „nettó” felszereltségre kell korrigálni. 
 
8.3.1. ESC- és ELR-vizsgálatok   A fékpad beállításait a 4. melléklet 1. függelékének 1.2. bekezdésében megadott képlet 
szerint kell kiszámítani. 
 
Százalékos 
terhelés A motor fordulatszáma  
 Alapjárat  A fordulatszám B fordulatszám  C fordulatszám
10  --    
25   --    
50   --    
75  --    
100     
 8.3.2. ETC-vizsgálat   Ha a motort nem „nettó” felszereltséggel vizsgálják, a 4. melléklet 2. függelékének 2. 
bekezdése szerint meghatározott mért teljesítménynek vagy mért ciklusmunkának 
hasznos teljesítményre vagy hasznos ciklusmunkára való átalakítására szolgáló korrekciós képletet a motorgyártónak kell benyújtania a ciklus teljes üzemeltetési tartományára, és azt a műszaki szolgálatnak kell jóváhagynia. 
 Lábjegyzetek
: 
 
(1) Nem hagyományos motorok és rendszerek esetén a gyártó szolgáltasson az itt 
hivatkozottakkal egyenértékű, részletes adatokat. 
(2) A nem kívánt rész törlendő. 
(3) Adja meg a tűrést. 
(6) Másként kialakított rendszerek esetén egyenértékű információt kell szolgáltatni (a 3.2. 
bekezdésnél). 
(7) ESC-vizsgálat L 375/56 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
(8) Csak ETC-vizsgálat. 
(9) Adja meg a tűrést úgy, hogy az a gyártó által megadott értékhez képest ± 3%-on belül 
legyen. 
 
 
__________ 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/57
 
1. melléklet – 1. függelék  
 
A MOTORHOZ KAPCSOLÓDÓ JÁRMŰRÉSZEK JELLEMZŐI 
 
 
1. Szívórendszer-vákuum névleges motorfordulatszámnál és 100%-os 
terhelésnél:............................................kPa 
 2. A kipufogórendszer ellennyomása névleges motorfordulatszámnál és 100%-os 
terhelésnél:............................................kPa 
 3. A kipufogórendszer térfogata: ........................................cm³  4. A motor működéséhez szükséges segédberendezések felvett teljesítménye a 24. sz. 
előírásban megadottak szerint és az ott előírt üzemi körülmények között 
 
Berendezés  Különböző motorfordulatszámoknál felvett teljesítmény (kW)  
 Alapjár Alacsony 
fordulat-
szám Magas 
fordulat-
szám A 
fordulat-
szám(1)B 
fordulat-
szám(1) C fordulat-
szám(1) Referencia- 
fordulatszám(2
) 
P(a) 
A motor működéséhez szükséges segédberendezések (le kell vonni a mért motorteljesítményből) lásd az 1. melléklet 6.1. pontját         
 
(1) ESC-vizsgálat 
(2) Csak ETC-vizsgálat. 
__________  L 375/58 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
1. melléklet – 2. függelék  
 
A MOTORCSALÁD ALAPVETŐ JELLEMZŐI 
 
 
1. KÖZÖS PARAMÉTEREK  1.1. Munkaciklus: .....................................................  1.2. Hűtőközeg: .......................................................  1.3. Hengerek száma
(1): ................................................. 
 1.4. Az egyes hengerek űrtartalma: .....................................  1.5. A levegőbeszívás módja: .............................................  1.6. Az égéstér típusa/kialakítása : .......................................  1.7. Szelepek és nyílások – elrendezés, méret és darabszám: ...................  ....................................................................... 1.8. Üzemanyag-ellátó rendszer: ..........................................................  1.9. Gyújtási rendszer (gázüzemű motorok): ........................................  1.10. Egyéb jellemzők:   - a feltöltő hűtőrendszere 
(1): ........................................... 
 - kipufogógáz-visszavezetés (1): ....................................... 
 - vízbefecskendezés/emulgálás (1): ........................................ 
 - levegő-befecskendezés (1): ..................................................... 
 1.11. Kipufogógáz-utókezelés 
(1): ..................................................................... 
  A rendszer kapacitása és a löketenkénti üzemanyag-szállítás közötti azonos (vagy az 
alapmotornál a legkisebb) arány kimutatása, a következő számú diagram(ok)nak megfelelően: .................................................. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/59
 
2. MOTORCSALÁD-JEGYZÉK 
 2.1. A dízelmotorcsalád neve: .......................................  2.1.1. A család motorjainak leírása: …………………………………………….      
     Alapmotor 
Motortípus      
A hengerek száma       
Névleges fordulatszám 
(ford/perc)      
Löketenkénti üzemanyag-
szállítás (mm3)      
Névleges effektív teljesítmény 
(kW)      
Legnagyobb nyomatékhoz 
tartozó fordulatszám (ford/perc)      
Löketenkénti üzemanyag-
szállítás (mm3)      
Maximális nyomaték (Nm)       
Alacsony alapjárati 
fordulatszám (ford/perc)      
Hengertérfogat 
(az alapmotor %-ában)      100 
 L 375/60 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
2.2. A gázmotorcsalád neve: ....................................... 
 2.2.1. A család motorjainak leírása: …………………………………………….  
     Alapmotor 
Motortípus       
Hengerek száma       
Névleges fordulatszám (ford/perc)      
Löketenkénti üzemanyag-szállítás (mg)       
Névleges effektív teljesítmény (kW)      
Legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszám (ford/perc)      
Löketenkénti üzemanyag-szállítás (mm
3)      
Maximális nyomaték (Nm)       
Alacsony alapjárati fordulatszám (ford/perc)       
Hengertérfogat 
(az alapmotor %-ában)      100 
Gyújtásidőzítés       
A kipufogógáz-
visszakeringetés árama       
Levegőszivattyú  van/nincs       
A levegőszivattyú tényleges árama      
 
(1) Ha nem értelmezhető, N/A-val kell jelezni. 
 
__________ 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/61
 
1. melléklet – 3. függelék  
 
A CSALÁDHOZ TARTOZÓ MOTORTÍPUS ALAPVETŐ JELLEMZŐI (1) 
 
1. A MOTOR LEÍRÁSA  
1.1. Gyártó: ................................................... 
1.2. A gyártó motorkódja: ..................................... 1.3. Munkaciklus: négyütemű / kétütemű 
(2) 
1.4. A hengerek száma és elrendezése: ................................................. 1.4.1. Furat: .........................................................mm 1.4.2. Löket: .........................................................mm 1.4.3. Gyújtási sorrend: ................................................... 1.5. A motor térfogata: .............................................cm³ 1.6. Térfogat-kompresszió viszony 
(3): ................................ 
1.7. Az égéstér és a dugattyúfenék rajza(i): .............. 
................................................................. 
1.8. A szívó- és kipufogó nyílások legkisebb keresztmetszete: 
..............................................................cm² 
1.9. Alapjárati fordulatszám: ..................................................ford/perc 1.10. Legnagyobb hasznos teljesítmény: .................. kW .................. ford/perc 
fordulatszámnál 
1.11. Legnagyobb megengedett motorfordulatszám: 
..................................................ford/perc 
1.12. Legnagyobb leadott nyomaték: .................. Nm .................. ford/perc 
fordulatszámnál 
1.13.  A gyújtás rendszere: sűrítéses gyújtás/külső gyújtás 
(2) 
1.14. Üzemanyag: dízel/PB-gáz/földgáz-H/földgáz-L/földgáz-HL/etanol (1) 
1.15. Hűtőrendszer 1.15.1. Folyadékos 1.15.1.1. A folyadék jellege: ............................................... 1.15.1.2. Keringetőszivattyú(k): van/nincs 
(2) 
1.15.1.3. Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (ha értelmezhető): .........  ................................................................. 1.15.1.4. A meghajtás áttételi viszonyszáma(i) (ha értelmezhető): ................................. 1.15.2. Levegő 1.15.2.1. Ventilátor: van/nincs 
(2) 
1.15.2.2. Jellemzők vagy gyártmány(ok) és típus(ok) (ha értelmezhető): ......... L 375/62 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 ................................................................. 
1.15.2.3. A meghajtás áttételi viszonyszáma(i) (ha értelmezhető): ................................. 1.16.  A gyártó által megengedett hőmérséklet 
1.16.1. Folyadékhűtés: Legmagasabb kilépő hőmérséklet: .................K 1.16.2. Léghűtés: referenciapont: ...............................  Legmagasabb hőmérséklet a referenciaponton: ...................... K 1.16.3. Legmagasabb levegő-hőmérséklet a szívóoldali közbenső hűtő (intercooler) 
kilépőjénél (ha értelmezhető): ................................... K 
1.16.4. A legmagasabb kipufogógáz-hőmérséklet a kipufogócsőnek (-csöveknek) a 
kipufogó-szívócső (-csövek) vagy a turbófeltöltő külső peremével (peremeivel) 
szomszédos pontján: ............................................... K 
1.16.5. Az üzemanyag hőmérséklete: min. ................. K, max. ................ K 
 dízelmotoroknál a befecskendező szivattyú belépőn, gázüzemű motoroknál a 
nyomásszabályzó utolsó fokozatánál. 
1.16.6. Az üzemanyag nyomása: min. ................. kPa, max. ................ kPa  a nyomásszabályzó utolsó fokozatánál, csak földgázüzemű gázmotorok esetén. 1.16.7. A kenőanyag hőmérséklete: min. ................. K, max. ................. K 1.17. Feltöltő: van/nincs 
(2) 
1.17.1. Gyártmány: .............................................................. 1.17.2. Típus: .............................................................. 1.17.3. A rendszer leírása (pl. a legnagyobb töltőnyomás, feltöltőnyomás-határoló szelep, 
ha van): .................................. 
1.17.4. Közbenső hűtő (intercooler): van/nincs 
(2) 
1.18.  Levegőbeszívó rendszer 
 Legnagyobb megengedhető szívási vákuum névleges motorfordulatszámnál és 
100%-os terhelésnél a 24. sz. előírásban megadottak szerint és az ott előírt üzemi 
körülmények között: ............................. kPa 
1.19.  Kipufogórendszer 
 Legnagyobb megengedhető kipufogógáz-ellennyomás névleges 
motorfordulatszámnál és 100%-os terhelésnél a 24. sz. előírásban megadottak szerint és az ott előírt üzemi körülmények között: ............................. kPa 
 A kipufogórendszer térfogata: ........................................ cm
3 
 
2. LÉGSZENNYEZÉS ELLENI INTÉZKEDÉSEK  2.1. A kartergázok visszavezetésére szolgáló berendezés (leírás és rajzok): 
................................................................. 
2.2. További kibocsátáscsökkentő berendezések (ha van, és más cím alatt nem szerepel) 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/63
 
2.2.1. Katalizátor: van/nincs (2) 
2.2.1.1. A katalizátorok és elemek száma: ...................... 
2.2.1.2. A katalizátor(ok) mérete, alakja és térfogata: …..  ................................................................. 2.2.1.3. A katalitikus hatás típusa: ....................................... 2.2.1.4. Teljes nemesfémtöltet: ................................ 2.2.1.5. Relatív koncentráció: ......................................... 2.2.1.6. Hordozó (szerkezet és anyag): ............................. 2.2.1.7. Cellasűrűség: ................................................... 2.2.1.8. A katalizátor(ok) házának típusa: .................. 2.2.1.9. A katalizátor(ok) elhelyezése (helye és referenciatávolsága a kipufogó vezetékben): 
.................................. ................................................................. 
2.2.2. Oxigénérzékelő: van/nincs 
(2) 
2.2.2.1. Típus: .............................................................. 2.2.3. Levegőbefecskendezés: van/nincs 
(2) 
2.2.3.1. Típus (pulzáló levegő, levegőszivattyú stb.): ............................... 2.2.4. EGR (kipufogógáz-visszavezető rendszer): van/nincs 
(2) 
2.2.4.1. Jellemzők (áramló mennyiség stb.): ............................... 2.2.5. Részecskecsapda: van/nincs 
(2) 
 2.2.5.1. A részecskecsapda mérete, alakja és térfogata: .........  ................................................................. 2.2.5.2. A részecskecsapda típusa és kialakítása: ........................ 2.2.5.3. Elhelyezés (referenciatávolság a kipufogócsőben): .............. 2.2.5.4. A regenerálás módja vagy rendszere, leírás és/vagy rajz: ...  ................................................................. 2.2.6. Más rendszerek: vannak/nincsenek 
(2) 
2.2.6.1. Leírás és működés: ......................................  3. ÜZEMANYAG-ELLÁTÁS  3.1. Dízelmotorok 
3.1.1. Tápszivattyú  Nyomás 
(3): ......... kPa vagy jelleggörbe (2): .... 
 ................................................................. L 375/64 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
3.1.2. Befecskendező rendszer 
3.1.2.1. Szivattyú 3.1.2.1.1. Gyártmány(ok): .............................................................. 3.1.2.1.2. Típus(ok): .............................................................. 3.1.2.1.3. Szállítóteljesítmény: ......mm
3 (3) ütemenként ...... ford/perc motorfordulatszámnál, 
teljes befecskendezéssel, vagy jelleggörbe (2) (3): ............. 
 .................................................................  Meg kell adni az alkalmazott módszert: motoron/szivattyú-próbapadon 
(2) 
 Ha nyomásfokozót alkalmaznak, meg kell adni az üzemanyag-szállítás jellemzőit és 
a feltöltőnyomás értékét a motor fordulatszámának függvényében. 
3.1.2.1.4. Előbefecskendezés 3.1.2.1.4.1. Az előbefecskendezés görbéje 
(3): ..................................... 
3.1.2.1.4.2. A befecskendezés statikus időzítése (3): ..................................... 
3.1.2.2. Befecskendező csővezeték 3.1.2.2.1. Hossz: .........................................................mm 3.1.2.2.2. Belső átmérő: .........................................................mm 3.1.2.3. Befecskendező(k) 3.1.2.3.1. Gyártmány(ok): ...............................................................  3.1.2.3.2. Típus(ok): ........................................................  3.1.2.3.3. Nyitási nyomás: ........................................ kPa 
(3) 
 vagy jelleggörbe (2)(3): ................................. 
3.1.2.4. Vezérlő 3.1.2.4.1. Gyártmány(ok): ...............................................................  3.1.2.4.2. Típus(ok): .............................................................. 3.1.2.4.3. Az a fordulatszám, amelynél teljes terhelés mellett a lezárás megkezdődik: .............. 
ford/perc 
3.1.2.4.4. Legnagyobb terheletlen fordulatszám: ...................................... ford/perc 3.1.2.4.5. Alapjárati fordulatszám: ..................................................ford/perc 3.1.3. Hidegindító rendszer 3.1.3.1. Gyártmány(ok): .............................................................. 3.1.3.2. Típus(ok): .............................................................. 3.1.3.3. Leírás: .................................................... 3.1.3.4. Indító segédberendezés: ......................................... 3.1.3.4.1. Gyártmány: .............................................................. 3.1.3.4.2. Típus: .............................................................. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/65
 
3.2. Gázüzemű motorok 
3.2.1. Üzemanyag: földgáz/PB-gáz (2) 
3.2.2. Nyomásszabályzó(k) vagy elpárologtató/nyomásszabályzó(k) (2) 
3.2.2.1. Gyártmány(ok): .............................................................. 
3.2.2.2. Típus(ok): .............................................................. 3.2.2.3. Nyomáscsökkentő fokozatok száma: ............................ 3.2.2.4. Nyomás az utolsó fokozaton: min. ................. kPa, max. ................ kPa 3.2.2.5. Fő állítási pontok száma: ............................... 3.2.2.6. Alapjárati beállítási pontok száma: ............................... 3.2.2.7. Jóváhagyási szám: ................................................ 3.2.3. Üzemanyag-ellátó rendszer: keverőegység/gázbefecskendezés/folyadék-
befecskendezés/közvetlen befecskendezés 
(2) 
3.2.3.1. Keverék dússágának szabályozása:  .................................... 3.2.3.2. A rendszer leírása és/vagy görbe és rajzok: ................. 
................................................................. 
3.2.3.3. Jóváhagyási szám: ................................................ 3.2.4. Keverőegység 3.2.4.1. Szám: ......................................................... 3.2.4.2. Gyártmány(ok): .............................................................. 3.2.4.3. Típus(ok): .............................................................. 3.2.4.4. Elhelyezés: ....................................................... 3.2.4.5. Beállítási lehetőségek: ....................................... 3.2.4.6. Jóváhagyási szám: ................................................ 3.2.5. Befecskendezés a szívócsőbe 3.2.5.1. Befecskendezés: egypontos / többpontos 
(2) 
3.2.5.2. Befecskendezés: folyamatos/szimultán időzített/szekvenciálisan időzített (2) 
3.2.5.3. Befecskendező berendezés 3.2.5.3.1. Gyártmány(ok): .............................................................. 3.2.5.3.2. Típus(ok): .............................................................. 3.2.5.3.3. Beállítási lehetőségek: ....................................... 3.2.5.3.4. Jóváhagyási szám: ................................................ 3.2.5.4. Tápszivattyú (ha van): .................................... 3.2.5.4.1. Gyártmány(ok): .............................................................. 3.2.5.4.2. Típus(ok): .............................................................. 3.2.5.4.3. Jóváhagyási szám: ................................................ L 375/66 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
3.2.5.5. Befecskendező(k): ..................................................... 
3.2.5.5.1. Gyártmány(ok): .............................................................. 3.2.5.5.2. Típus(ok): .............................................................. 3.2.5.5.3. Jóváhagyási szám: ................................................ 3.2.6. Közvetlen befecskendezés 3.2.6.1. Befecskendező szivattyú/nyomásszabályzó 
(2) 
3.2.6.1.1. Gyártmány(ok): .............................................................. 3.2.6.1.2. Típus(ok): .............................................................. 3.2.6.1.3. A befecskendezés időzítése: ............................................... 3.2.6.1.4. Jóváhagyási szám: ................................................ 3.2.6.2. Befecskendező(k) 3.2.6.2.1. Gyártmány(ok): .............................................................. 3.2.6.2.2. Típus(ok): .............................................................. 3.2.6.2.3. Nyitási nyomás vagy jelleggörbe 
(3): .................. 
................................................................. 
3.2.6.2.4. Jóváhagyási szám: ................................................ 3.2.7. Elektronikus szabályzóegység (ECU) 3.2.7.1. Gyártmány(ok): .............................................................. 3.2.7.2. Típus(ok): .............................................................. 3.2.7.3. Beállítási lehetőségek: ....................................... 3.2.8. Földgázüzemanyag-specifikus berendezések 3.2.8.1. 1. változat (kizárólag többféle, meghatározott összetételű üzemanyagra jóváhagyott 
motorok esetében) 
3.2.8.1.1. Az üzemanyag összetétele:  
metán (CH
4): alap:….mól%  min. …..mól%  max. …..mól%  
etán (C 2H 6): alap:….mól%  min. …..mól%  max. …..mól%  
propán (C 3H 8): alap:….mól%  min. …..mól%  max. …..mól%  
bután (C 4H 10): alap:….mól%  min. …..mól%  max. …..mól%  
C5/C5+: alap:….mól%  min. …..mól%  max. …..mól%  
oxigén (O 2):  alap:….mól%  min. …..mól%  max. …..mól%  
inert (N 2, He stb.): alap:….mól%  min. …..mól%  max. …..mól%  
 3.2.8.1.2. Befecskendező(k) 3.2.8.1.2.1. Gyártmány(ok): .............................................................. 3.2.8.1.2.2. Típus(ok): .............................................................. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/67
 
3.2.8.1.3. Egyéb (ha van) 
3.2.8.2. 2. változat (kizárólag többféle, meghatározott összetételű üzemanyagra vonatkozó 
jóváhagyások esetében) 
 4. SZELEPIDŐZÍTÉS  4.1. A legnagyobb szelepemelkedés, illetve a nyitási és zárási szögek a holtpontokhoz 
képest, vagy egyenértékű adatok: .................... ................................................................. 
4.2. Referencia és/vagy beállítási tartományok 
(2): ............................ 
 ................................................................. 5. GYÚJTÁSI RENDSZER (CSAK SZIKRAGYÚJTÁSÚ MOTOROK ESETÉN)  5.1. A gyújtási rendszer típusa: közönséges tekercs és gyertyák/egyedi tekercs és 
gyertyák/gyertyán lévő tekercs/egyéb (jelölje meg) 
(2) 
5.2. Gyújtásvezérlő egység 5.2.1. Gyártmány(ok): .............................................................. 5.2.2. Típus(ok): .............................................................. 5.2. Előgyújtási görbe/előgyújtási térkép 
(2) (3): ...................... 
 ................................................................. 5.4. A gyújtás időzítése 
(3): ............... fok a felső holtpont előtt ................ ford/perc 
fordulatszámnál és ....................... kPa abszolút szívócső-nyomásnál 
5.5. Gyújtógyertyák 
5.5.1. Gyártmány(ok): .............................................................. 5.5.2. Típus(ok): .............................................................. 5.5.3. A rés beállítása: .................................................. mm 5.6. Gyújtótekercs(ek) 
5.6.1. Gyártmány(ok): .............................................................. 5.6.2. Típus(ok): .............................................................. 
 
Lábjegyzetek
 
 
(1) A család minden motorjára meg kell adni. 
 (2)
 A nem kívánt rész törlendő. 
 (3)
 Adja meg a tűrést. 
 
__________ L 375/68 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
  2A. melléklet  
 
 KÖZLEMÉNY   (legnagyobb megengedett formátum: A4 (210 x 297 mm))  
kiadta:  Kormányzat megnevezése: 
....................... ....................... ....................... 
    Önálló műszaki egységnek tekintett sűrítéses gyújtású vagy földgázüzemű motortípusok, illetve külső gyújtású, PB-gázüzemű motortípusok 2
/ 
   2
/   JÓVÁHAGYÁSÁNAK MEGADÁSA 
 JÓVÁHAGYÁSÁNAK KITERJESZTÉSE  JÓVÁHAGYÁSÁNAK ELUTASÍTÁSA  JÓVÁHAGYÁSÁNAK VISSZAVONÁSA  GYÁRTÁSÁNAK VÉGLEGES LEÁLLÍTÁSA 
 a 49. sz. előírás szerinti szennyezőanyag-kibocsátás tekintetében.  Jóváhagyás száma: ………….     Kiterjesztés száma: ………….  1. A motor kereskedelmi neve vagy védjegye:.....................................................................   2. Motortípus:................................................................................................................. ......  
 3. A gyújtás típusa: sűrítéses gyújtás/külső gyújtás 2
/ 
 3.1. Az üzemanyag típusa: ......................................................................................................  
 4. A gyártó neve és címe: .....................................................................................................   5. A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe:  
............................................................................................................................... ...........  
 6. Legnagyobb megengedhető szívási vákuum:............................................................. kPa  7. Megengedett legnagyobb kipufogó ellennyomás:...................................................... kPa  8. A motor által meghajtott segédberendezések által felvett legnagyobb megengedett 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/69
 
teljesítmény: 
 
Középérték:  .................kW; Névleges: .................................................................... kW 
 
9. Használati korlátozások (ha vannak): ..............................................................................   10. A motor/alapmotor szennyezőanyag-kibocsátási szintjei 
 
10.1. ESC-vizsgálat (ha értelmezhető): 
CO:......................g/kWh THC: ...................g/kWh NO
x: ....................g/kWh 
PT:.......................g/kWh 
 
10.2. ELR-vizsgálat (ha értelmezhető): 
 Füstölési érték: .......................m-1 
 
10.3. ETC-vizsgálat (ha értelmezhető): 
CO:......................g/kWh THC: ...................g/kWh NMHC: ...............g/kWh CH
4:.....................g/kWh 
NO x: ....................g/kWh 
PT:.......................g/kWh 
 11. A motor vizsgálatokra történő átadásának dátuma: .........................................................   12. A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:  
............................................................................................................................... ...........  
 13. A szolgálat által kiadott vizsgálati jelentés dátuma: ........................................................   14. A szolgálat által kiadott vizsgálati jelentés száma:..........................................................   15. A jóváhagyási jel elhelyezése a motoron: ........................................................................   16. Hely:...................................................................................................................... ...........  
 17. Kelt: ..................................................................................................................... ............  
 18. Aláírás: .................................................................................................................. ..........  
 19. A következő, fenti jóváhagyási számot viselő dokumentumok vannak mellékelve a 
közleményhez: 
 L 375/70 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
A jelen előírás 1. mellékletének egy kitöltött példánya, a hivatkozott rajzok és 
grafikonok (görbék) csatolásával. 
                                     
1
/ A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország megkülönbözető 
száma (lásd az előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit). 
 
2/ A nem kívánt rész törlendő. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/71
 
 2B. melléklet  
 
 KÖZLEMÉNY   (legnagyobb megengedett formátum: A4 (210 x 297 mm))  
kiadta:  Kormányzat megnevezése: 
....................... ....................... ....................... 
   Járműtípusok     2
/   JÓVÁHAGYÁSÁNAK MEGADÁSA 
 JÓVÁHAGYÁSÁNAK KITERJESZTÉSE  JÓVÁHAGYÁSÁNAK ELUTASÍTÁSA  JÓVÁHAGYÁSÁNAK VISSZAVONÁSA      GYÁRTÁSÁNAK VÉGLEGES 
LEÁLLÍTÁSA   a motor 49. sz. előírás szerinti szennyezőanyag-kibocsátása tekintetében.  Jóváhagyás száma: ……     Kiterjesztés száma: ………   1. A motor kereskedelmi neve vagy védjegye: ........................................................................   2. Járműtípus:................................................................................................................. ..........  
 3. A gyártó neve és címe:...................................................................................................... ...  
 4. A gyártó képviselőjének (ha van) neve és címe:..................................................................  
............................................................................................................................... ..............  
 5. Legnagyobb megengedhető szívási vákuum:................................................................. kPa  6. Megengedett legnagyobb kipufogó ellennyomás: ......................................................... kPa  7. A motor által meghajtott segédberendezések által felvett legnagyobb megengedett 
teljesítmény: 
 
Középérték: . . . . . . . . . . kW; Névleges: ....................................................................... kW 
 L 375/72 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
8. A motor gyártmánya és típusa: ............................................................................................  
 9. A motor/alapmotor szennyezőanyag-kibocsátási szintjei 
 
9.1. ESC-vizsgálat (ha értelmezhető): 
CO:......................g/kWh THC: ...................g/kWh NO
x: ....................g/kWh 
PT:.......................g/kWh 
 
9.2. ELR-vizsgálat (ha értelmezhető): 
Smoke value:..........................m-1 
 
9.3. ETC-vizsgálat (ha értelmezhető): 
CO:......................g/kWh THC: ...................g/kWh NMHC: ...............g/kWh CH
4:.....................g/kWh 
NO x: ....................g/kWh 
PT:.......................g/kWh 
 10. A motor vizsgálatokra történő átadásának dátuma: .............................................................   11. A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat: ....................................  
............................................................................................................................... ..............  
 12. A szolgálat által kiadott vizsgálati jelentés dátuma:............................................................    13. A szolgálat által kiadott vizsgálati jelentés száma:..............................................................   14. A jóváhagyási jel elhelyezése a járművön/motoron 2
/: .......................................................  
 15. Hely:...................................................................................................................... ...............  
 16. Kelt: ...................................................................................................................... ...............  
 17. Aláírás:................................................................................................................... ..............  
 18. A következő, fenti jóváhagyási számot viselő dokumentumok vannak mellékelve a 
közleményhez: 
 
A jelen előírás 1. mellékletének egy kitöltött példánya, a hivatkozott rajzok és grafikonok (görbék) csatolásával. 
              2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/73
 
                    
 
1/ A jóváhagyást megadó/kiterjesztő/elutasító/visszavonó ország megkülönbözető száma 
(lásd az előírás jóváhagyásra vonatkozó rendelkezéseit). 
 
2/ A nem kívánt rész törlendő. L 375/74 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
3. melléklet  
 
A JÓVÁHAGYÁSI JELEK ELHELYEZÉSE 
(Lásd a jelen előírás 4.6. bekezdését.) 
 
I. „I.” JÓVÁHAGYÁS (A sor)  (Lásd a jelen előírás 4.6.3. bekezdését.)   
A. modell
 
 Az A sorban meghatározott szennyezőanyag-kibocsátási határértékek szerint jóváhagyott 
dízel- vagy PB-gázüzemű motorok. 
 
 
 
B. modell  
  Az A sorban meghatározott szennyezőanyag-kibocsátási határértékek szerint jóváhagyott 
földgázüzemű motorok.  A nemzeti szimbólumot követő utótag a jelen előírás 4.6.3.1. 
bekezdésében foglaltak szerint megállapított üzemanyag-besorolást jelöli.  
   A motorra/járműre erősített fenti jóváhagyási jelek azt jelzik, hogy az adott motor-/járműtípust 
az Egyesült Királyságban (E11), a 49. sz. előírásnak megfelelően és a 042439 jóváhagyási számmal hagyták jóvá. Ez a jóváhagyás azt jelöli, hogy a jóváhagyott berendezés a 04-es módosítássorozattal módosított 49. sz. előírás köve telményeivel összhangban van, és kielégíti 
a jelen előírás 5.2.1. bekezdésében részletezett vonatkozó határértékeket.  
 
II. „II.” JÓVÁHAGYÁS (B1 sor)  (Lásd a jelen előírás 4.6.3. bekezdését.)  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/75
 
C. modell  
 
 A B1 sorban meghatározott szennyezőanyag-kibocsátási határértékek szerint jóváhagyott 
dízel- vagy PB-gázüzemű motorok. 
 
 
 
D. modell  
 
 A B1 sorban meghatározott szennyezőanyag-kibocsátási határértékek szerint jóváhagyott 
földgázüzemű motorok. A nemzeti szimbólumot követő utótag a jelen előírás 4.6.3.1. 
bekezdésében foglaltak szerint megállapított üzemanyag-besorolást jelöli.  
     A motorra/járműre erősített fenti jóváhagyási jel azt jelzi, hogy az adott motor-/járműtípust az 
Egyesült Királyságban (E11), a 49. sz. előírásnak megfelelően és a 042439 jóváhagyási számmal hagyták jóvá. Ez a jóváhagyás azt jelöli, hogy a jóváhagyott berendezés a 04-es módosítássorozattal módosított 49. sz. előírás köve telményeivel összhangban van, és kielégíti 
a jelen előírás 5.2.1. bekezdésében részletezett vonatkozó határértékeket. 
 III. „III.” JÓVÁHAGYÁS (B2 sor) 
 (Lásd a jelen előírás 4.6.3. bekezdését.) 
E. modell
 
  A B2 sorban meghatározott szennyezőanyag-kibocsátási határértékek szerint jóváhagyott 
dízel- vagy PB-gázüzemű motorok. 
       
a a 
2 E  11 49 RIII - 042439  a
3
a  = 8  m m min . H TA
3
AA 
2 E   11 49 RII - 042439  A
3
A  = 8  MM MIN . AA 
2 E   11 49 RII - 042439  A
3
A  = 8  MM MIN . L 375/76 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
F. modell  
 
 A B2 sorban meghatározott szennyezőanyag-kibocsátási határértékek szerint jóváhagyott 
földgázüzemű motorok. A nemzeti szimbólumot követő utótag a jelen előírás 4.6.3.1. 
bekezdésében foglaltak szerint megállapított üzemanyag-besorolást jelöli.  
      A motorra/járműre erősített fenti jóváhagyási jel azt jelzi, hogy az adott motor-/járműtípust az 
Egyesült Királyságban (E11), a 49. sz. előírásnak megfelelően és a 042439 jóváhagyási számmal hagyták jóvá.  Ez a jóváhagyás azt jelöli, hogy a jóváhagyott berendezés a 04-es módosítássorozattal módosított 49. sz. előírás köve telményeivel összhangban van, és kielégíti 
a jelen előírás 5.2.1. bekezdésében részletezett vonatkozó határértékeket. 
 IV. „IV.” JÓVÁHAGYÁS (C sor) 
 (Lásd a jelen előírás 4.6.3. bekezdését.) 
G. modell
 
  A C sorban meghatározott szennyezőanyag-kibocsátási határértékek szerint jóváhagyott dízel- 
vagy PB-gázüzemű motorok. 
 
  
  AA 
2 E   11 49 RIV - 042439  A
3
A  = 8 MM MIN . L TA
3
AA 
2 E   11 49 RIII - 042439  A
3
A  = 8  MM MIN . 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/77
 
H. modell  
 
 A C sorban meghatározott szennyezőanyag-kibocsátási határértékek szerint jóváhagyott 
földgázüzemű motorok. A nemzeti szimbólumot követő utótag a jelen előírás 4.6.3.1. bekezdésében foglaltak szerint megállapított üzemanyag-besorolást jelöli.  
     A motorra/járműre erősített fenti jóváhagyási jel azt jelzi, hogy az adott motor-/járműtípust az 
Egyesült Királyságban (E11), a 49. sz. előírásnak megfelelően és a 042439 jóváhagyási számmal hagyták jóvá.  Ez a jóváhagyás azt jelöli, hogy a jóváhagyott berendezés a 04-es módosítássorozattal módosított 49. sz. előírás köve telményeivel összhangban van, és kielégíti 
a jelen előírás 5.2.1. bekezdésében részletezett vonatkozó határértékeket. 
 V. EGY VAGY TÖBB ELŐÍRÁS SZERINT JÓVÁHAGYOTT MOTOR/JÁRMŰ 
 (Lásd a jelen előírás 4.7. bekezdését.)  
I. modell
 
 
    
 A motorra/járműre erősített fenti jóváhagyási jel azt jelzi, hogy az adott motor-/járműtípust az 
Egyesült Királyságban (E11), a 49. sz. előírásnak (IV. szennyezőanyag-kibocsátási szintnek) és a 24. sz. előírásnak 1
/ megfelelően hagyták jóvá.  A jóváhagyási számok első két számjegye 
azt jelzi, hogy az egyes jóváhagyások kiadásakor a 49. sz. előírás a 04-es módosítássorozatot, a 24. sz. előírás pedig a 03-as módosítássorozatot tartalmazta. 
_____________    1
/ A második előírás száma csak a példa kedvéért szerepel.  
 
_________ 49 IV HL  
24 03 1628  04 2439  A 
2 A E   11 A 
3 A 
2 
A 
2  A 
3 
A 
3 HL TA
3
AA 
2 E   11 49 RIV - 042439  A
3
A  = 8  MM MIN . L 375/78 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
4. melléklet  
 
VIZSGÁLATI ELJÁRÁS 
 
1. BEVEZETÉS 
 1.1. Ez a melléklet a vizsgált motor gáz-halmazállapotú összetevő-, részecske- és 
füstkibocsátásának meghatározási módszerét írja le.  Három vizsgálati ciklus leírása következik, amelyeket az előírás 5.2. bekezdésének rendelkezései szerint kell végrehajtani: 
 1.1.1. az ESC, amely egy állandósult állapotú, 13 üzemmódban lefolytatott ciklusból áll,   1.1.2. az ELR, amely átmeneti terhelési fokozatokból áll különböző fordulatszámoknál, 
amelyek egyetlen vizsgálati eljárás szerves részei, és amelyeket egy időben kell elvégezni, 
 1.1.3. az ETC, amely átmeneti üzemmódok másodpercről-másodpercre változó 
egymásutánjából áll.  
 1.2. A vizsgálatot próbapadra szerelt, fékpaddal összekapcsolt motorral kell végezni.  1.3. Mérési elv
 
  A motor kipufogógázában lévő mérendő szennyező anyagok: a gáz-halmazállapotú 
összetevők (szén-monoxid, összes szénhidrogén a dízelmotoroknál csak az ESC-vizsgálatnál; nem metán szénhidrogének dízelmotoroknál és gázmotoroknál csak az ETC-vizsgálatnál; metán a gázmotoroknál csak az ETC-vizsgálatnál és a nitrogén-oxidok), a részecskék (dízelmotoroknál; gázmotoroknál csak a C fázisban) és a füstölést (dízelmotoroknál csak az ELR-vizsgálatnál). Ezenfelül a szén-dioxidot gyakran használják nyomjelző gázként a részleges vagy teljes átáramlású hígító rendszerek hígítási arányának meghatározására.  A bevett szakmai gyakorlat szerint ajánlatos a szén-dioxid általános mérése a próbajáratás alatti mérési problémák felderítésére. 
 1.3.1.  ESC-vizsgálat 
  Az üzemmeleg motor üzemállapotainak egy előírt egymásutánja alatt folyamatosan 
vizsgálni kell a kipufogógáz fenti komponens-kibocsátásait a hígítatlan kipufogógázból vett minta alapján. A vizsgálati ciklus egy sor, a dízelmotorok jellemző üzemeltetési tartományát felölelő fordulatszám- és terhelési üzemmódból áll. Minden egyes üzemmódban meg kell határozni mindegyik gáz-halmazállapotú szennyező anyag koncentrációját, a kipufogógáz-áramot és a motor teljesítményét, majd a mért értékeket súlyozni kell. A részecskemintát előkészített külső levegővel kell felhígítani.  A teljes vizsgálati eljárás alatt egy mintát kell venni és alkalmas szűrőkön összegyűjteni. Az egyes kibocsátott szennyező anyagok gramm/kilowattórában (g/kWh) kifejezett 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/79
 
mennyiségét a jelen melléklet 1. függelékében leírtak szerint kell kiszámítani. Továbbá 
az ellenőrzési tartománynak a műszaki szolgálat által kiválasztott három vizsgálati pontján 1
/ mérni kell a NO x mennyiségét, és a mért értékeket össze kell hasonlítani 
azokkal az értékekkel, amelyeket a vizsgálati ciklusnak a kiválasztott vizsgálati pontokat körülvevő üzemmódjaiból számítottak ki. A NO
x ellenőrzése biztosítja a 
motor szennyezőanyag-kibocsátása csökkentésének hatékonyságát a motor tipikus üzemeltetési tartományán belül. 
 1.3.2.  ELR-vizsgálat 
   Az előírt terhelésre adott reakció vizsgálata során füstölésmérő segítségével elemezni 
kell a bemelegedett motor füstjét. A vizsgálat a motor állandó fordulatszámon történő, 10%-tól 100%-ig terjedő terheléséből áll, három különböző motorfordulatszámnál.  Ezenfelül egy, a műszaki szolgálat által kiválasztott negyedik terhelési fokozaton is el kell végezni a vizsgálatot
1, és ennek értékét össze kell vetni az előző terhelési 
fokozatok értékeivel. A füst csúcsértékét a jelen melléklet 1. függelékében leírt átlagoló algoritmussal kell megállapítani.  
 1.3.3.  ETC-vizsgálat 
  A bemelegedett motor üzemállapotai mellett végzett, előírás szerinti tranziens ciklus 
során, amely jól közelíti a tehergépkocsikba és buszokba épített nagy teljesítményű motorok úttípustól függő menetjellegét, a fenti szennyező anyagokat a teljes kipufogógáz-mennyiségnek előkészített külső levegővel történt felhígítása után kell vizsgálni. A motorfékpad nyomaték- és fordulatszám-visszajelzéseit használva a teljesítményt a ciklus idejének figyelembevételével összesíteni kell, ami a motor által a ciklus alatt végzett munkát adja meg. Meg kell határozni a NO
x és a szénhidrogének 
(HC) koncentrációját a ciklus alatt, a gázelemző készülék jeleinek integrálásával. A CO, CO
2 és a nem metán szénhidrogének (NMHC) koncentrációja a gázelemző 
készülék jeleinek integrálásával vagy zsákos mintavétellel határozható meg. A részecskék mennyiségének meghatározásához megfelelő szűrőkön arányos mennyiségű mintát kell összegyűjteni.   A hígított kipufogógáz áramát a kibocsátott szennyező anyagok tömegének kiszámításához az egész ciklusra meg kell határozni.  A kibocsátott szennyező anyagok tömegértékeit a motor munkájára kell vonatkoztatni, hogy a jelen melléklet 2. függelékében leírtak szerint grammokban kapjuk meg az egyes szennyező anyagok kilowattóránként (kWh) kibocsátott mennyiségét. 
 2. VIZSGÁLATI FELTÉTELEK  2.1. A motor vizsgálati körülményei
 
 2.1.1. Meg kell mérni a motor által beszívott levegő Kelvinben kifejezett abszolút 
hőmérsékletét (T
a) és a kPa-ban kifejezett száraz légköri nyomást (ps), és az alábbi 
előírások szerint meg kell határozni az F paramétert: 
                     
1 / A vizsgálati pontokat a véletlen kiválasztásra elfogadott statisztikai módszerekkel kell kiválasztani.  L 375/80 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
 a) dízelmotorokra:    Feltöltés nélküli és mechanikailag túltöltött motorok:  
7 , 0
29899⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛=a
sT
pF  
 
 Turbófeltöltős motorok a beszívott levegő hűtésével vagy anélkül:  
5 , 1 7 , 0
29899⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛=a
sT
pF  
 
 b) gázüzemű motorokra:   
6 , 0 2 , 1
29899⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛=a
sT
pF  
 
2.1.2.  A vizsgálat érvényessége 
  A vizsgálat érvényességéhez az F paraméternek olyannak kell lenni, hogy teljesüljön a 
következő: 
 
0,96 ≤ F ≤ 1,06 
 2.2. Feltöltőlevegő-hűtéses motorok
 
  A feltöltőlevegő hőmérsékletét fel kell jegyezni, és annak a gyártó által megadott 
legnagyobb teljesítménynek megfelelő fordulatszámnál és a teljes terhelésnél ± 5 K-en belül kell lennie az 1. melléklet 1. függelékének 1.16.3. bekezdésében megadott legnagyobb feltöltőlevegő-hőmérséklethez képest. A hűtőközeg hőmérsékletének legalább 293 K-nek (20°C) kell lennie.  
  Ha a vizsgáló állomás rendszerét vagy külső fúvót használnak, a megadott legnagyobb 
teljesítménynek megfelelő fordulatszámnál és teljes terhelés mellett a feltöltőlevegő hőmérsékletének ± 5 K-en belül kell lennie az 1. melléklet 1.16.3. bekezdésében megadott legnagyobb feltöltőlevegő-hőmérséklethez képest. A fenti feltételek teljesítéséhez szükséges feltöltőlevegő-hűtő beállítást kell használni az egész vizsgálati ciklus alatt. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/81
 
2.3. A motor levegőellátó rendszere  
 
 Olyan motor-levegőszívó rendszert kell alkalmazni, amely a megadott legnagyobb 
teljesítménynek megfelelő fordulatszámon és teljes terheléssel működő motor levegőszívó ellenállásának felső határához képest ± 100 Pa-on belül van.  
 2.4. A motor kipufogórendszere
 
  Olyan kipufogórendszert kell alkalmazni, amelynek kipufogógáz-ellennyomása a 
megadott legnagyobb teljesítménynek megfelelő fordulatszámon és teljes terheléssel működő motor kipufogógáz-ellennyomásának felső határához képest ± 1000 Pa-on belül van, és amely a gyártó által megadott érték ± 40%-án belül eső térfogatú. Használható a vizsgáló állomás rendszere is, ha az a motor tényleges üzemi körülményeit reprezentálja. A kipufogórendszernek meg kell felelnie a 4. melléklet 4. függelékének 3.4. bekezdésében és a 4. melléklet 6. függelékének 2.2.1. (EP) és 2.3.1. (EP) bekezdésében leírt kipufogógáz-mintavételi követelményeknek. 
  Ha a motor kipufogógáz-utókezelő berendezéssel van ellátva, a kipufogócső 
átmérőjének az utókezelő berendezést tartalmazó expanziós szakasz elejéhez vezető részen legalább 4 csőátmérőnyi hosszon olyannak kell lennie, mint a gépjárműbe épített állapotban. A kipufogó-gyűjtőcső pereme vagy a turbófeltöltő kilépő csonkja és a kipufogógáz-utókezelő berendezés közötti távolságnak ugyanakkorának kell lennie, mint a gépjárműbe épített állapotban, vagy a gyártó által megadott határok közé kell esnie. A kipufogógáz-ellennyomásnak vagy ellenállásnak meg kell felelnie ugyanezeknek a fenti kritériumoknak, mértéke pedig egy szeleppel legyen szabályozható. Az utókezelő berendezés tartályát a mérés nélküli vizsgálati menetek és a motor jelleggörbéjének felvétele során el lehet távolítani, és egy olyan tartállyal lehet helyettesíteni, amelyben inaktív katalizátortartó van. 
 2.5. Hűtőrendszer
 
  Olyan motorhűtő rendszert kell alkalmazni, amelynek teljesítménye elég nagy ahhoz, 
hogy a gyártó által előírt rendes üzemi hőmérsékleteket fenntartsa.  
 2.6 Kenőolaj
 
  A vizsgálat során használt kenőolaj adatait az 1. melléklet 7.1. bekezdése szerint fel 
kell jegyezni, és a vizsgálati eredményekhez kell csatolni. 
 2.7. Üzemanyag
 
  Az üzemanyagnak az 5., 6. vagy 7. mellékletben megadott referencia-üzemanyagnak 
kell lennie. 
  Az üzemanyag hőmérsékletét és a mérési pontot a gyártónak az 1. melléklet 1.16.5. 
bekezdésében megadott határokon belül kell megadnia. Az üzemanyag hőmérséklete L 375/82 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
nem lehet alacsonyabb, mint 306 K (33°C). Ha nincs külön megadva, a hőmérsékletnek 
311K ± 5K-nek (38°C ± 5°C) kell lennie az üzemanyag-ellátó rendszerbe való belépésnél. 
  Földgáz- és PB-gázüzemű motoroknál az üzemanyag hőmérsékletének és a mérési 
pontnak az 1. melléklet 1.16.5. bekezdésében vagy az 1. melléklet 3. függelékének 1.16.5. bekezdésében megadott határok között kell lennie, ha a motor nem alapmotor. 
 2.8. A kipufogógáz-utókezelő rendszerek vizsgálata
 
  Ha a motor fel van szerelve kipufogógáz-utókezelő berendezéssel, a vizsgálati 
ciklus(ok) során mért szennyezőanyag-kibocsátásnak reprezentatívnak kell lennie az üzemi szennyezőanyag-kibocsátás vonatkozásában. Amennyiben ezt nem lehet egyetlen ciklussal elérni (pl. periodikusan regenerálódó részecskeszűrők miatt), több vizsgálati ciklust kell lefolytatni, és a vizsgálatok eredményeit átlagolni és/vagy súlyozni kell. A pontos eljárásról a motor gyártójának és a műszaki szolgálatnak kell a megfelelő szakmai szabályok alapján megegyeznie. 
__________ 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/83
 
4. melléklet – 1. függelék  
 
ESC ÉS ELR VIZSGÁLATI CIKLUSOK 
 
1. A MOTOR ÉS A FÉKPAD BEÁLLÍTÁSAI 
 1.1. Az A, B és C motorfordulatszámok megállapítása
 
  Az A, B és C motorfordulatszámokat a gyártónak kell megadnia az alábbi előírásoknak 
megfelelően: 
  Az n
hi magas fordulatszámot az 1. melléklet 1. függelékének 8.2. bekezdése szerint 
megadott P(n) legnagyobb hasznos teljesítmény 70%-át számításba véve kell megállapítani. Az n
hi az a legmagasabb motorfordulatszám, amelynél a 
teljesítménygörbén ez a teljesítményérték előfordul.  
  Az n
lo alacsony fordulatszámot az 1. melléklet 1. függelékének 8.2 pontja szerint 
megadott P(n) legnagyobb hasznos teljesítmény 50%-át számításba véve kell megállapítani. Az n
lo az a legalacsonyabb motorfordulatszám, amelynél a 
teljesítménygörbén ez a teljesítményérték előfordul. 
  Az A, B és C motorfordulatszámokat az alábbiak szerint kell kiszámítani:  
A fordulatszám = n
lo + 25% (n hi - n lo ) 
B fordulatszám  = n lo  + 50% (n hi - n lo ) 
C fordulatszám  = n lo + 75% (n hi - n lo) 
 
 Az A, B és C motorfordulatszámokat az alábbi módszerek valamelyikével kell igazolni:  
a)  A 24. sz. előírás szerinti motorteljesítmény-jóváhagyás során az n
hi és az n lo 
pontos meghatározására kiegészítő vizsgálati pontokat is ki kell mérni. A teljesítménygörbéből meg kell állapítani a legnagyobb teljesítményt, az n
hi és 
az n lo értékét, az A, B és C motorfordulatszámokat pedig a fenti előírások 
szerint kell kiszámítani. 
 
b)  A motor jelleggörbéjét fel kell venni a teljes terhelési görbe mentén, a 
legnagyobb terheletlen fordulatszámtól az alapjárati fordulatszámig, 1000 fordulat/perc tartományonként legalább 5 mérési pontot felvéve, és további mérési pontokat alkalmazva a megadott legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszámhoz képest ± 50 ford/perc fordulatszámon belül. A jelleggörbéből meg kell állapítani a legnagyobb teljesítményt, az n
hi és az n lo 
értékét, az A, B és C motorfordulatszámokat pedig a fenti előírások szerint kell kiszámítani.   
  Ha a mért A, B és C motorfordulatszámok a gyártó által megadott fordulatszámokhoz 
képest ± 3%-on belül vannak, a szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálatok során a gyártó L 375/84 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
által megadott motorfordulatszámokat kell használni. Ha az eltérés bármelyik 
motorfordulatszám esetében 3%-nál nagyobb, a szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálatok során a mért fordulatszámokat kell használni.  
 1.2. A fékpad-beállítások meghatározása
 
  Az 1. melléklet 1. függelékének 8.2. bekezdésében meghatározott „nettó” feltételek 
közötti, előírt vizsgálati üzemmódokhoz tartozó nyomatékértékek kiszámításához kísérleti úton meg kell állapítani a teljes terheléshez tartozó nyomatéki görbét. Ha a motor segédberendezéseket is meghajt, akkor az azok által felvett teljesítményt is figyelembe kell venni. A fékpad beállításait az egyes vizsgálati üzemmódokhoz – az alapjárati vizsgálat kivételével – az alábbi képlettel kell kiszámítani: 
100L)n(Ps ∗ =  
 ha a vizsgálatot „nettó” körülmények között végzik; 
  
 ha a vizsgálatot nem „nettó” körülmények között végzik,   ahol   s =  a fékpad beállítási értéke, kW   P(n) = hasznos motorteljesítmény az 1. melléklet 1 függelékének 8.2. 
bekezdése szerint, kW 
  L = százalékos terhelés a 2.7.1. bekezdés szerint,   P(a) =  a felszerelendő segédberendezések által felvett teljesítmény, az 1. 
melléklet 1. függelékének 6.1. bekezdése szerint, 
  P(b) =  a leszerelendő segédberendezések által felvett teljesítmény, az 1. 
melléklet 1. függelékének 6.2. bekezdése szerint. 
 2. ESC-VIZSGÁLAT   A gyártó kívánságára a mérési ciklus előtt a motor és kipufogórendszer kondicionálása 
céljából mérés nélküli vizsgálati menet alkalmazható. 
 2.1. A mintavevő szűrők előkészítése
 
  Legalább egy órával a vizsgálat megkezdése előtt minden szűrő(pár)t zárt, de nem 
tömített Petri-csészébe és azzal együtt egy mérőkamrába kell helyezni stabilizálás céljából. A stabilizálási időszak végén minden szűrő(pár)t le kell mérni, és a tárasúlyt ))b(P)a(P(100L)n(Ps − + ∗ =2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/85
 
fel kell jegyezni. Ezután a szűrő(pár)t zárt Petri-csészében vagy légmentesen lezárt 
szűrőtartóban kell addig tárolni, amíg nem lesz rá szükség a vizsgálathoz. Ha a szűrő(pár) a mérőkamrából történt eltávolítása utáni nyolc órán belül nem kerül felhasználásra, használat előtt ismét kondicionálni kell, és újra le kell mérni. 
 2.2. A mérőberendezés felszerelése
 
  A műszereket és a mintavevő szondákat az előírásoknak megfelelően kell felszerelni. 
Ha a kipufogógáz hígításához teljes átáramlású hígító rendszert használnak, a kipufogócső végét be kell kötni a rendszerbe. 
 2.3. A hígítórendszer és a motor indítása
 
  A hígítórendszert és a motort el kell indítani és be kell melegíteni addig, amíg a 
hőmérséklet- és nyomásértékek a gyártó ajánlása és a bevett szakmai gyakorlat szerint a teljes terheléshez tartozó értékeken nem stabilizálódnak. 
 2.4. A részecskeminta-vevő rendszer elindítása
 
  A részecske-mintavevő rendszert el kell indítani, és megkerülő vezetéken (by-pass) át 
kell járatni. A hígítólevegő háttér-részecskeszintje a hígítólevegő részecskeszűrőn történő áteresztésével állapítható meg. Szűrt hígítólevegő használata esetén egy mérés végezhető a vizsgálat előtt vagy után. Ha nem szűrt hígítólevegőt használnak, a mérés elvégezhető a ciklus elején és végén, és az értékek átlagolhatók.  
 2.5. A hígítási arány beállítása
 
  A hígítólevegőt úgy kell beszabályozni, hogy a hígított kipufogógáz hőmérséklete 
közvetlenül az elsődleges szűrő előtt mérve egyik üzemmódnál se lépje túl a 325K (52°C)-t. A (q) hígítási aránynak legalább 4-nek kell lennie. 
   Azoknál a rendszereknél, amelyek CO
2 vagy NO x koncentráció-mérést használnak a 
hígítási arány szabályozásához, a hígítólevegő CO 2- vagy NO x- tartalmát minden 
vizsgálat előtt és után meg kell mérni. A hígítólevegő vizsgálat előtt és után mért CO 2 
és NO x háttérkoncentráció-értékeinek egymáshoz képest 100 ppm-en (CO 2), illetve 5 
ppm-en (NO x) belül kell lenniük. 
 2.6. A gázelemző készülékek ellenőrzése
 
  A gázelemző készülékeket le kell nullázni, és be kell kalibrálni.  2.7. A vizsgálati ciklus
 
 2.7.1. A fékpadon végzett vizsgálat során a következő, 13 üzemmódból álló ciklust kell 
elvégezni a vizsgált motoron: L 375/86 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
 
Üzemmód 
száma Motor 
fordulat-
száma Százalékos 
terhelés Súlyozási 
tényező Üzemmód 
időtartama 
1 alapjárat  - 0,15 4 perc  
2 A  100 0,08 2 perc 
3 B 50 0,10 2 perc 
4 B 75 0,10 2 perc 
5 A 50 0,05 2 perc 
6 A 75 0,05 2 perc 
7 A 25 0,05 2 perc 
8 B 100 0,09 2 perc 
9 B 25 0,10 2 perc 
10 C 100 0,08 2 perc 
11 C 25 0,05 2 perc 
12 C 75 0,05 2 perc 
13 C 50 0,05 2 perc 
  2.7.2.  A vizsgálat menete 
  A vizsgálatsorozatot el kell indítani.  A vizsgálatokat a 2.7.1. bekezdésben megadott 
üzemmód-számok sorrendjében kell elvégezni. 
  A motort minden üzemmódban az előírt ideig kell járatni; a motorfordulatszám és a 
terhelés beállítását az első 20 másodpercben kell elvégezni. A fordulatszámot a megadott értékhez képest ± 50 fordulat/perc értéken belül, a megadott nyomatékot pedig a vizsgált fordulatszámhoz tartozó legnagyobb nyomatékhoz képest ± 2%-on belül kell tartani.  
  A gyártó kérésére a vizsgálatsorozat megfelelő számban megismételhető ahhoz, hogy 
nagyobb részecsketömeget lehessen összegyűjteni a szűrőn. A gyártónak részletes leírást kell adnia az adatok kiértékeléséről és a számítási eljárásokról. A gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátást csak az első ciklus alatt kell megállapítani. 
 2.7.3.  A gázelemző készülék reagálása 
  A gázelemző készülék kimenő adatait szalagos regisztrálókészülékkel kell rögzíteni, 
vagy egy egyenértékű adatgyűjtő rendszerrel kell mérni, miközben a kipufogógáz az egész vizsgálati ciklus alatt átáramlik a gázelemző készülékeken.  
 2.7.4.  Részecske-mintavétel 
  A teljes vizsgálati eljáráshoz egy pár szűrőt (elsődleges és másodlagos szűrő, lásd a 4. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/87
 
melléklet 4. függelékében) kell használni. A vizsgálati ciklus leírásában meghatározott 
üzemmódonkénti súlyozási tényezőket a ciklus minden üzemmódjában a kipufogógáz tömegáramával arányos minta vételével kell figyelembe venni. Ezt a minta átáramlási sebességének, a mintavétel idejének és/vagy a hígítási aránynak a megfelelő beállításával lehet elérni, úgy, hogy az effektív súlyozási tényezőknek az 5.6. bekezdésben meghatározott kritériuma teljesüljön. 
  Az üzemmódonkénti mintavételi időtartamnak 0,01 súlyozási tényezőnként legalább 4 
másodpercnek kell lennie. A mintavételt minden egyes üzemmód során a lehető legkésőbb kell elvégezni. A részecske-mintavétel nem fejeződhet be az egyes üzemmódok vége előtti 5. másodpercnél korábban. 
 2.7.5.  A motor üzemállapotai 
  A részecske-mintavétel alatt, de legalább az egyes üzemmódok utolsó perce során a 
fordulatszámra és terhelésre vonatkozó követelmények (lásd a 2.7.2. bekezdést) betartása mellett minden üzemmódban fel kell jegyezni a motor fordulatszámát és terhelését, a beszívott levegő hőmérsékletét és nyomáscsökkenését, a kipufogógáz hőmérsékletét és ellennyomását, az üzemanyag-áramot és a levegő- vagy kipufogógáz-áramot, a feltöltőlevegő hőmérsékletét, az üzemanyag hőmérsékletét és nedvességtartalmát. 
   A számításhoz szükséges egyéb kiegészítő adatokat fel kell jegyezni (lásd a 4. és 5. 
bekezdést). 
 2.7.6. Az NO
x vizsgálata az ellenőrzési tartományban 
  Az NO
x ellenőrzési tartományon belüli vizsgálatát közvetlenül a 13. üzemmód 
befejezése után kell elvégezni. A mérések megkezdése előtt a motort a 13. üzemmódban három percen keresztül kondicionálni kell. A három mérést az ellenőrzési tartomány műszaki szolgálat által kiválasztott különböző helyein 1
 kell elvégezni. Az 
egyes mérések időtartamának 2 percnek kell lennie.  
   A mérési eljárás azonos a 13 üzemmódra kiterjedő ciklus során végzett NO
x-méréssel, 
és azt a jelen függelék 2.7.3., 2.7.5. és 4.1. bekezdése, valamint a 4. melléklet 4. függelékének 3. bekezdése szerint kell elvégezni. 
   A számítást a 4. bekezdés szerint kell elvégezni.  2.7.7. A gázelemző készülék ismételt ellenőrzése   A szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálat után az ellenőrzés megismétléséhez egy 
nullázó gázt és a korábbival azonos felsőérték-kalibráló gázt kell használni. A vizsgálat akkor tekinthető elfogadhatónak, ha a vizsgálatot megelőző és a vizsgálatot követő 
                    
 
1 /  A vizsgálati pontokat a véletlen kiválasztásra elfogadott statisztikai módszerekkel kell kiválasztani.  L 375/88 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
mérési eredmények közötti különbség kisebb, mint a felsőérték-kalibráló gáz értékének 
2%-a. 
 3. ELR-VIZSGÁLAT  3.1. A mérőberendezés felszerelése
 
  A füstölésmérőt és a mintavevő szondákat, ha vannak, a kipufogó hangtompítója vagy, 
ha felszerelték, bármely utókezelő berendezés után kell elhelyezni, a készülék gyártója által előírt általános felszerelési előírásnak megfelelően. Ezenfelül, ahol értelmezhető, az ISO 11614 10. bekezdésének követelményeit is be kell tartani. 
   A nullpont és a skála végkitérésének ellenőrzése előtt a füstölésmérőt fel kell 
melegíteni, és stabilizálni kell a készülék gyártójának ajánlása szerint.  Ha a füstölésmérő a mérőoptika bekormozódásának megakadályozása céljából öblítőlevegő-rendszerrel is el van látva, ezt is aktiválni kell, és be kell állítani a gyártó ajánlásainak megfelelően. 
 3.2. A füstölésmérő ellenőrzése
 
  A nullpont és a skála végkitérésének ellenőrzését a fényelnyelés-leolvasási 
üzemmódban kell elvégezni, mivel az opacitásskála két valóban meghatározható kalibrációs pontot nyújt, nevezetesen a 0% és a 100%-os fényelnyelést. A fényelnyelési együttható ekkor korrekt módon kiszámítható a mért fényelnyelés és a füstölésmérő gyártója által megadott L
A alapján, amikor a készüléket a vizsgálat céljából 
visszaállítják a k leolvasási üzemmódba. 
  A füstölésmérő fénysugarának elzárása nélkül a leolvasást 0,0% ± 1,0% opacitásra kell 
beszabályozni. Amikor az érzékelőt nem éri fénysugár, a leolvasást 100,0% ± 1,0% opacitásra kell beszabályozni. 
 3.3. A vizsgálati ciklus
 
 3.3.1.  A motor kondicionálása 
  A motor és a rendszer bemelegítését legnagyobb teljesítménnyel kell végezni a gyártó 
ajánlásai szerinti motorparaméterek stabilizálása céljából. Az előkondicionáló fázisnak az is feladata, hogy a kipufogórendszerben a korábbi vizsgálatok során lerakódott anyagok ne befolyásolják az éppen végzett vizsgálat eredményét. 
 Ha a motor stabilizálódott, a ciklust az előkondicionáló fázis befejezésétől számított 20 
± 2 másodpercen belül meg kell kezdeni. A gyártó kérésére a mérési ciklus előtt további kondicionálás céljából mérés nélküli vizsgálati menet végezhető. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/89
 
3.3.2.  A vizsgálat menete 
 
 A vizsgálat három egymást követő terhelési fokozatból áll a 4. melléklet 1.1. 
bekezdésében foglaltaknak megfelelően meghatározott három A (1. ciklus), B (2. ciklus) és C (3.ciklus) motorfordulatszám mellett, amelyet egy, a műszaki szolgálat által kiválasztott, az ellenőrzési tartományon belüli motorfordulatszámnál és ugyancsak a szolgálat által meghatározott 10% és 100% közé eső terhelés mellett elvégzett  4. ciklus követ1
. A fékpadon végzett vizsgálat során a 3. ábrán látható alábbi 
műveletsorozatot kell végrehajtani a vizsgált motoron. 
 
 
Speed Fordulatszám 
Cycle n n. ciklus 
Selected point Kiválasztott pont 
Load Terhelés 
 
3. ábra : Az ELR-vizsgálat műveletsorozata 
 
(a) A motort az A fordulatszámon és 10%-os terheléssel kell működtetni 20 ± 2 
másodpercig. Az előírt fordulatszámot ± 20 ford/perc értéken belül, az előírt nyomatékot a vizsgálati fordulatszámon lehetséges legnagyobb nyomaték ± 2%-án belül kell tartani. 
 
(b) A megelőző szakasz végén a gázkart gyorsan teljesen nyitott helyzetbe kell 
állítani, és 10 ± 1 másodpercig ott kell tartani.  A megfelelő fékpadterhelést kell alkalmazni ahhoz, hogy a motor fordulatszáma a szakasz első 3 másodpercében ± 150 ford/perc, a szakasz további részében ± 20 ford/perc pontossággal fennmaradjon. 
 
                    
 
1 /  A vizsgálati pontokat a véletlen kiválasztásra elfogadott statisztikai módszerekkel kell kiválasztani.  L 375/90 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
(c) Az (a) és (b) pontban leírt műveletsorozatot kétszer meg kell ismételni. 
 
(d) A harmadik terhelési lépés befejeztével a motort 20 ± 2 másodpercen belül a B 
fordulatszámra és 10%-os terhelésre kell beállítani. 
 
(e) A B fordulatszámon járó motorral végre kell hajtani az (a)-(c) műveletsorozatot. 
 
(f) A harmadik terhelési lépés befejeztével a motort 20 ± 2 másodpercen belül a C 
fordulatszámra és 10%-os terhelésre kell beállítani. 
  
(g) A C fordulatszámon járó motorral végre kell hajtani az (a)-(c) műveletsorozatot. 
  
(h) A harmadik terhelési lépés befejeztével a motort 20 ± 2 másodpercen belül a 
kiválasztott fordulatszámra és bármely, 10%-nál nagyobb terhelésre kell beállítani. 
  
(i) A kiválasztott fordulatszámon járó motorral végre kell hajtani az (a)-(c) 
műveletsorozatot. 
 
3.4. A ciklus érvényessége  
 
 Az egyes vizsgálati fordulatszámoknál mért átlagos füstértékek (az egyes vizsgálati 
fordulatszámoknál a három egymást követő terhelési lépésből a jelen függelék 6.3.3. bekezdése szerint kiszámított SV
A, SV B, SV C) relatív szórásának kisebbnek kell lennie 
az átlagérték 15%-ánál vagy az előírás 1. táblázatában megadott határérték 10%-ánál, attól függően, hogy melyik a nagyobb. Ha a különbség nagyobb, a műveletsorozatot addig kell ismételni, amíg 3 egymást követő terhelési lépés ki nem elégíti az érvényességi feltételeket. 
 3.5. A füstölésmérő ismételt ellenőrzése
 
  A füstölésmérő vizsgálat utáni nullapont-eltolódása nem haladhatja meg az előírás 1. 
táblázatában megadott határérték ± 5%-át. 
  4. A GÁZ-HALMAZÁLLAPOTÚ SZENNYEZŐANYAG-KIBOCSÁTÁS 
KISZÁMÍTÁSA 
 4.1. Az adatok kiértékelése
 
  A gáz-halmazállapotú szennyező anyagok kiértékeléséhez az egyes üzemmódok utolsó 
30 másodpercének diagramon szereplő értékeit kell átlagolni, és az egyes üzemmódok HC (szénhidrogén), CO és NO
x átlagos koncentrációit (conc) az átlagos 
diagram-értékekből és a megfelelő kalibrációs adatokból kell meghatározni.  Másféle adatrögzítés is használható, amennyiben az egyenértékű adatokat biztosít. 
   Az ellenőrzési tartományban végzett NO
x-vizsgálatnál a fenti követelmények csak az 
NO x-ra vonatkoznak. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/91
 
  
 A G EXHW  kipufogógáz-áramot, illetve, ha azt választják, a G TOTW  hígított kipufogógáz-
áramot a 4. melléklet 4. függelékének 2.3. bekezdése szerint kell meghatározni. 
 4.2. Száraz/nedves korrekció
 
  Ha a mérés nem nedves alapon történt, a mért koncentrációt az alábbi képletek szerint 
át kell számítani nedves alapúra. 
   
conc(nedves) = K
W * conc(száraz) 
   Hígítatlan kipufogógáz esetében:  
2 1W
AIRDFUEL
FH r W KGGF K −⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛∗ − =,  
 és 
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛+=
AIRWFUELFH
GGF
19691, 
 
 Hígított kipufogógáz esetén:  
12
12001W e W Knedves CO HTCRATK −⎟⎠⎞⎜⎝⎛ ∗− =) %(
, ,  
 
 vagy 
⎟⎟⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜⎜⎜
⎝⎛
∗+−=
20011
21
2) %(()
, ,száraz CO HTCRATKKW
e W  
 
 
 
A hígítólevegő esetén :  A beszívott levegő esetén : 
(ha eltér a hígítólevegőtől)  
K W,d = 1- K W1  K W,a = 1- K W2 
K W1 = ) ,(,
dd
HH
∗ +∗
6081 10006081  K W2 = ) ,(,
aa
HH
∗ +∗
6081 10006081 
2102206
−∗ ∗ −∗ ∗=
d d Bd d
dR p pp RH,  
2102206
−∗ ∗ −∗ ∗=
a a Ba a
aR p pp RH, 
  L 375/92 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
 ahol     H
a, H d = g víz / kg száraz levegő 
  R d, R a = a hígító-/belépő levegő relatív nedvességtartalma, % 
  p d, p a = a hígító-/belépő levegő telítési gőznyomása, kPa 
  p B  = teljes légköri nyomás, kPa 
 4.3. NO
x korrekció a nedvességtartalom és a hőmérséklet vonatkozásában  
  Mivel az NO
x-kibocsátás függ a környező levegő állapotától, az NO x-koncentrációt 
korrigálni kell a környező levegő hőmérsékletének és nedvességtartalmának figyelembevételével, az alábbi képletekben megadott tényezőkkel: 
 
) ( ), (,298 7110 11
− ∗ + − ∗ +=
a aD HTB HAK  
  ahol:    A =  0,309 G
FUEL/G AIRD - 0,0266  
  B =  -0,209 G FUEL/G AIRD + 0,00954  
  T a =  a levegő hőmérséklete, K 
  H a =  a beszívott levegő nedvességtartalma, g víz/kg száraz levegő 
 
2102206
−∗ ∗ −∗ ∗=
a a Ba a
aR p pp RH, 
 ahol:    R
a = a beszívott levegő relatív nedvességtartalma, % 
  p a = a beszívott levegő telítési gőznyomása, kPa 
  p B = teljes légköri nyomás, kPa 
 4.4. A szennyezőanyag-kibocsátás tömegáramának kiszámítása
 
  A szennyezőanyag-kibocsátás tömegáramát (g/h) minden egyes üzemmódra az alábbiak 
szerint kell kiszámítani, feltétezve, hogy 273 K (0°C) hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson a kipufogógáz sűrűsége 1,293 kg/m
3: 
  (1)  NO
x tömeg  = 0,001587 * NO x conc * K H,D * G EXHW  
  (2)  CO
tömeg = 0,000966 * CO conc  * G EXHW  
  (3)  HC
tömeg = 0,000479 * HC conc * G EXHW  
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/93
 
 ahol NO x conc, CO conc és HC conc 1 a 4.1. bekezdésben meghatározott átlagos 
koncentrációk (ppm) a hígítatlan kipufogógázban. 
 
 Ha a gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátást teljes átáramlású hígító 
rendszerrel határozzák meg, az alábbi képleteket kell alkalmazni: 
   (1)  NO
x tömeg = 0,001587 * NO x conc * K H,D * G TOTW  
  (2)  CO
tömeg = 0,000966 * CO conc  * G TOTW  
  (3)  HC
tömeg = 0,000479 * HC conc* G TOTW  
  ahol a NO
x conc, CO conc és HC conc a 4. melléklet 2. függelékének 4.3.1.1. bekezdése 
szerint meghatározott átlagos korrigált háttér-koncentrációk (ppm) a hígított kipufogógázban az egyes üzemmódokban. 
 4.5. A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátások kiszámítása
 
  A kibocsátásokat (g/kWh) minden egyes komponensre a következőképpen kell 
kiszámítani: 
∑∑
∗∗=
i ii tömeg x
xWFnPWF NONO)(, 
 
∑∑
∗∗=
i ii tömeg
WFnPWF COCO)( 
 
∑∑
∗∗=
i ii tömeg
WFnPWF HCHC)( 
  A fenti számításhoz használt (WF) súlyozótényezők a 2.7.1. bekezdés szerintiek.  4.6. Az ellenőrzési tartomány értékeinek kiszámítása
 
  A 2.7.6. bekezdés szerint kiválasztott három ellenőrzési pontban meg kell mérni, és a 
4.6.1. bekezdésnek megfelelően ki kell számítani a NO
x-kibocsátást, és a vizsgálati 
ciklusnak a szóban forgó ellenőrzési ponthoz legközelebb eső üzemmódjaiból a 4.6.2. bekezdés szerint interpolációval is meg kell határozni annak értékét. Ezután a mért értékeket a 4.6.3. bekezdés szerint össze kell vetni az interpolált értékekkel. 
 4.6.1.  A fajlagos kibocsátás számítása 
  Az egyes (Z) ellenőrzési pontokban a kibocsátott NO
x értékét a következőképpen kell 
                     
1 /  C1 egyenértékre alapozva.  L 375/94 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
kiszámítani: 
  
   NO x tömeg,Z  = 0,001587 * NO x conc,Z  * K H,D * G EXHW 
    NO
x,Z = NO x tömeg,Z  / P(n) Z    
 4.6.2.  A szennyezőanyag-kibocsátás értékének meghatározása a vizsgálati ciklus alapján 
  A NO
x-kibocsátást minden egyes ellenőrzési pontban a ciklusnak a kiválasztott Z 
ellenőrzési pontot a 4. ábrán látható módon körülvevő négy legközelebbi üzemmódjából kell interpolálni. Ezekre az (R, S, T, U) üzemmódokra a következő meghatározások érvényesek: 
    (R) fordulatszám   =  (T) fordulatszám = n
RT 
  (S) fordulatszám   =  (U) fordulatszám = n SU 
  (R) százalékos terhelés  =  (S) százalékos terhelés   (T) százalékos terhelés  =  (U) százalékos terhelés.   A kiválasztott Z ellenőrzési ponton a következőképpen kell kiszámítani a NO
x-
kibocsátást: 
  
E Z  =  E RS + (E TU - E RS) · (M Z - M RS) / (M TU - M RS) 
   és:   
E
TU  =  E T + (E U - E T) · (n Z - n RT) / (n SU - n RT) 
E RS  =  E R + (E S - E R) · (n Z - n RT) / (n SU - n RT) 
M TU  =  M T + (M U - M T) · (n Z - n RT) / (n SU - n RT) 
M RS  =  M R + (M S - M R) · (n Z - n RT) / (n SU - n RT) 
   ahol   
E
R, E S, E T, E U = a környező üzemmódok fajlagos NO x-kibocsátása a 4.6.1. 
bekezdés szerint számítva 
 
M R, M S, M T, M U = a motor nyomatéka a környező üzemmódokban 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/95
 
 
Torque Nyomaték 
Speed Fordulatszám 
 
4. ábra : A NO x ellenőrzési pont interpolációja 
 
4.6.3.  Az NO x-kibocsátási értékek összehasonlítása 
  A Z ellenőrzési ponton mért fajlagos NO
x-kibocsátás (NO x,Z) a következőképpen 
hasonlítható össze az interpolált értékkel (E Z): 
  
NO x,diff = 100 * (NO x,z - E z) / E z 
 5. A RÉSZECSKE-KIBOCSÁTÁS KISZÁMÍTÁSA  5.1. Az adatok kiértékelése
 
  A részecskék mennyiségének kiértékeléséhez minden üzemmódban fel kell jegyezni a 
szűrőkön áthaladó minta össztömegét (M
SAM,i). 
  A szűrőket vissza kell helyezni a mérőkamrába, és legalább egy órán keresztül, de 80 
óránál nem hosszabb ideig kondicionálni kell őket, majd el kell végezni a mérlegelést.  Fel kell jegyezni a szűrők összsúlyát, majd ebből ki kell vonni a tárasúlyt (lásd a jelen függelék 1. bekezdését). Az M
f részecsketömeg az elsődleges és a másodlagos szűrőn 
összegyűlt részecskék tömegének összege. 
  Háttérkorrekció alkalmazása esetén fel kell jegyezni a szűrőkön áthaladó hígítólevegő 
(M
DIL) tömegét és a részecskék (M d) tömegét. Ha több mérést is végeztek, az M d/M DIL 
hányadost minden egyes mérésre ki kell számítani, és a kapott értékeket átlagolni kell. 
 L 375/96 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
5.2. Részleges átáramlású hígítórendszer  
 
 A részecske-kibocsátás véglegesként közlendő vizsgálati eredményeit a következő 
lépésekkel kell megállapítani. Mivel többféle hígításiarány-szabályozás használható, különböző számítási módszerek vonatkoznak a G
EDFW-re. Minden számításnak az egyes 
üzemmódok mintavételi időszak alatti átlagértékein kell alapulnia. 
 5.2.1.  Izokinetikus rendszerek 
 
G
EDFW,i   =  G EXHW,i  * q I 
 
( )
() r Gr G Gq
i , EXHWi , EXHW i , DILW
i∗∗ +=  
  ahol r az izokinetikus szonda és a kipufogócső keresztmetszetének aránya:  
rA
Ap
r=  
 
 
5.2.2. CO 2- vagy NO x-koncentrációt mérő rendszerek 
 
i i , EXHW i , EDFW q * G G =  
 
qconc conc
conc conciEi A i
DA=−
−,,
,, 11 
 
 ahol 
  conc
E  = az indikátorgáz nedves koncentrációja a hígítatlan kipufogógázban 
 conc D  = az indikátorgáz nedves koncentrációja a hígított kipufogógázban 
 conc A  = az indikátorgáz nedves koncentrációja a hígítólevegőben 
  A száraz alapon mért koncentrációt a jelen függelék 4.2. bekezdése szerint nedves 
alapra kell átszámítani. 
 5.2.3. CO
2-mérést és a szénmérleg módszerét használó rendszerek1  
 
i , A 2 i , D 2i , FUEL
i , EDFWCO COG 5 . 206G−−=  
 ahol   CO
2D = CO 2-koncentráció a hígított kipufogógázban 
                     
1 /  Az érték csak a előírásben előírt referencia-üzemanyagra érvényes.  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/97
 
 CO 2A = CO 2-koncentráció a hígítólevegőben 
 (koncentrációk térfogatszázalékban nedves alapon) 
   Ez az egyenlet a szénmérleg elvén alapul (a motorba bevitt szénatomok CO
2 alakjában 
távoznak), és a következő lépések során vezethető le: 
 
i i , EXHW i , EDFW q * G G =  
 
) (*,
, , ,,
i A i D i EXWi FUEL
iCO CO GGq
2 25206
−∗=  
  és   5.2.4. Áramlásméréses rendszerek 
 
i i , EXHW i , EDFW q * G G =  
 
) G G (Gq
i , DILW i , TOTWi , TOTW
i−=  
 5.3. Teljes átáramlású hígítórendszer
 
  A részecske-kibocsátás közlendő vizsgálati eredményeit a következő lépésekkel kell 
megállapítani. Minden számításnak az egyes üzemmódok mintavételi időszak alatti átlagértékein kell alapulnia. 
 
G
EDFW,i    =  G TOTW,i  
 5.4. A részecske-tömegáram kiszámítása
 
  A részecske-tömegáramot a következőképpen kell kiszámítani:  
PTM
MG
massf
SAMEDFW=∗1000 
 
 
 ahol  
GG W FED FW EDFW i
iin
i =
==
∑ ,*
1 
 
MMSAM SAM i
iin
=
==
∑ ,
1 
 L 375/98 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
 i=1,...n   ami az egész vizsgálati ciklusra a mintavételi időszak egyes üzemmódjai átlagértékeinek összegzésével van meghatározva. 
  A részecske-tömegáram a háttér figyelembevételével az alábbiak szerint korrigálható:  
PTM
MM
MD FWFG
massf
SAMd
DIL i inin
EDFW=− ∗−⎛
⎝⎜⎞
⎠⎟∗⎛
⎝⎜⎞
⎠⎟⎛
⎝⎜⎜⎞
⎠⎟⎟⎡
⎣⎢
⎢⎤
⎦⎥
⎥∗
==
∑11
10001  
 
 
 Ha több mérést is végeznek, az (M d/M DIL) az (M d/M DIL) átlagos értékével 
helyettesítendő. 
 
 DF i = 13,4/(conc CO 2 + (conc CO + conc HC)*10-4)) az egyes üzemmódokra 
 vagy    DF
i = 13,4/concCO 2  az egyes üzemmódokra. 
  5.5. A fajlagos kibocsátás kiszámítása
 
  A fajlagos részecske-kibocsátást a következőképpen kell kiszámítani: 
 
PTPT
Pn W Fmass
ii=
∗∑() 
 
5.6. Effektív súlyozási tényező  
  A WF
E,i effektív súlyozási tényező az egyes üzemmódokra az alábbiak szerint 
számítható ki: 
 
WFMG
MGEiSAM i EDFW
SAM EDFW i,,
,=∗
∗ 
 
 
 A tényleges súlyozási tényezők értéke nem térhet el ± 0,003-nél (alapjárati 
üzemmódban ± 0,005-nél) nagyobb mértékben a 2.7.1. bekezdésben felsorolt súlyozási tényezőktől. 
 6. A FÜSTÖLÉSI ÉRTÉKEK KISZÁMÍTÁSA  6.1. Bessel-algoritmus
 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/99
 
 A 6.3.1. bekezdés szerint konvertált mért pillanatnyi füstértékekből Bessel-algoritmus 
segítségével kell kiszámítani az 1 másodperces átlagértékeket. Az algoritmus egy 
aluláteresztő másodrendű szűrőt emulál, használata iterációs számítást igényel az együtthatók megállapításához. Ezek az együtthatók a füstölésmérő rendszer válaszidejétől és a mintavétel gyakoriságától függenek. Ezért ha a rendszer válaszideje és/vagy a mintavétel gyakorisága megváltozik, a 6.1.1. bekezdésben foglaltakat meg kell ismételni. 
 6.1.1. A szűrő válaszidejének és a Bessel-állandóknak a kiszámítása   A szükséges Bessel-válaszidő (t
F) a füstölésmérő rendszernek a 4. melléklet 4. 
függelékének 5.2.4. bekezdésében leírtak szerinti fizikai és elektromos válaszidejétől függ, és az alábbi összefüggésből számítható ki: 
 
tt tfp e=−+122()  
 
 ahol   t
p =  a fizikai válaszidő, mp 
 t e = az elektromos válaszidő, mp  
   A szűrő levágási frekvenciájának (f
c) becslésére szolgáló számítások 0,01 mp-nél nem 
hosszabb idő alatt bekövetkező 0-ról 1-re ugró bemenetet vesznek alapul (lásd a 8. mellékletet). A válaszidő úgy van meghatározva, mint az az idő, ami azon két időpont között telik el, amikor a Bessel-kimenet eléri ennek az ugrásnak a 10%-át (t
10), illetve 
amikor eléri a 90%-át (t 90). Ezt az f c iterációjával kell megkapni, amíg t 90 - t 10 ≈ t f nem 
lesz. Az f c első iterációját az alábbi képlet adja meg: 
  
f c = π / (10 * t F) 
   Az E és K Bessel-állandókat a következő egyenletekkel kell kiszámítani:  
EDD=
+∗ ∗ + ∗1
132ΩΩ 
 
K = 2 * E * (D * Ω2 - 1) - 1 
   ahol   D = 0,618034   ∆t = 1 / mintavételi gyakoriság   Ω = 1 / [tan(π * ∆t * f
c )]  
 L 375/100 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
6.1.2. A Bessel-algoritmus számítása 
  E és K értékének felhasználásával az 1 mp-es Bessel átlagolt válaszidőt egy Si tranziens 
bemenő jelre az alábbiak szerint kell kiszámítani: 
   Y
i = Y i-1 + E * (S i + 2 * S i-1 + S i-2 - 4 * Y i-2) + K * (Y i-1 - Y i-2) 
   ahol   S
i-2 = S i-1 = 0 
 S i = 1 
 Y i-2 =  Y i-1 = 0 
  A t
10 és t 90 időket interpolálni kell. A t 90 és a t 10 közötti időkülönbség meghatározza az 
ehhez az f c értékhez tartozó t F válaszidőt. Ha ez a válaszidő nem közelíti meg eléggé a 
kívánt válaszidőt, az iterációt folytatni kell addig, amíg a tényleges válaszidő nem közelíti meg 1%-on belül a kívánt válaszidőt, az alábbiak szerint: 
  
F F 10 90 t 01 , 0 t ) t t ( ∗ ≤ − −  
 6.2. Az adatok kiértékelése   A füstmérési értékek mintáit legalább 20 Hz-es gyakorisággal kell venni.  6.3. A füst meghatározása  6.3.1. Az adatok konvertálása   Mivel minden füstölésmérő alapvető mért értéke a fényáteresztés, a füstértékeket a (τ) 
fényáteresztésről az alábbiak szerint kell a (k) fényelnyelési együtthatóra konvertálni: 
 
⎟⎠⎞⎜⎝⎛− ∗ − =100N1 lnL1k
A 
  
 és   N = 100 - τ   ahol    k = a fényelnyelési együttható, m
-1 
 L A = a készülék gyártója által megadott tényleges optikai úthossz, m 
 N = fényelnyelés, %  τ = átlátszóság, %    A konverziót bármilyen további adatfeldolgozás előtt el kell végezni.   2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/101
 
6.3.2. A Bessel átlagolt füstérték kiszámítása 
  A helyes f
c levágási frekvencia az, ami a kívánt t f szűrő-válaszidőt eredményezi. Ennek 
a frekvenciának a 6.1.1. bekezdésben leírt iterációs eljárással történő meghatározása után ki kell számítani a megfelelő E és K Bessel-állandókat. Ezután a Bessel-algoritmust kell a 6.1.2. bekezdésben leírtak szerint alkalmazni a pillanatnyi füstnyomra (k-érték): 
   Y
i = Y i-1 + E * (S i + 2 * S i-1 + S i-2 - 4 * Y i-2) + K * (Y i-1 - Y i-2) 
   A Bessel-algoritmus rekurzív jellegű. Így bizonyos S
i-1 és S i-2 kezdeti bemenő értékekre 
és Y i-1 és Y i-2 kezdeti kimenő értékekre van szükség az algoritmus elindításához. Ezek 
0-nak vehetők fel. 
  A három, A, B és C fordulatszámhoz tartozó összes terhelési fokozatban minden egyes 
füstnyom egyedi Y
i értékei közül a legnagyobb 1 mp-es értéket képviselő Y max-ot kell 
kiválasztani. 
 6.3.3. Végeredmény   Az (SV) átlagos füstértékeket az egyes ciklusokra (vizsgálati fordulatszámokra) az 
alábbiak szerint kell kiszámítani: 
   Az A vizsgálati fordulatszámra: SV
A =   (Y max1,A  + Y max2,A  + Y max3,A ) / 3 
   A B vizsgálati fordulatszámra: SV
B =   (Y max1,B  + Y max2,B  + Y max3,B ) / 3 
   A C vizsgálati fordulatszámra: SV
C =   (Y max1,C + Y max2,C + Y max3,C ) / 3 
   ahol   
Y
max1, Y max2, Y max3 = a legnagyobb 1 mp-es Bessel átlagos füstérték a három terhelési 
lépcső mindegyikére 
   A végleges értéket a következőképpen kell kiszámítani:    SV  = (0,43 * SV
A) + (0,56 * SV B) + (0,01 * SV C) 
 
__________ L 375/102 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
4. melléklet – 2. függelék  
 
ETC VIZSGÁLATI CIKLUS 
 
1. A MOTOR JELLEGGÖRBE-FELVÉTEL ELJÁRÁSA  1.1. A jelleggörbe-felvételi fordulatszám-tartomány meghatározása
 
  Az ETC-ciklusnak a vizsgálóállásban való előállításához a motor jelleggörbéjét a 
vizsgálati ciklus előtt fel kell venni a fordulatszám-nyomaték görbe meghatározásához. A legkisebb és legnagyobb felvételi fordulatszámok az alábbiak: 
   Legkisebb felvételi fordulatszám  =  alapjárati fordulatszám  
 
 Legnagyobb felvételi fordulatszám =  n
hi * 1,02 vagy az a fordulatszám, 
 ahol a teljes terhelés melletti nyomaték  nullára esik, aszerint, hogy melyik a  kisebb. 
 
1.2. A motorteljesítmény jelleggörbéjének felvétele
 
  A motort a legnagyobb teljesítményen járatva be kell melegíteni, hogy a motor 
paraméterei a gyártó ajánlásának és a bevett szakmai gyakorlatnak megfelelően stabilizálódjanak. Ha a motor üzeme stabilizálódott, a motor jelleggörbéjét az alábbiak szerint kell felvenni: 
  A motort terhelésmentesíteni kell, és alapjáraton kell járatni.    A motort a befecskendező szivattyú teljes terhelésnek megfelelő állása mellett a 
legkisebb felvételi fordulatszámon kell járatni. 
 Növelni kell a motor fordulatszámát 8 ± 1 ford/perc/mp átlagos ütemben, a legkisebb 
felvételi fordulatszámtól a legnagyobb felvételi fordulatszámig. A motor fordulatszámát és nyomatékát legalább másodpercenként egy pontnyi mintavételi gyakorisággal fel kell jegyezni. 
 1.3. A jelleggörbe elkészítése
 
  Az 1.2. bekezdés szerint felvett összes adatpontot – közöttük lineáris interpolációt 
alkalmazva – össze kell kötni. Az eredményül kapott nyomatéki görbe a jelleggörbe, és ezt kell a 2. bekezdésben leírtak szerint a motorciklus normalizált nyomatékértékeinek a vizsgálati ciklus tényleges nyomatékértékeire való konvertálásához használni. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/103
 
 
1.4. Más felvételi módok  
  Ha a gyártó úgy gondolja, hogy a fenti felvételi technika megbízhatatlan, vagy egy adott 
motort nem megfelelően reprezentál, más felvételi technikák is használhatók. Ezeknek az alternatív technikáknak teljesíteniük kell a leírt felvételi eljárásoknak azt a célját, hogy a vizsgálati ciklus során elért minden motorfordulatszámnál a legnagyobb rendelkezésre álló nyomatékot meghatározzák. Az ebben a bekezdésben leírt felvételi technikáktól biztonsági vagy reprezentativitási okokból való eltérést a műszaki szolgálatnak kell indoklással együtt jóváhagynia. Regulátorral vagy turbófeltöltővel felszerelt motoroknál azonban semmi esetre sem használható a motorfordulatszám folyamatos csökkentésének módszere. 
 1.5. Megismételt vizsgálatok
 
  Egy motor jelleggörbéjét nem kell minden egyes vizsgálati ciklus előtt felvenni, kivéve, 
ha: 
 
– az utolsó felvétel óta a szakmai szabályok szerint ésszerűtlenül hosszú idő telt el, 
   vagy   
– a motoron olyan fizikai módosításokat vagy új beállításokat végeztek, amelyek 
hatással lehetnek a motor teljesítőképességére. 
 2. A REFERENCIA VIZSGÁLATI CIKLUS LÉTREHOZÁSA   A tranziens vizsgálati ciklus e melléklet 3. függelékében van leírva A nyomaték és 
fordulatszám normalizált értékeit az alábbiak szerint át kell alakítani tényleges értékekre, ez szolgáltatja a referenciaciklust. 
 2.1. Tényleges fordulatszám
 
  A fordulatszámot (fsz.) a következő egyenlet használatával kell denormalizálni:    Tényleges fsz. = fordulatszám % (referencia-fsz. - alapjárati fsz.)
 + alapjárati fsz. 
  100 
   Az (n
ref) referencia-fordulatszám a 3. függelékben található motorfékpad-programban 
megadott 100%-os fordulatszám értékeknek felel meg. Definíciója a következő (lásd az előírás 1. ábráját): 
  
n
ref = n lo + 95% * (n hi – n lo) 
   ahol n
hi és n lo vagy az előírás 2. bekezdése szerint, vagy a 4. melléklet 1. függelékének 
1.1. bekezdése szerint van meghatározva. L 375/104 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
2.2. Tényleges nyomaték  
  A nyomaték a megfelelő fordulatszámhoz tartozó legnagyobb nyomatékra van 
normalizálva. A referenciaciklus nyomatéki értékeit az 1.3. pontban megállapított jelleggörbe segítségével az alábbiak szerint kell denormalizálni: 
 
100nyomaték  max.* % nyomaték  nyomaték Tényleges =  
 
  a 2.1. bekezdésben meghatározott megfelelő tényleges fordulatszámra.    Az („m”) hajtási pontok negatív nyomatéki értékei a referenciaciklus létrehozásához 
denormalizált értékeket vesznek fel, amelyet az alábbi módszerek valamelyikével kell meghatározni: 
  
– a kapcsolódó fordulatszámponton rendelkezésre álló pozitív nyomaték 40%-a, 
negatív előjellel, 
 
– a motor legkisebb felvételi fordulatszámáról legnagyobb felvételi fordulatszámra 
való hajtásához szükséges negatív nyomaték felvétele, 
 
– a motor alapjáraton és referencia-fordulatszámon történő hajtásához szükséges 
negatív nyomaték meghatározása és lineáris interpolálás e két pont között.  
 2.3. Példa a denormalizálási eljárásra   Példaként az alábbi vizsgálati pontokat denormalizáljuk:    fordulatszám % = 43  nyomaték %  = 82      Ha adottak az alábbi értékek:    referencia-fordulatszám: = 2200 ford/perc  alapjárati sebesség   =  600 ford/perc    az eredmények:  
 tényleges fordulatszám =
 ford/perc 1288 600100600) (2200 43= +− ∗ 
  
 tényleges nyomaték =  Nm 574100700 82=∗ 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/105
 
  
 ahol a jelleggörbe szerint a megfigyelt legnagyobb nyomaték 1288 ford/perc 
fordulatszámon 700 Nm. 
  3. A SZENNYEZŐANYAG-KIBOCSÁTÁSI VIZSGÁLAT   A gyártó kívánságára a mérési ciklus előtt a motor és kipufogórendszer kondicionálása 
céljából mérés nélküli vizsgálati menet alkalmazható. 
   A földgáz- és PB-gázüzemű motorokat az ETC-vizsgálattal kell bejáratni. A motornak 
legalább két ETC-cikluson keresztül, de mindaddig járnia kell, amíg az egy ETC-ciklus alatt mért CO-kibocsátás legalább 10%-kal meg nem haladja az előző ETC-ciklus alatt mért CO-kibocsátást. 
 3.1. A mintavevő szűrők előkészítése (ha értelmezhető)
 
  Legalább egy órával a vizsgálat megkezdése előtt minden szűrő(pár)t stabilizálás 
céljából zárt, de nem tömített Petri-csészébe, majd azzal együtt mérőkamrába kell helyezni. A stabilizálási időszak végén minden szűrő(pár)t le kell mérni, és a tárasúlyt fel kell jegyezni. Ezután a szűrő(pár)t zárt Petri-csészében vagy légmentesen lezárt szűrőtartóban kell tárolni addig, amíg nem lesz rá szükség a vizsgálathoz. Ha a szűrő(pár) a mérőkamrából történt eltávolítása utáni nyolc órán belül nem kerül felhasználásra, használat előtt ismét kondicionálni kell, és újra le kell mérni. 
 3.2. A mérőberendezés felszerelése
 
  A műszereket és a mintavevő szondákat az előírásoknak megfelelően kell felszerelni. A 
kipufogócső végét a teljes átáramlású hígító rendszerbe be kell kötni. 
 3.3. A hígítórendszer és a motor indítása
 
  A hígítórendszert és a motort el kell indítani, és be kell melegíteni addig, amíg a 
hőmérséklet- és nyomásértékek a gyártó ajánlása és a bevett szakmai gyakorlat szerint a teljes terheléshez tartozó értékeken nem stabilizálódnak. 
 3.4. A részecske-mintavevő rendszer elindítása (ha értelmezhető)
 
  A részecske-mintavevő rendszert el kell indítani, és megkerülő vezetéken (by-pass) át 
kell járatni. A hígítólevegő háttér-részecskeszintje a hígítólevegő részecskeszűrőn történő áteresztésével állapítható meg. Szűrt hígítólevegő használata esetén egy mérés végezhető a vizsgálat előtt vagy után. Ha nem szűrt hígítólevegőt használnak, a mérés elvégezhető a ciklus elején és végén, és az értékek átlagolhatók.  L 375/106 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
3.5. A teljes átáramlású hígítórendszer beállítása  
 
 A teljes hígított kipufogógáz-áramot úgy kell beszabályozni, hogy a rendszerben ne 
következzék be nedvesség-lecsapódás, és a szűrő felületének legmagasabb hőmérséklete legfeljebb 325 K (52°C) legyen (lásd a 4. melléklet 6. függelékének 2.3.1. bekezdésében a DT részt). 
 3.6. A gázelemző készülékek ellenőrzése
 
  A gázelemző készülékeket le kell nullázni, és be kell kalibrálni Mintavevő zsákok 
használata esetén azokat ki kell üríteni. 
 3.7. A motor indításának folyamata
 
  A stabilizált motort a gyártó által a kezelési útmutatóban ajánlott eljárással, vagy 
indítómotorral vagy pedig fékpaddal kell elindítani. A vizsgálat tetszés szerint indítható a motor kikapcsolása nélkül akár közvetlenül a motor előkondicionálási fázisából is, amikor a motor elérte az alapjárati fordulatszámot. 
 3.8. A vizsgálati ciklus
 
 3.8.1. A vizsgálat menete   A vizsgálati műveletsorozatot akkor kell elindítani, amikor a motor elérte az alapjárati 
fordulatszámot. A vizsgálatot az e függelék 2. bekezdésében meghatározott referenciaciklusnak megfelelően kell elvégezni. A motorfordulatszám és -nyomaték beállítási pontok utasításait 5 Hz vagy annál nagyobb gyakorisággal kell kiadni (10 Hz az ajánlott). A vizsgálati ciklus során a visszajelzett motorfordulatszámot és -nyomatékot másodpercenként legalább egyszer fel kell jegyezni, és a jeleket elektronikus úton lehet szűrni. 
 3.8.2. A gázelemző készülék reagálása   A motor, vagy – amennyiben a ciklus közvetlenül az előkondicionálási fázisból indul – 
a vizsgálati műveletsorozat indításakor a mérőberendezést is el kell indítani, és ezzel egy időben kell: 
  
– a hígítólevegő mintavételét vagy elemzését megkezdeni, 
– a hígított kipufogógáz mintavételét vagy elemzését megkezdeni, 
– a hígított kipufogógáz mennyiségének (CVS), valamint az előírt hőmérsékletek és 
nyomások mérését megkezdeni, 
– a fékpad által visszajelzett fordulatszám- és nyomatékadatok rögzítését megkezdeni. 
   A szénhidrogének (HC) és a NO
x-ok értékét a hígítóalagútban 2 Hz-es frekvenciával 
folyamatosan kell mérni. Az átlagos koncentrációkat az elemzőkészülék teljes vizsgálati ciklus alatt adott jeleinek összesítésével kell meghatározni. A rendszer válaszideje 20 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/107
 
másodpercnél nem lehet hosszabb, és szükség esetén azt össze kell hangolni a CVS-
áramlás ingadozásaival és a mintavételi idő/vizsgálati ciklus eltolódásaival. A CO, CO 2, 
NMHC (nem metán szénhidrogének) és CH 4 értékeit összesítéssel vagy a mintavevő 
zsákban a ciklus alatt összegyűlt koncentrációjuk elemzésével kell meghatározni. A hígítólevegőben található gáz-halmazállapotú szennyező anyagok koncentrációját összesítéssel vagy a háttérzsákba történő begyűjtéssel kell meghatározni. Minden más értékre másodpercenként legalább egy mérést (1 Hz) kell feljegyezni. 
 3.8.3. Részecske-mintavétel (ha értelmezhető)   A motor, vagy – amennyiben a ciklus közvetlenül az előkondicionálási fázisból indul – 
a vizsgálati műveletsorozat indításakor a részecske-mintavevő rendszert a megkerülő vezetékről át kell kapcsolni részecske-mintavételre.  
    Ha nem alkalmaznak áramláskiegyenlítést, akkor a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell 
beállítani, hogy a részecske-mintavevő szondán vagy az átvezető csövön átáramló mennyiség a beállított áramlási mennyiséghez képest ±5%-on belül maradjon. Ha áramláskiegyenlítést (azaz arányos mintaáram-szabályozást) alkalmaznak, akkor ki kell mutatni, hogy a főalagút áramának és a részecskeminta áramának aránya nem tér el ± 5%-nál nagyobb mértékben a beállított értéktől (kivéve a mintavétel első 10 másodpercét). 
   
Megjegyzés
: Kettős hígítás esetén a mintaáram a mintavevő szűrőkön áthaladó 
áram és a másodlagos hígítólevegő áramának nettó különbsége. 
    Az átlagos hőmérsékletet és nyomást a gázmennyiségmérő(k) vagy az áramlásmérő 
műszerek belépési pontján fel kell jegyezni. Ha a beállított áramlási mennyiséget a szűrő nagy részecsketerhelése miatt nem lehet fenntartani a teljes ciklus alatt (± 5%-on belül), akkor a vizsgálatot érvényteleníteni kell. A vizsgálatot meg kell ismételni kisebb áramlási mennyiséggel és/vagy nagyobb átmérőjű szűrővel. 
 3.8.4. A motor leállása   Ha a motor a vizsgálati ciklus során bármikor leáll, a motort újra kell kondicionálni, 
ismét el kell indítani, és a vizsgálatot meg kell ismételni. Ha a vizsgálati ciklus során bármelyik szükséges vizsgálati berendezés elromlik, a vizsgálatot érvényteleníteni kell. 
 3.8.5. Üzemelés a vizsgálat után   A vizsgálat befejeztével a hígított kipufogógáz térfogatának mérését, a gáz beáramlását 
a gyűjtőzsákokba és a részecskeminta-szivattyút le kell állítani. Integráló gázelemző rendszer használata esetén a mintavételt addig kell folytatni, amíg a rendszer válaszidői le nem telnek. 
   Ha gyűjtőzsákokat használtak, a bennük lévő gáz koncentrációját a lehető leghamarabb, 
de legkésőbb a vizsgálati ciklus befejezésétől számított 20 perc elteltével elemezni kell. L 375/108 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
  
 A szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálat után a gázelemző készülékek 
újraellenőrzéséhez egy nullázógázt és a korábban használt felsőérték-kalibráló gázt kell használni. A vizsgálat akkor tekinthető elfogadhatónak, ha a vizsgálatot megelőző és a vizsgálatot követő mérési eredmények közötti különbség kisebb, mint a felsőérték-kalibráló gáz értékének 2%-a. 
   Dízelmotorok esetében a részecskeszűrőket legkésőbb egy órával a vizsgálat befejezése 
után vissza kell helyezni a mérőkamrába, és lemérés előtt legalább egy órán át, de 80 óránál nem hosszabb ideig csukott, de nem légmentesen zárt Petri-csészében kondicionálni kell. 
 3.9. A vizsgálat ellenőrzése
 
 3.9.1. Az adatok eltolása   A visszajelzés és a referenciaciklus értékei közötti időeltolódás torzító hatásának 
csökkentése érdekében az egész motorfordulatszám és -nyomaték visszajelzési jelszekvenciát a referencia fordulatszám- és nyomatékszekvenciához képest siettetni vagy késleltetni lehet. Ha a visszajelzett jeleket eltolják, akkor a fordulatszámot és a nyomatékot is azonos mértékben és irányba el kell tolni. 
 3.9.2. A ciklus munkájának kiszámítása   A ciklus W
act (kWh) tényleges munkáját a motor valamennyi feljegyzett fordulatszám- 
és nyomatékérték-párjából kell kiszámítani. Ezt a visszajelzett adatok minden eltolása után el kell végezni, amennyiben ezt az opciót választják. A ciklus W
act tényleges 
munkáját a referenciaciklus W ref munkájával történő összehasonlításhoz és a fékpadi 
fajlagos szennyezőanyag-kibocsátás (lásd a 4.4. és az 5.2. bekezdést) kiszámításához kell használni. Azonos módszert kell alkalmazni a referencia- és a tényleges motorteljesítmény összesítéséhez. Ha szomszédos referenciaértékek vagy szomszédos mért értékek közötti értékeket kell meghatározni, akkor lineáris interpolációt kell alkalmazni. 
   A referencia- és a tényleges ciklus munkájának összesítésekor minden negatív 
nyomatéki értéket nullával kell egyenlővé tenni, és így kell beszámítani. Ha az összesítés 5 Hertznél kisebb frekvenciával történik, és ha adott idő alatt a nyomaték értéke pozitívról negatívra vagy negatívról pozitívra változik, a negatív részt ki kell számítani, és nullával kell egyenlővé tenni. A pozitív részt bele kell számítani az összesített értékbe. 
  A W
act-nak a W ref-hez képest csak -15%-kal, illetve +5%-kal szabad eltérnie. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/109
 
3.9.3. A vizsgálati ciklus érvényességének statisztikája 
  A visszajelzett fordulatszám-, nyomaték- és teljesítményértékek referenciaértékekre 
vonatkoztatott lineáris regresszióját meg kell határozni. Ezt a visszajelzett adatok minden eltolása után el kell végezni, amennyiben ezt az opciót választják. A legkisebb négyzetek módszerét kell alkalmazni, ahol a legjobban illeszkedő egyenlet az alábbi alakú: 
      
y  =  mx + b 
 ahol   
 y =  a fordulatszám (ford/perc), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) visszajelzett 
(tényleges) értéke 
 m =  a regressziós egyenes meredeksége  x =  a fordulatszám (ford/perc), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW)   
  referenciaértéke 
 b =  a regressziós egyenes és az y tengely metszéspontja   Minden regressziós egyenesre ki kell számítani az y becslésének x-re vonatkozó 
standard hibáját (SE) és a determinációs együtthatót (r
2). 
   Az elemzést ajánlatos 1 Hz gyakorisággal elvégezni. Minden negatív 
referencianyomaték-értéket és a hozzá kapcsolódó visszajelzett értéket törölni kell a ciklus nyomatéka és teljesítménye érvényességi statisztikáinak számításából. Ahhoz, hogy egy vizsgálat érvényesnek legyen tekinthető, teljesíteni kell a 6. táblázat kritériumait. 
   L 375/110 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
6: táblázat : A regressziós egyenes tűrései 
 
 Fordulatszám  Nyomaték Teljesítmény  
Az Y becslésének standard 
hibája (SE) X-re vonatkoztatva  max. 100 ford/perc A teljesítmény felvétele során mért maximális nyomaték legfeljebb 13%-a (15%) A teljesítmény felvétele során mért maximális teljesítmény legfeljebb 8%-a (15%) 
A regressziós egyenes meredeksége, m  0,95 – 1,03 0,83 – 1,03 0,89 – 1,03 
(0,83 – 1,03)  
Determinációs együttható, r2 min. 0,9700 (min. 0,9500)  min. 0,8800 (min. 0,7500)  min. 0,9100 (min. 0,7500)  
A regressziós egyenes metszéspontja az Y tengellyel, b  ± 50 ford/perc ± 20 Nm vagy a max. 
nyomaték ± 2%-a (± 20 Nm vagy ± 3%), amelyik nagyobb  ± 4 kW vagy a max. teljesítmény ± 2%-a (± 4 kW vagy ± 3%), amelyik nagyobb 
  2005. október 1-jéig a zárójelben szereplő értékek használhatók gázmotorok 
típusjóváhagyásához. 
  7. táblázat
: A regresszió analízisből törölhető pontok 
 
Feltételek Törlendő pontok  
Teljes terhelés és a nyomaték-visszajelzés ≠ referencianyomaték  Nyomaték és/vagy teljesítmény  
Terheletlen, nem alapjárati pont és a nyomaték-visszajelzés > referencianyomaték  Nyomaték és/vagy teljesítmény  
Terheletlen/zárt fojtószelep, alapjárati pont és fordulatszám > referencia alapjárati fordulatszám  Fordulatszám és/vagy teljesítmény  
  4. A GÁZ-HALMAZÁLLAPOTÚ SZENNYEZŐANYAG-KIBOCSÁTÁS 
KISZÁMÍTÁSA 
 4.1. A hígított kipufogógáz áramának meghatározása
 
  A ciklus során áthaladt hígított kipufogógáz teljes áramát (kg/vizsgálat) a ciklus során 
végzett mérések és az áramlásmérő berendezés megfelelő kalibrációs adatai alapján kell kiszámítani (V
0 a PDP-hez vagy K V a CFV-hez, a 4. melléklet 5. függelékének 2. 
bekezdésében leírtak szerint). Az alábbi képleteket kell használni, ha a ciklus alatt a hígított kipufogógáz hőmérsékletét hőcserélő segítségével állandó értéken tartják (± 6 K a PDP-CVS-nél, ± 11 K a CFV-CVS-nél, lásd a 4. melléklet 6. függelékének 2.3. bekezdését). (PDP = térfogat-kiszorításos szivattyú, CFV = kritikus áramlású Venturi-cső)    2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/111
 
  
 A PDP-CVS rendszer esetében:    M
TOTW  =  1,293 * V 0 * N P * (p B - p 1) * 273 / (101,3 * T) 
    ahol    M
TOTW  =  a ciklus során átáramló hígított kipufogógáz tömege nedves alapon, kg 
 V 0  =  a vizsgálati körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz  térfogata, 
m3/fordulat 
 N P  =  a szivattyúnak a vizsgálat során megtett összes fordulata 
 p B  =  légköri nyomás a vizsgálókamrában, kPa 
 p 1  =  légköri értékhez képesti szívás a szivattyú belépő nyílásánál, kPa 
 T  =  a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú belépő nyílásánál a 
 ciklus alatt, K 
   A CFV-CVS rendszer esetében:   
M
TOTW  = 1,293 * t * K v * p A / T 0,5 
   ahol     M
TOTW   =  a ciklus során átáramló hígított kipufogógáz tömege nedves alapon, kg 
 t  = a ciklus ideje, s 
 K V  = a kritikus átáramlású Venturi-cső kalibrációs együtthatója normál 
 körülményekre,  
 p A  =  abszolút nyomás a Venturi-cső belépőjénél, kPa 
 T  = abszolút hőmérséklet a Venturi-cső belépőjénél, K    Áramláskiegyenlítőt tartalmazó (azaz hőcserélő nélküli) rendszer használata esetén ki 
kell számítani a pillanatnyi tömegkibocsátást, és összesíteni kell azt a teljes ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét a következőképpen kell kiszámítani. 
   A PDP-CVS rendszer esetében:   
M
TOTW,i  = 1,293 * V 0 * N P,i * (p B - p 1) * 273 / (101,3 ≅ T) 
    ahol    M
TOTW,i   = a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege nedves alapon, kg 
 N P,i    = a szivattyú által időintervallumonként megtett összes fordulat száma 
   A CFV-CVS rendszer esetében:    M
TOTW,i   = 1,293 * ∆t i * K V * p A / T 0,5  L 375/112 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
  
 ahol 
  
 M TOTW,i   = a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege nedves alapon, kg 
 ∆t i    = az időintervallum, mp 
   Ha a részecskék (M
SAM) és a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok teljes mintatömege 
meghaladja a teljes CVS-áramlás (M TOTW ) 0,5%-át, a CVS-áramlást korrigálni kell az 
M SAM-ra, vagy a részecskeminta áramát vissza kell vezetni a CVS-be a (PDP vagy CFV) 
áramlásmérő berendezés elé. 
  4.2. A NO
x-korrekciója nedvességre  
  Mivel az NO
x-kibocsátás függ a környező levegő állapotától, az NO x-koncentrációt az 
alábbi képletekben megadott tényezőkkel korrigálni kell a környező levegő nedvességtartalmára. 
  a) dízelmotorokra: 
) 71 . 10 H ( 0182 . 0 11K
aD , H− ∗ −=  
  (b) gázmotorokra: 
), ( ,,7110 03290 11
− ∗ −=
aG HHK  
    ahol    H
a =  a beszívott levegő nedvességtartalma, g víz/kg száraz levegő, 
  amelyben: 
2102206
−∗ ∗ −∗ ∗=
a a Ba a
aR p pp RH, 
  R
a = a beszívott levegő relatív nedvességtartalma, % 
 p a = a beszívott levegő telítési gőznyomása, kPa 
 p B = teljes légköri nyomás, kPa 
  4.3. A kibocsátási tömegáram számítása
 
 4.3.1. Állandó tömegáramú rendszerek   Hőcserélővel ellátott rendszereknél a szennyező anyagok (g/vizsgálat) tömegét az alábbi 
összefüggésekkel kell meghatározni: 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/113
 
   
(1) NO x TÖMEG  = 0,001587 · NO x conc · K H,D · M TOTW    (dízelmotorok) 
  
 (2) NO x TÖMEG  = 0,001587 · NO x conc · K H,G · M TOTW    (gázmotorok) 
  (3) CO 
TÖMEG  = 0,000966 · CO conc  · M TOTW  
   (4) HC 
TÖMEG  = 0,000479 · HC conc · M TOTW '   (dízelmotorok) 
   (5) HC 
TÖMEG  = 0,000502 · HC conc · M TOTW '   (PB-gázüzemű motorok) 
  (6) HC 
TÖMEG  = 0,000552 · HC conc · M TOTW '   (földgázüzemű motorok) 
  (7) NMHC 
TÖMEG  = 0,000479 · NMHC conc · M TOTW '  (dízelmotorok) 
   (8) NMHC 
TÖMEG  = 0,000502 · NMHC conc · M TOTW '  (PB-gázüzemű motorok) 
  (9) NMHC 
TÖMEG  = 0,000516 * NMHC conc * M TOTW '  (földgázüzemű motorok) 
   (10) CH
4 TÖMEG  = 0,000552 * CH 4 conc * M TOTW    (földgázüzemű motorok) 
 
ahol 
  NO
x conc , CO conc, HC conc2, NMHC conc, CH 4 conc  = az átlagos, háttérrel korrigált 
koncentrációk a teljes ciklusra, összesítés (kötelező a NO x-re és HC-re) vagy 
zsákos mérés alapján, ppm; 
 
 M TOTW = a hígított kipufogógáz 4.1. bekezdésben meghatározott teljes tömege a teljes ciklusra, kg 
 
K
H,D = a beszívott levegő teljes ciklusra átlagolt nedvességtartalma alapján a 4.2. 
bekezdésben megállapított nedvességkorrekciós tényező dízelmotorokra 
  K
H,G = a beszívott levegő teljes ciklusra átlagolt nedvességtartalma alapján a 4.2. 
bekezdésben megállapított nedvességkorrekciós tényező gázmotorokra 
  A száraz alapon mért koncentrációkat nedves alapra kell átszámítani a 4. melléklet 1. 
függelékének 4.2. bekezdése szerint. 
 
Az NMHC
conc és a CH 4 conc meghatározása az alkalmazott módszertől függ (lásd a 4. 
melléklet 4. függeléke 3.3.4. bekezdését). Az alábbiak szerint mindkét koncentrációt meg kell határozni, mégpedig úgy, hogy az NMHC
conc megállapításához ki kell vonni a CH 4  conc 
értéket a HC conc-ból: 
                     
2 / C1 egyenértékre alapozva.  
 L 375/114 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
  
 a) GC (gázkromatográf) módszer  
NMHC
conc = HC conc - CH 4 conc 
 
CH 4 conc = mérés szerint 
  (b) NMC (nem metán szénhidrogéneket eltávolító) módszer  
M EM
concCE-CEítóval) HC(eltávol-)CE-(1 nélkül) ító HC(eltávolNMHC⋅=  
    
( )
M EE
conc 4,CC-CECE-1 nélkül) ító HC(eltávol-ítóval) HC(eltávolCH⋅=  
  ahol    HC (eltávolítóval) = HC-koncentráció, ha a mintagáz átáramlik az NMC-n   HC (eltávolító nélkül) = HC-koncentráció, ha a mintagáz elkerüli az NMC-t   CE
M = a 4. melléklet 5. függelékének 1.8.4.1. bekezdése szerint 
meghatározott metán-hatásfok 
  CE
E =  a 4. melléklet 5. függelékének 1.8.4.2. bekezdése szerint 
meghatározott etán-hatásfok 
 4.3.1.1. A háttérrel korrigált koncentrációk meghatározása    A szennyező anyagok nettó koncentrációjának megállapításához a hígítólevegőben lévő 
gáz-halmazállapotú szennyező anyagok átlagos háttér-koncentrációját le kell vonni a mért koncentrációkból. A háttér-koncentrációk átlagos értékét a mintavevő zsákos módszerrel vagy folyamatos méréssel és integrálással lehet meghatározni. A következő képletet kell használni. 
 
conc = conc
e - conc d · (1 - (1/DF))  
   ahol    conc = a szóban forgó szennyező anyag koncentrációja a hígított kipufogógázban, a 
szóban forgó szennyező anyag hígítólevegőben lévő mennyiségével korrigálva, ppm 
  conc
e = a szóban forgó szennyező anyagnak a hígított kipufogógázban mért 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/115
 
koncentrációja, ppm 
 
 conc d = a szóban forgó szennyező anyagnak a hígítólevegőben mért koncentrációja, ppm 
  DF = hígítási arány 
 
 A hígítási arányt a következőképpen kell kiszámítani: 
 
-4
conce conce conce 2,S
10) CO (HC COFDF
⋅ + +=  
  ahol    CO
2,conce  = a hígított kipufogógáz CO 2-koncentrációja, térfogat % 
  HC
conce = a hígított kipufogógáz HC-koncentrációja, ppm C1 
  CO
conce = a hígított kipufogógáz CO-koncentrációja, ppm 
   F
S = sztöchiometrikus tényező 
  A száraz alapon mért koncentrációkat a 4. mellé klet 1. függelékének 4.2. bekezdése szerint 
nedves alapra kell átszámítani. 
   A sztöchiometrikus tényezőt a következőképpen kell kiszámítani: 
⎟⎠⎞⎜⎝⎛+ ⋅ + +⋅ =
4yx 3,76
2yxx100 Fs 
 ahol 
   x,y = C
xH y üzemanyag-összetétel 
   Amennyiben az üzemanyag összetétele nem ismert, a következő sztöchiometrikus 
tényezőket lehet használni: 
   F
S (dízelolaj) = 13,4 
 F S (PB-gáz) = 11,6 
 F S (földgáz) =  9,5 
 L 375/116 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
4.3.2. Áramláskiegyenlítéses rendszerek 
  A hőcserélő nélküli rendszereknél a szennyező anyagok (g/vizsgálat) tömegét a pillanatnyi 
kibocsátott szennyezőanyag-tömegek kiszámításával és a pillanatnyi értékeknek az egész ciklusra való összesítésével kell meghatározni. A háttérkorrekciót is közvetlenül a pillanatnyi koncentrációértékeken kell elvégezni. Az alábbi képleteket kell használni: 
   
(1) NO
x tömeg  = 
() () () ∑
=× × −× × − × × ×n
1 iD H, concd TOTW D H, i conce, i TOTW, K 0,001587 1/DF1 NOx M K 0,001587 NOx M  
(dízelmotorok) 
(2) NO x tömeg  = 
() () () ∑
=× × −× × − × × ×n
1 iG H, concd TOTW G H, i conce, i TOTW, K 0,001587 1/DF1 NOx M K 0,001587 NOx M  
(gázmotorok) 
(3) CO tömeg = 
() () () ∑
=× −× × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0,00096 6 1/DF1 CO M 0,000966 CO M  
(4) HC tömeg = 
() () () ∑
=× −× × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0,00047 9 1/DF1 HC M 0,000479 HC M  
(dízelmotorok) 
(5) HC tömeg = 
() () () ∑
=× −× × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0,00050 2 1/DF1 HC M 0,000502 HC M  
(PB-gázmotorok) 
(6) HC tömeg = 
() () () ∑
=× −× × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0,00055 1/DF1 HC M 0,000552 HC M  
(földgázmotorok) 
 
(7) NMHC tömeg = 
() () () ∑
=× −× × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0,00047 9 1/DF1 NMHC M 0,000479 NMHC M
 
(dízelmotorok) 
(8) NMHC tömeg = 
() () () ∑
=× −× × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0,00050 2 1/DF1 NMHC M 0,000502 NMHC M
 
(PB-gázmotorok) 
(9) NMHC tömeg = 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/117
 
() () () ∑
=× −× × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0,00051 6 1/DF1 NMHC M 0,000516 NMHC M  
(földgázmotorok) 
(10) CH 4 tömeg  = 
() () () ∑
=× − × − × ×n
1 iconcd  4 TOTW i conce,  4 i TOTW, 0,00055 2 1/DF1* CH M 0,000552 CH M  
(földgázmotorok) 
 
 ahol   conc
e = a szóban forgó szennyező anyagnak a hígított kipufogógázban mért 
koncentrációja, ppm 
  conc
d = a szóban forgó szennyező anyagnak a hígítólevegőben mért koncentrációja, 
ppm 
  M
TOTW,i  = a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege (lásd a 4.1. bekezdést), kg 
  M
TOTW  = a hígított kipufogógáz teljes tömege a ciklus alatt (lásd a 4.1. bekezdést), kg 
  K
H,D = a beszívott levegő teljes ciklusra átlagolt nedvességtartalma alapján a 4.2. 
bekezdésben megállapított nedvességkorrekciós tényező dízelmotorokra 
  K
H,G = a beszívott levegő teljes ciklusra átlagolt nedvességtartalma alapján a 4.2. 
bekezdésben megállapított nedvességkorrekciós tényező gázmotorokra 
  DF = a 4.3.1.1. bekezdésben meghatározott hígítási arány  4.4. A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátások kiszámítása   Az egyes összetevőkre az alábbi módon külön-külön ki kell számítani a 
szennyezőanyag-kibocsátási értékeket (g/kWh) az adott motortechnológiához az 5.2.1. és az 5.2.2. bekezdésben előírtaknak megfelelően: 
 
 
act tömeg x /W NOx NO =  (dízel- és gázüzemű motorok) 
 act tömeg/W CO CO=  (dízel- és gázüzemű motorok) 
 act tömeg/W HC HC=  (dízel- és gázüzemű motorok) 
 act tömeg/W NMHC NMHC =  (dízel- és gázüzemű motorok) 
 act tömeg  4 4 /W CH CH =  (földgázüzemű gázmotorok) 
 
 ahol   L 375/118 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 W act = a ciklusnak a 3.9.2. bekezdés szerint meghatározott tényleges munkája, kWh. 
 
5. A RÉSZECSKEKIBOCSÁTÁS KISZÁMÍTÁSA (HA ÉRTELMEZHETŐ)  5.1. A tömegáram kiszámítása
 
  A részecsketömeget (g/vizsgálat) a következőképpen kell kiszámítani:   
PT
tömeg  = 1000M
MMTOTW
SAMf∗  
  ahol   M
f = a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege, mg 
  M
TOTW = a hígított kipufogógáz 4.1. bekezdésben meghatározott teljes tömege a 
teljes ciklusra, kg 
  M
SAM = a hígítóalagútból részecske-mintavétel céljából kivett hígított kipufogógáz 
tömege, kg 
   és   M
f = M f, p + M f,b, ha külön lettek mérve, mg 
  M
f,p = az elsődleges szűrőn összegyűjtött részecskék tömege, mg 
  M
f,b = a másodlagos szűrőn összegyűjtött részecskék tömege, mg 
  Kétszeres hígítórendszer használata esetén a másodlagos hígítólevegő tömegét le kell 
vonni a részecskeszűrőkön áthaladó kétszeres hígítású kipufogógáz-minta teljes tömegéből. 
 
M
SAM = M TOT - M SEC 
    
ahol 
  M
TOT = a részecskeszűrőn áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz tömege, kg  
  M
SEC = a másodlagos hígítólevegő tömege, kg  
  Amennyiben a hígítólevegő részecske-háttérszintjét a 3.4. bekezdésnek megfelelően 
meghatározzák, a részecsketömeg a háttér figyelembevételével korrigálható. Ebben az esetben a részecsketömeget (g/vizsgálat) a következőképpen kell kiszámítani: 
  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/119
 
PT tömeg = 1000M
DF11MM
MMTOTW
DILd
SAMf∗⎥
⎦⎤
⎢
⎣⎡
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛
⎟⎠⎞⎜⎝⎛− ∗ −  
 
 ahol   M
f, M SAM, M TOTW  = lásd fent 
 M DIL  = a háttérrészecske-mintavevő által begyűjtött elsődleges  
   hígítólevegő tömege, kg  
 M d    = az elsődleges hígítólevegőből begyűjtött háttérrészecskék 
tömege, mg 
 DF   = a 4.3.1.1. bekezdésben meghatározott hígítási arány  5.2. A fajlagos kibocsátás kiszámítása
 
  A részecskekibocsátást (g/kWh) a következő módon kell kiszámítani:   
act tömeg W PT PT / =  
 
 ahol    W
act = a ciklusnak a 3.9.2. bekezdés szerint meghatározott tényleges munkája, kWh. 
  
___________ L 375/120 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
4. melléklet – 3. függelék  
ETC MOTOR-FÉKPADPROGRAM 
 
Idő Normá Normá Idő Normá Normá Idő Normá Normá
Fordul Nyoma Fordul Nyoma Fordul Nyoma
mp % % mp % % mp % %
1 0 0 52 0 0 103 0 0
2 0 0 53 0 0 104 0 0
3 0 0 54 0 0 105 0 0
4 0 0 55 0 0 106 0 0
5 0 0 56 0 0 107 0 0
6 0 0 57 0 0 108 11,6 14,8
7 0 0 58 0 0 109 0 0
8 0 0 59 0 0 110 27,2 74,8
9 0 0 60 0 0 111 17 76,9
10 0 0 61 0 0 112 36 78
11 0 0 62 25,5 11,1 113 59,7 86
12 0 0 63 28,5 20,9 114 80,8 17,9
13 0 0 64 32 73,9 115 49,7 0
14 0 0 65 4 82,3 116 65,6 86
15 0 0 66 34,5 80,4 117 78,6 72,2
16 0,1 1,5 67 64,1 86 118 64,9 „m”
17 23,1 21,5 68 58 0 119 44,3 „m”
18 12,6 28,5 69 50,3 83,4 120 51,4 83,4
19 21,8 71 70 66,4 99,1 121 58,1 97
20 19,7 76,8 71 81,4 99,6 122 69,3 99,3
21 54,6 80,9 72 88,7 73,4 123 72 20,8
22 71,3 4,9 73 52,5 0 124 72,1 „m”
23 55,9 18,1 74 46,4 58,5 125 65,3 „m”
24 72 85,4 75 48,6 90,9 126 64 „m”
25 86,7 61,8 76 55,2 99,4 127 59,7 „m”
26 51,7 0 77 62,3 99 128 52,8 „m”
27 53,4 48,9 78 68,4 91,5 129 45,9 „m”
28 34,2 87,6 79 74,5 73,7 130 38,7 „m”
29 45,5 92,7 80 38 0 131 32,4 „m”
30 54,6 99,5 81 41,8 89,6 132 27 „m”
31 64,5 96,8 82 47,1 99,2 133 21,7 „m”
32 71,7 85,4 83 52,5 99,8 134 19,1 0,4
33 79,4 54,8 84 56,9 80,8 135 34,7 14
34 89,7 99,4 85 58,3 11,8 136 16,4 48,6
35 57,4 0 86 56,2 „m” 137 0 11,2
36 59,7 30,6 87 52 „m” 138 1,2 2,1
37 90,1 „m” 88 43,3 „m” 139 30,1 19,3
38 82,9 „m” 89 36,1 „m” 140 30 73,9
39 51,3 „m” 90 27,6 „m” 141 54,4 74,4
40 28,5 „m” 91 21,1 „m” 142 77,2 55,6
41 29,3 „m” 92 8 0 143 58,1 0
42 26,7 „m” 93 0 0 144 45 82,1
43 20,4 „m” 94 0 0 145 68,7 98,1
44 14,1 0 95 0 0 146 85,7 67,2
45 6,5 0 96 0 0 147 60,2 0
46 0 0 97 0 0 148 59,4 98
47 0 0 98 0 0 149 72,7 99,6
48 0 0 99 0 0 150 79,9 45
49 0 0 100 0 0 151 44,3 0
50 0 0 101 0 0 152 41,5 84,4
51 0 0 102 0 0 153 56,2 98,22006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/121
 
 
Idő Normá Normá Idő Normá Normá Idő Normá Normá
Fordul Nyoma Fordul Nyoma Fordul Nyoma
mp % % mp % % mp % %
154 65,7 99,1 205 0 0 256 51,7 17
155 74,4 84,7 206 0 0 257 56,2 78,7
156 54,4 0 207 0 0 258 59,5 94,7
157 47,9 89,7 208 0 0 259 65,5 99,1
158 54,5 99,5 209 0 0 260 71,2 99,5
159 62,7 96,8 210 0 0 261 76,6 99,9
160 62,3 0 211 0 0 262 79 0
161 46,2 54,2 212 0 0 263 52,9 97,5
162 44,3 83,2 213 0 0 264 53,1 99,7
163 48,2 13,3 214 0 0 265 59 99,1
164 51 „m” 215 0 0 266 62,2 99
165 50 „m” 216 0 0 267 65 99,1
166 49,2 „m” 217 0 0 268 69 83,1
167 49,3 „m” 218 0 0 269 69,9 28,4
168 49,9 „m” 219 0 0 270 70,6 12,5
169 51,6 „m” 220 0 0 271 68,9 8,4
170 49,7 „m” 221 0 0 272 69,8 9,1
171 48,5 „m” 222 0 0 273 69,6 7
172 50,3 72,5 223 0 0 274 65,7 „m”
173 51,1 84,5 224 0 0 275 67,1 „m”
174 54,6 64,8 225 21,2 62,7 276 66,7 „m”
175 56,6 76,5 226 30,8 75,1 277 65,6 „m”
176 58 „m” 227 5,9 82,7 278 64,5 „m”
177 53,6 „m” 228 34,6 80,3 279 62,9 „m”
178 40,8 „m” 229 59,9 87 280 59,3 „m”
179 32,9 „m” 230 84,3 86,2 281 54,1 „m”
180 26,3 „m” 231 68,7 „m” 282 51,3 „m”
181 20,9 „m” 232 43,6 „m” 283 47,9 „m”
182 10 0 233 41,5 85,4 284 43,6 „m”
183 0 0 234 49,9 94,3 285 39,4 „m”
184 0 0 235 60,8 99 286 34,7 „m”
185 0 0 236 70,2 99,4 287 29,8 „m”
186 0 0 237 81,1 92,4 288 20,9 73,4
187 0 0 238 49,2 0 289 36,9 „m”
188 0 0 239 56 86,2 290 35,5 „m”
189 0 0 240 56,2 99,3 291 20,9 „m”
190 0 0 241 61,7 99 292 49,7 11,9
191 0 0 242 69,2 99,3 293 42,5 „m”
192 0 0 243 74,1 99,8 294 32 „m”
193 0 0 244 72,4 8,4 295 23,6 „m”
194 0 0 245 71,3 0 296 19,1 0
195 0 0 246 71,2 9,1 297 15,7 73,5
196 0 0 247 67,1 „m” 298 25,1 76,8
197 0 0 248 65,5 „m” 299 34,5 81,4
198 0 0 249 64,4 „m” 300 44,1 87,4
199 0 0 250 62,9 25,6 301 52,8 98,6
200 0 0 251 62,2 35,6 302 63,6 99
201 0 0 252 62,9 24,4 303 73,6 99,7
202 0 0 253 58,8 „m” 304 62,2 „m”
203 0 0 254 56,9 „m” 305 29,2 „m”
204 0 0 255 54,5 „m” 306 46,4 22
 L 375/122 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
Idő Normá Normá Idő Normá Normá Idő Normá Normá
Fordul Nyoma Fordul Nyoma Fordul Nyoma
mp % % mp % % mp % %
307 47,3 13,8 358 72,6 99,6 409 56,3 72,3
308 47,2 12,5 359 82,4 99,5 410 59,7 99,1
309 47,9 11,5 360 88 99,4 411 62,3 99
310 47,8 35,5 361 46,4 0 412 67,9 99,2
311 49,2 83,3 362 53,4 95,2 413 69,5 99,3
312 52,7 96,4 363 58,4 99,2 414 73,1 99,7
313 57,4 99,2 364 61,5 99 415 77,7 99,8
314 61,8 99 365 64,8 99 416 79,7 99,7
315 66,4 60,9 366 68,1 99,2 417 82,5 99,5
316 65,8 „m” 367 73,4 99,7 418 85,3 99,4
317 59 „m” 368 73,3 29,8 419 86,6 99,4
318 50,7 „m” 369 73,5 14,6 420 89,4 99,4
319 41,8 „m” 370 68,3 0 421 62,2 0
320 34,7 „m” 371 45,4 49,9 422 52,7 96,4
321 28,7 „m” 372 47,2 75,7 423 50,2 99,8
322 25,2 „m” 373 44,5 9 424 49,3 99,6
323 43 24,8 374 47,8 10,3 425 52,2 99,8
324 38,7 0 375 46,8 15,9 426 51,3 100
325 48,1 31,9 376 46,9 12,7 427 51,3 100
326 40,3 61 377 46,8 8,9 428 51,1 100
327 42,4 52,1 378 46,1 6,2 429 51,1 100
328 46,4 47,7 379 46,1 „m” 430 51,8 99,9
329 46,9 30,7 380 45,5 „m” 431 51,3 100
330 46,1 23,1 381 44,7 „m” 432 51,1 100
331 45,7 23,2 382 43,8 „m” 433 51,3 100
332 45,5 31,9 383 41 „m” 434 52,3 99,8
333 46,4 73,6 384 41,1 6,4 435 52,9 99,7
334 51,3 60,7 385 38 6,3 436 53,8 99,6
335 51,3 51,1 386 35,9 0,3 437 51,7 99,9
336 53,2 46,8 387 33,5 0 438 53,5 99,6
337 53,9 50 388 53,1 48,9 439 52 99,8
338 53,4 52,1 389 48,3 „m” 440 51,7 99,9
339 53,8 45,7 390 49,9 „m” 441 53,2 99,7
340 50,6 22,1 391 48 „m” 442 54,2 99,5
341 47,8 26 392 45,3 „m” 443 55,2 99,4
342 41,6 17,8 393 41,6 3,1 444 53,8 99,6
343 38,7 29,8 394 44,3 79 445 53,1 99,7
344 35,9 71,6 395 44,3 89,5 446 55 99,4
345 34,6 47,3 396 43,4 98,8 447 57 99,2
346 34,8 80,3 397 44,3 98,9 448 61,5 99
347 35,9 87,2 398 43 98,8 449 59,4 5,7
348 38,8 90,8 399 42,2 98,8 450 59 0
349 41,5 94,7 400 42,7 98,8 451 57,3 59,8
350 47,1 99,2 401 45 99 452 64,1 99
351 53,1 99,7 402 43,6 98,9 453 70,9 90,5
352 46,4 0 403 42,2 98,8 454 58 0
353 42,5 0,7 404 44,8 99 455 41,5 59,8
354 43,6 58,6 405 43,4 98,8 456 44,1 92,6
355 47,1 87,5 406 45 99 457 46,8 99,2
356 54,1 99,5 407 42,2 54,3 458 47,2 99,3
357 62,9 99 408 61,2 31,9 459 51 1002006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/123
 
 
Idő Normá Normá Idő Normá Normá Idő Normá Normá
Fordul Nyoma Fordul Nyoma Fordul Nyoma
mp % % mp % % mp % %
460 53,2 99,7 511 0 0 562 58,7 „m”
461 53,1 99,7 512 0 0 563 56 „m”
462 55,9 53,1 513 0 0 564 53,9 „m”
463 53,9 13,9 514 30,5 25,6 565 52,1 „m”
464 52,5 „m” 515 19,7 56,9 566 49,9 „m”
465 51,7 „m” 516 16,3 45,1 567 46,4 „m”
466 51,5 52,2 517 27,2 4,6 568 43,6 „m”
467 52,8 80 518 21,7 1,3 569 40,8 „m”
468 54,9 95 519 29,7 28,6 570 37,5 „m”
469 57,3 99,2 520 36,6 73,7 571 27,8 „m”
470 60,7 99,1 521 61,3 59,5 572 17,1 0,6
471 62,4 „m” 522 40,8 0 573 12,2 0,9
472 60,1 „m” 523 36,6 27,8 574 11,5 1,1
473 53,2 „m” 524 39,4 80,4 575 8,7 0,5
474 44 „m” 525 51,3 88,9 576 8 0,9
475 35,2 „m” 526 58,5 11,1 577 5,3 0,2
476 30,5 „m” 527 60,7 „m” 578 4 0
477 26,5 „m” 528 54,5 „m” 579 3,9 0
478 22,5 „m” 529 51,3 „m” 580 0 0
479 20,4 „m” 530 45,5 „m” 581 0 0
480 19,1 „m” 531 40,8 „m” 582 0 0
481 19,1 „m” 532 38,9 „m” 583 0 0
482 13,4 „m” 533 36,6 „m” 584 0 0
483 6,7 „m” 534 36,1 72,7 585 0 0
484 3,2 „m” 535 44,8 78,9 586 0 0
485 14,3 63,8 536 51,6 91,1 587 8,7 22,8
486 34,1 0 537 59,1 99,1 588 16,2 49,4
487 23,9 75,7 538 66 99,1 589 23,6 56
488 31,7 79,2 539 75,1 99,9 590 21,1 56,1
489 32,1 19,4 540 81 8 591 23,6 56
490 35,9 5,8 541 39,1 0 592 46,2 68,8
491 36,6 0,8 542 53,8 89,7 593 68,4 61,2
492 38,7 „m” 543 59,7 99,1 594 58,7 „m”
493 38,4 „m” 544 64,8 99 595 31,6 „m”
494 39,4 „m” 545 70,6 96,1 596 19,9 8,8
495 39,7 „m” 546 72,6 19,6 597 32,9 70,2
496 40,5 „m” 547 72 6,3 598 43 79
497 40,8 „m” 548 68,9 0,1 599 57,4 98,9
498 39,7 „m” 549 67,7 „m” 600 72,1 73,8
499 39,2 „m” 550 66,8 „m” 601 53 0
500 38,7 „m” 551 64,3 16,9 602 48,1 86
501 32,7 „m” 552 64,9 7 603 56,2 99
502 30,1 „m” 553 63,6 12,5 604 65,4 98,9
503 21,9 „m” 554 63 7,7 605 72,9 99,7
504 12,8 0 555 64,4 38,2 606 67,5 „m”
505 0 0 556 63 11,8 607 39 „m”
506 0 0 557 63,6 0 608 41,9 38,1
507 0 0 558 63,3 5 609 44,1 80,4
508 0 0 559 60,1 9,1 610 46,8 99,4
509 0 0 560 61 8,4 611 48,7 99,9
510 0 0 561 59,7 0,9 612 50,5 99,7L 375/124 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
Idő Normá Normá Idő Normá Normá Idő Normá Normá
Fordul Nyoma Fordul Nyoma Fordul Nyoma
mp % % mp % % mp % %
613 52,5 90,3 664 54 39,3 715 46,2 „m”
614 51 1,8 665 53,8 „m” 716 45,6 9,8
615 50 „m” 666 52 „m” 717 45,6 34,5
616 49,1 „m” 667 50,4 „m” 718 45,5 37,1
617 47 „m” 668 50,6 0 719 43,8 „m”
618 43,1 „m” 669 49,3 41,7 720 41,9 „m”
619 39,2 „m” 670 50 73,2 721 41,3 „m”
620 40,6 0,5 671 50,4 99,7 722 41,4 „m”
621 41,8 53,4 672 51,9 99,5 723 41,2 „m”
622 44,4 65,1 673 53,6 99,3 724 41,8 „m”
623 48,1 67,8 674 54,6 99,1 725 41,8 „m”
624 53,8 99,2 675 56 99 726 43,2 17,4
625 58,6 98,9 676 55,8 99 727 45 29
626 63,6 98,8 677 58,4 98,9 728 44,2 „m”
627 68,5 99,2 678 59,9 98,8 729 43,9 „m”
628 72,2 89,4 679 60,9 98,8 730 38 10,7
629 77,1 0 680 63 98,8 731 56,8 „m”
630 57,8 79,1 681 64,3 98,9 732 57,1 „m”
631 60,3 98,8 682 64,8 64 733 52 „m”
632 61,9 98,8 683 65,9 46,5 734 44,4 „m”
633 63,8 98,8 684 66,2 28,7 735 40,2 „m”
634 64,7 98,9 685 65,2 1,8 736 39,2 16,5
635 65,4 46,5 686 65 6,8 737 38,9 73,2
636 65,7 44,5 687 63,6 53,6 738 39,9 89,8
637 65,6 3,5 688 62,4 82,5 739 42,3 98,6
638 49,1 0 689 61,8 98,8 740 43,7 98,8
639 50,4 73,1 690 59,8 98,8 741 45,5 99,1
640 50,5 „m” 691 59,2 98,8 742 45,6 99,2
641 51 „m” 692 59,7 98,8 743 48,1 99,7
642 49,4 „m” 693 61,2 98,8 744 49 100
643 49,2 „m” 694 62,2 49,4 745 49,8 99,9
644 48,6 „m” 695 62,8 37,2 746 49,8 99,9
645 47,5 „m” 696 63,5 46,3 747 51,9 99,5
646 46,5 „m” 697 64,7 72,3 748 52,3 99,4
647 46 11,3 698 64,7 72,3 749 53,3 99,3
648 45,6 42,8 699 65,4 77,4 750 52,9 99,3
649 47,1 83 700 66,1 69,3 751 54,3 99,2
650 46,2 99,3 701 64,3 „m” 752 55,5 99,1
651 47,9 99,7 702 64,3 „m” 753 56,7 99
652 49,5 99,9 703 63 „m” 754 61,7 98,8
653 50,6 99,7 704 62,2 „m” 755 64,3 47,4
654 51 99,6 705 61,6 „m” 756 64,7 1,8
655 53 99,3 706 62,4 „m” 757 66,2 „m”
656 54,9 99,1 707 62,2 „m” 758 49,1 „m”
657 55,7 99 708 61 „m” 759 52,1 46
658 56 99 709 58,7 „m” 760 52,6 61
659 56,1 9,3 710 55,5 „m” 761 52,9 0
660 55,6 „m” 711 51,7 „m” 762 52,3 20,4
661 55,4 „m” 712 49,2 „m” 763 54,2 56,7
662 54,9 51,3 713 48,8 40,4 764 55,4 59,8
663 54,9 59,8 714 47,9 „m” 765 56,1 49,22006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/125
 
 
Idő Normá Normá Idő Normá Normá Idő Normá Normá
Fordul Nyoma Fordul Nyoma Fordul Nyoma
mp % % mp % % mp % %
766 56,8 33,7 817 61,7 46,2 868 53 99,3
767 57,2 96 818 59,8 45,1 869 54,2 99,2
768 58,6 98,9 819 57,4 43,9 870 55,5 99,1
769 59,5 98,8 820 54,8 42,8 871 56,7 99
770 61,2 98,8 821 54,3 65,2 872 57,3 98,9
771 62,1 98,8 822 52,9 62,1 873 58 98,9
772 62,7 98,8 823 52,4 30,6 874 60,5 31,1
773 62,8 98,8 824 50,4 „m” 875 60,2 „m”
774 64 98,9 825 48,6 „m” 876 60,3 „m”
775 63,2 46,3 826 47,9 „m” 877 60,5 6,3
776 62,4 „m” 827 46,8 „m” 878 61,4 19,3
777 60,3 „m” 828 46,9 9,4 879 60,3 1,2
778 58,7 „m” 829 49,5 41,7 880 60,5 2,9
779 57,2 „m” 830 50,5 37,8 881 61,2 34,1
780 56,1 „m” 831 52,3 20,4 882 61,6 13,2
781 56 9,3 832 54,1 30,7 883 61,5 16,4
782 55,2 26,3 833 56,3 41,8 884 61,2 16,4
783 54,8 42,8 834 58,7 26,5 885 61,3 „m”
784 55,7 47,1 835 57,3 „m” 886 63,1 „m”
785 56,6 52,4 836 59 „m” 887 63,2 4,8
786 58 50,3 837 59,8 „m” 888 62,3 22,3
787 58,6 20,6 838 60,3 „m” 889 62 38,5
788 58,7 „m” 839 61,2 „m” 890 61,6 29,6
789 59,3 „m” 840 61,8 „m” 891 61,6 26,6
790 58,6 „m” 841 62,5 „m” 892 61,8 28,1
791 60,5 9,7 842 62,4 „m” 893 62 29,6
792 59,2 9,6 843 61,5 „m” 894 62 16,3
793 59,9 9,6 844 63,7 „m” 895 61,1 „m”
794 59,6 9,6 845 61,9 „m” 896 61,2 „m”
795 59,9 6,2 846 61,6 29,7 897 60,7 19,2
796 59,9 9,6 847 60,3 „m” 898 60,7 32,5
797 60,5 13,1 848 59,2 „m” 899 60,9 17,8
798 60,3 20,7 849 57,3 „m” 900 60,1 19,2
799 59,9 31 850 52,3 „m” 901 59,3 38,2
800 60,5 42 851 49,3 „m” 902 59,9 45
801 61,5 52,5 852 47,3 „m” 903 59,4 32,4
802 60,9 51,4 853 46,3 38,8 904 59,2 23,5
803 61,2 57,7 854 46,8 35,1 905 59,5 40,8
804 62,8 98,8 855 46,6 „m” 906 58,3 „m”
805 63,4 96,1 856 44,3 „m” 907 58,2 „m”
806 64,6 45,4 857 43,1 „m” 908 57,6 „m”
807 64,1 5 858 42,4 2,1 909 57,1 „m”
808 63 3,2 859 41,8 2,4 910 57 0,6
809 62,7 14,9 860 43,8 68,8 911 57 26,3
810 63,5 35,8 861 44,6 89,2 912 56,5 29,2
811 64,1 73,3 862 46 99,2 913 56,3 20,5
812 64,3 37,4 863 46,9 99,4 914 56,1 „m”
813 64,1 21 864 47,9 99,7 915 55,2 „m”
814 63,7 21 865 50,2 99,8 916 54,7 17,5
815 62,9 18 866 51,2 99,6 917 55,2 29,2
816 62,4 32,7 867 52,3 99,4 918 55,2 29,2L 375/126 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
Idő Normá Normá Idő Normá Normá Idő Normá Normá
Fordul Nyoma Fordul Nyoma Fordul Nyoma
mp % % mp % % mp % %
919 55,9 16 970 49,9 99,7 1021 49,4 „m”
920 55,9 26,3 971 49,6 99,6 1022 48,3 „m”
921 56,1 36,5 972 49,4 99,6 1023 49,4 „m”
922 55,8 19 973 49 99,5 1024 48,5 „m”
923 55,9 9,2 974 49,8 99,7 1025 48,7 „m”
924 55,8 21,9 975 50,9 100 1026 48,7 „m”
925 56,4 42,8 976 50,4 99,8 1027 49,1 „m”
926 56,4 38 977 49,8 99,7 1028 49 „m”
927 56,4 11 978 49,1 99,5 1029 49,8 „m”
928 56,4 35,1 979 50,4 99,8 1030 48,7 „m”
929 54 7,3 980 49,8 99,7 1031 48,5 „m”
930 53,4 5,4 981 49,3 99,5 1032 49,3 31,3
931 52,3 27,6 982 49,1 99,5 103349,7 45,3
932 52,1 32 983 49,9 99,7 1034 48,3 44,5
933 52,3 33,4 984 49,1 99,5 1035 49,8 61
934 52,2 34,9 985 50,4 99,8 1036 49,4 64,3
935 52,8 60,1 986 50,9 100 1037 49,8 64,4
936 53,7 69,7 987 51,4 99,9 1038 50,5 65,6
937 54 70,7 988 51,5 99,9 1039 50,3 64,5
938 55,1 71,7 989 52,2 99,7 1040 51,2 82,9
939 55,2 46 990 52,8 74,1 1041 50,5 86
940 54,7 12,6 991 53,3 46 1042 50,6 89
941 52,5 0 992 53,6 36,4 1043 50,4 81,4
942 51,8 24,7 993 53,4 33,5 1044 49,9 49,9
943 51,4 43,9 994 53,9 58,9 1045 49,1 20,1
944 50,9 71,1 995 55,2 73,8 1046 47,9 24
945 51,2 76,8 996 55,8 52,4 1047 48,1 36,2
946 50,3 87,5 997 55,7 9,2 1048 47,5 34,5
947 50,2 99,8 998 55,8 2,2 1049 46,9 30,3
948 50,9 100 999 56,4 33,6 1050 47,7 53,5
949 49,9 99,7 1000 55,4 „m” 1051 46,9 61,6
950 50,9 100 1001 55,2 „m” 1052 46,5 73,6
951 49,8 99,7 1002 55,8 26,3 1053 48 84,6
952 50,4 99,8 1003 55,8 23,3 1054 47,2 87,7
953 50,4 99,8 1004 56,4 50,2 1055 48,7 80
954 49,7 99,7 1005 57,6 68,3 1056 48,7 50,4
955 51 100 1006 58,8 90,2 1057 47,8 38,6
956 50,3 99,8 1007 59,9 98,9 1058 48,8 63,1
957 50,2 99,8 1008 62,3 98,8 1059 47,4 5
958 49,9 99,7 1009 63,1 74,4 1060 47,3 47,4
959 50,9 100 1010 63,7 49,4 1061 47,3 49,8
960 50 99,7 1011 63,3 9,8 1062 46,9 23,9
961 50,2 99,8 1012 48 0 1063 46,7 44,6
962 50,2 99,8 1013 47,9 73,5 1064 46,8 65,2
963 49,9 99,7 1014 49,9 99,7 1065 46,9 60,4
964 50,4 99,8 1015 49,9 48,8 1066 46,7 61,5
965 50,2 99,8 1016 49,6 2,3 1067 45,5 „m”
966 50,3 99,8 1017 49,9 „m” 1068 45,5 „m”
967 49,9 99,7 1018 49,3 „m” 1069 44,2 „m”
968 51,1 100 1019 49,7 47,5 1070 43 „m”
969 50,6 99,9 1020 49,1 „m” 1071 42,5 „m”2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/127
 
 
Idő Normá Normá Idő Normá Normá Idő Normá Normá
Fordul Nyoma Fordul Nyoma Fordul Nyoma
mp % % mp % % mp % %
1072 41 „m” 1123 55 „m” 1174 56,9 „m”
1073 39,9 „m” 1124 53,7 „m” 1175 56,4 4
1074 39,9 38,2 1125 52,1 „m” 1176 57 23,4
1075 40,1 48,1 1126 51,1 „m” 1177 56,4 41,7
1076 39,9 48 1127 49,7 25,8 1178 57 49,2
1077 39,4 59,3 1128 49,1 46,1 1179 57,7 56,6
1078 43,8 19,8 1129 48,7 46,9 1180 58,6 56,6
1079 52,9 0 1130 48,2 46,7 1181 58,9 64
1080 52,8 88,9 1131 48 70 1182 59,4 68,2
1081 53,4 99,5 1132 48 70 1183 58,8 71,4
1082 54,7 99,3 1133 47,2 67,6 1184 60,1 71,3
1083 56,3 99,1 1134 47,3 67,6 1185 60,6 79,1
1084 57,5 99 1135 46,6 74,7 1186 60,7 83,3
1085 59 98,9 1136 47,4 13 1187 60,7 77,1
1086 59,8 98,9 1137 46,3 „m” 1188 60 73,5
1087 60,1 98,9 1138 45,4 „m” 1189 60,2 55,5
1088 61,8 48,3 1139 45,5 24,8 1190 59,7 54,4
1089 61,8 55,6 1140 44,8 73,8 1191 59,8 73,3
1090 61,7 59,8 1141 46,6 99 1192 59,8 77,9
1091 62 55,6 1142 46,3 98,9 1193 59,8 73,9
1092 62,3 29,6 1143 48,5 99,4 1194 60 76,5
1093 62 19,3 1144 49,9 99,7 1195 59,5 82,3
1094 61,3 7,9 1145 49,1 99,5 1196 59,9 82,8
1095 61,1 19,2 1146 49,1 99,5 1197 59,8 65,8
1096 61,2 43 1147 51 100 1198 59 48,6
1097 61,1 59,7 1148 51,5 99,9 1199 58,9 62,2
109861,1 98,8 1149 50,9 100 1200 59,1 70,4
1099 61,3 98,8 1150 51,6 99,9 1201 58,9 62,1
1100 61,3 26,6 1151 52,1 99,7 1202 58,4 67,4
1101 60,4 „m” 1152 50,9 100 1203 58,7 58,9
1102 58,8 „m” 1153 52,2 99,7 1204 58,3 57,7
1103 57,7 „m” 1154 51,5 98,3 1205 57,5 57,8
1104 56 „m” 1155 51,5 47,2 1206 57,2 57,6
1105 54,7 „m” 1156 50,8 78,4 1207 57,1 42,6
1106 53,3 „m” 1157 50,3 83 1208 57 70,1
1107 52,6 23,2 1158 50,3 31,7 1209 56,4 59,6
1108 53,4 84,2 1159 49,3 31,3 1210 56,7 39
110953,9 99,4 1160 48,8 21,5 1211 55,9 68,1
1110 54,9 99,3 1161 47,8 59,4 1212 56,3 79,1
1111 55,8 99,2 1162 48,1 77,1 1213 56,7 89,7
1112 57,1 99 1163 48,4 87,6 1214 56 89,4
1113 56,5 99,1 1164 49,6 87,5 1215 56 93,1
1114 58,9 98,9 1165 51 81,4 1216 56,4 93,1
1115 58,7 98,9 1166 51,6 66,7 1217 56,7 94,4
1116 59,8 98,9 1167 53,3 63,2 1218 56,9 94,8
1117 61 98,8 1168 55,2 62 1219 57 94,1
1118 60,7 19,2 1169 55,7 43,9 1220 57,7 94,3
1119 59,4 „m” 1170 56,4 30,7 1221 57,5 93,7
1120 57,9 „m” 1171 56,8 23,4 1222 58,4 93,2
1121 57,6 „m” 1172 57 „m” 1223 58,7 93,2
1122 56,3 „m” 1173 57,6 „m” 1224 58,2 93,7L 375/128 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
Idő Normá Normá Idő Normá Normá Idő Normá Normá
Fordul Nyoma Fordul Nyoma Fordul Nyoma
mp % % mp % % mp % %
1225 58,5 93,1 1276 60,6 5,5 1327 63,1 20,3
1226 58,8 86,2 1277 61 14,3 1328 61,8 19,1
1227 59 72,9 1278 61 12 1329 61,6 17,1
1228 58,2 59,9 1279 61,3 34,2 1330 61 0
1229 57,6 8,5 1280 61,2 17,1 1331 61,2 22
1230 57,1 47,6 1281 61,5 15,7 1332 60,8 40,3
1231 57,2 74,4 1282 61 9,5 1333 61,1 34,3
1232 57 79,1 1283 61,1 9,2 1334 60,7 16,1
1233 56,7 67,2 1284 60,5 4,3 1335 60,6 16,6
1234 56,8 69,1 1285 60,2 7,8 1336 60,5 18,5
1235 56,9 71,3 1286 60,2 5,9 1337 60,6 29,8
1236 57 77,3 1287 60,2 5,3 1338 60,9 19,5
1237 57,4 78,2 1288 59,9 4,6 1339 60,9 22,3
1238 57,3 70,6 1289 59,4 21,5 1340 61,4 35,8
1239 57,7 64 1290 59,6 15,8 1341 61,3 42,9
1240 57,5 55,6 1291 59,3 10,1 1342 61,5 31
1241 58,6 49,6 1292 58,9 9,4 1343 61,3 19,2
1242 58,2 41,1 1293 58,8 9 1344 61 9,3
1243 58,8 40,6 1294 58,9 35,4 1345 60,8 44,2
1244 58,3 21,1 1295 58,9 30,7 1346 60,9 55,3
1245 58,7 24,9 1296 58,9 25,9 1347 61,2 56
1246 59,1 24,8 1297 58,7 22,9 1348 60,9 60,1
1247 58,6 „m” 1298 58,7 24,4 1349 60,7 59,1
1248 58,8 „m” 1299 59,3 61 1350 60,9 56,8
1249 58,8 „m” 1300 60,1 56 1351 60,7 58,1
1250 58,7 „m” 1301 60,5 50,6 1352 59,6 78,4
1251 59,1 „m” 1302 59,5 16,2 1353 59,6 84,6
1252 59,1 „m” 1303 59,7 50 1354 59,4 66,6
1253 59,4 „m” 1304 59,7 31,4 1355 59,3 75,5
1254 60,6 2,6 1305 60,1 43,1 1356 58,9 49,6
1255 59,6 „m” 1306 60,8 38,4 1357 59,1 75,8
1256 60,1 „m” 1307 60,9 40,2 1358 59 77,6
1257 60,6 „m” 1308 61,3 49,7 1359 59 67,8
1258 59,6 4,1 1309 61,8 45,9 1360 59 56,7
1259 60,7 7,1 1310 62 45,9 1361 58,8 54,2
1260 60,5 „m” 1311 62,2 45,8 1362 58,9 59,6
1261 59,7 „m” 1312 62,6 46,8 1363 58,9 60,8
1262 59,6 „m” 1313 62,7 44,3 1364 59,3 56,1
1263 59,8 „m” 1314 62,9 44,4 1365 58,9 48,5
1264 59,6 4,9 1315 63,1 43,7 1366 59,3 42,9
1265 60,1 5,9 1316 63,5 46,1 1367 59,4 41,4
126659,9 6,1 1317 63,6 40,7 1368 59,6 38,9
1267 59,7 „m” 1318 64,3 49,5 1369 59,4 32,9
1268 59,6 „m” 1319 63,7 27 1370 59,3 30,6
1269 59,7 22 1320 63,8 15 1371 59,4 30
1270 59,8 10,3 1321 63,6 18,7 1372 59,4 25,3
1271 59,9 10 1322 63,4 8,4 1373 58,8 18,6
1272 60,6 6,2 1323 63,2 8,7 1374 59,1 18
1273 60,5 7,3 1324 63,3 21,6 1375 58,5 10,6
1274 60,2 14,8 1325 62,9 19,7 1376 58,8 10,5
1275 60,6 8,2 1326 63 22,1 1377 58,5 8,22006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/129
 
 
Idő Normá Normá Idő Normá Normá Idő Normá Normá
Fordul Nyoma Fordul Nyoma Fordul Nyoma
mp % % mp % % mp % %
1378 58,7 13,7 1429 62,3 37,4 1480 60,1 4,7
1379 59,1 7,8 1430 62,3 35,7 1481 59,9 0
1380 59,1 6 1431 62,8 34,4 1482 60,4 36,2
1381 59,1 6 1432 62,8 31,5 1483 60,7 32,5
1382 59,4 13,1 1433 62,9 31,7 1484 59,9 3,1
1383 59,7 22,3 1434 62,9 29,9 1485 59,7 „m”
1384 60,7 10,5 1435 62,8 29,4 1486 59,5 „m”
1385 59,8 9,8 1436 62,7 28,7 1487 59,2 „m”
1386 60,2 8,8 1437 61,5 14,7 1488 58,8 0,6
1387 59,9 8,7 1438 61,9 17,2 1489 58,7 „m”
1388 61 9,1 1439 61,5 6,1 1490 58,7 „m”
1389 60,6 28,2 1440 61 9,9 1491 57,9 „m”
1390 60,6 22 1441 60,9 4,8 1492 58,2 „m”
1391 59,6 23,2 1442 60,6 11,1 1493 57,6 „m”
1392 59,6 19 1443 60,3 6,9 1494 58,3 9,5
1393 60,6 38,4 1444 60,8 7 1495 57,2 6
1394 59,8 41,6 1445 60,2 9,2 1496 57,4 27,3
1395 60 47,3 1446 60,5 21,7 1497 58,3 59,9
1396 60,5 55,4 1447 60,2 22,4 1498 58,3 7,3
1397 60,9 58,7 1448 60,7 31,6 1499 58,8 21,7
1398 61,3 37,9 1449 60,9 28,9 1500 58,8 38,9
1399 61,2 38,3 1450 59,6 21,7 1501 59,4 26,2
1400 61,4 58,7 1451 60,2 18 1502 59,1 25,5
1401 61,3 51,3 1452 59,5 16,7 1503 59,1 26
1402 61,4 71,1 1453 59,8 15,7 1504 59 39,1
1403 61,1 51 1454 59,6 15,7 1505 59,5 52,3
1404 61,5 56,6 1455 59,3 15,7 1506 59,4 31
1405 61 60,6 1456 59 7,5 1507 59,4 27
1406 61,1 75,4 1457 58,8 7,1 1508 59,4 29,8
1407 61,4 69,4 1458 58,7 16,5 1509 59,4 23,1
1408 61,6 69,9 1459 59,2 50,7 1510 58,9 16
1409 61,7 59,6 146059,7 60,2 1511 59 31,5
1410 61,8 54,8 1461 60,4 44 1512 58,8 25,9
1411 61,6 53,6 1462 60,2 35,3 1513 58,9 40,2
1412 61,3 53,5 1463 60,4 17,1 1514 58,8 28,4
1413 61,3 52,9 1464 59,9 13,5 1515 58,9 38,9
1414 61,2 54,1 1465 59,9 12,8 1516 59,1 35,3
1415 61,3 53,2 1466 59,6 14,8 1517 58,8 30,3
1416 61,2 52,2 1467 59,4 15,9 1518 59 19
1417 61,2 52,3 1468 59,4 22 1519 58,7 3
1418 61 48 1469 60,4 38,4 1520 57,9 0
1419 60,9 41,5 1470 59,5 38,8 1521 58 2,4
1420 61 32,2 1471 59,3 31,9 1522 57,1 „m”
1421 60,7 22 1472 60,9 40,8 1523 56,7 „m”
1422 60,7 23,3 1473 60,7 39 1524 56,7 5,3
1423 60,8 38,8 1474 60,9 30,1 1525 56,6 2,1
1424 61 40,7 1475 61 29,3 1526 56,8 „m”
1425 61 30,6 1476 60,6 28,4 1527 56,3 „m”
1426 61,3 62,6 1477 60,9 36,3 1528 56,3 „m”
1427 61,7 55,9 1478 60,8 30,5 1529 56 „m”
1428 62,3 43,4 1479 60,7 26,7 1530 56,7 „m”L 375/130 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
Idő Normá Normá Idő Normá Normá Idő Normá Normá
Fordul Nyoma Fordul Nyoma Fordul Nyoma
mp % % mp % % mp % %
1531 56,6 3,8 1582 59,9 73,6 1633 62,5 31
1532 56,9 „m” 1583 59,8 74,1 1634 62,3 31,3
1533 56,9 „m” 1584 59,6 84,6 1635 62,6 31,7
1534 57,4 „m” 1585 59,4 76,1 1636 62,3 22,8
1535 57,4 „m” 1586 60,1 76,9 1637 62,7 12,6
1536 58,3 13,9 1587 59,5 84,6 1638 62,2 15,2
1537 58,5 „m” 1588 59,8 77,5 1639 61,9 32,6
1538 59,1 „m” 1589 60,6 67,9 1640 62,5 23,1
1539 59,4 „m” 1590 59,3 47,3 1641 61,7 19,4
1540 59,6 „m” 1591 59,3 43,1 1642 61,7 10,8
1541 59,5 „m” 1592 59,4 38,3 1643 61,6 10,2
1542 59,6 0,5 1593 58,7 38,2 1644 61,4 „m”
1543 59,3 9,2 1594 58,8 39,2 1645 60,8 „m”
1544 59,4 11,2 1595 59,1 67,9 1646 60,7 „m”
1545 59,1 26,8 1596 59,7 60,5 1647 61 12,4
1546 59 11,7 1597 59,5 32,9 1648 60,4 5,3
1547 58,8 6,4 1598 59,6 20 1649 61 13,1
1548 58,7 5 1599 59,6 34,4 1650 60,7 29,6
1549 57,5 „m” 1600 59,4 23,9 1651 60,5 28,9
1550 57,4 „m” 1601 59,6 15,7 1652 60,8 27,1
1551 57,1 1,1 1602 59,9 41 1653 61,2 27,3
1552 57,1 0 1603 60,5 26,3 1654 60,9 20,6
1553 57 4,5 1604 59,6 14 1655 61,1 13,9
1554 57,1 3,7 1605 59,7 21,2 1656 60,7 13,4
1555 57,3 3,3 1606 60,9 19,6 1657 61,3 26,1
1556 57,3 16,8 1607 60,1 34,3 1658 60,9 23,7
1557 58,2 29,3 1608 59,9 27 1659 61,4 32,1
1558 58,7 12,5 1609 60,8 25,6 1660 61,7 33,5
1559 58,3 12,2 1610 60,6 26,3 1661 61,8 34,1
1560 58,6 12,7 1611 60,9 26,1 1662 61,7 17
1561 59 13,6 1612 61,1 38 1663 61,7 2,5
1562 59,8 21,9 1613 61,2 31,6 1664 61,5 5,9
1563 59,3 20,9 1614 61,4 30,6 1665 61,3 14,9
1564 59,7 19,2 1615 61,7 29,6 1666 61,5 17,2
1565 60,1 15,9 1616 61,5 28,8 1667 61,1 „m”
1566 60,7 16,7 1617 61,7 27,8 1668 61,4 „m”
1567 60,7 18,1 1618 62,2 20,3 1669 61,4 8,8
1568 60,7 40,6 1619 61,4 19,6 1670 61,3 8,8
1569 60,7 59,7 1620 61,8 19,7 1671 61 18
1570 61,1 66,8 1621 61,8 18,7 1672 61,5 13
1571 61,1 58,8 1622 61,6 17,7 1673 61 3,7
1572 60,8 64,7 1623 61,7 8,7 1674 60,9 3,1
1573 60,1 63,6 1624 61,7 1,4 1675 60,9 4,7
1574 60,7 83,2 1625 61,7 5,9 1676 60,6 4,1
1575 60,4 82,2 1626 61,2 8,1 1677 60,6 6,7
1576 60 80,5 1627 61,9 45,8 1678 60,6 12,8
1577 59,9 78,7 1628 61,4 31,5 1679 60,7 11,9
1578 60,8 67,9 1629 61,7 22,3 1680 60,6 12,4
1579 60,4 57,7 1630 62,4 21,7 1681 60,1 12,4
1580 60,2 60,6 1631 62,8 21,9 1682 60,5 12
1581 59,6 72,7 1632 62,2 22,2 1683 60,4 11,82006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/131
 
Idő Normá Normá Idő Normá Normá Idő Normá Normá
Fordul Nyoma Fordul Nyoma Fordul Nyoma
mp % % mp % % mp % %
1684 59,9 12,4 1735 61,1 25,6 1786 0 0
1685 59,6 12,4 1736 61 14,6 1787 0 0
1686 59,6 9,1 1737 61 10,4 1788 0 0
1687 59,9 0 1738 60,6 „m” 1789 0 0
1688 59,9 20,4 1739 60,9 „m” 1790 0 0
1689 59,8 4,4 1740 60,8 4,8 1791 0 0
1690 59,4 3,1 1741 59,9 „m” 1792 0 0
1691 59,5 26,3 1742 59,8 „m” 1793 0 0
1692 59,6 20,1 1743 59,1 „m” 1794 0 0
1693 59,4 35 1744 58,8 „m” 1795 0 0
1694 60,9 22,1 1745 58,8 „m” 1796 0 0
1695 60,5 12,2 1746 58,2 „m” 1797 0 0
1696 60,1 11 1747 58,5 14,3 1798 0 0
1697 60,1 8,2 1748 57,5 4,4 1799 0 0
1698 60,5 6,7 1749 57,9 0 1800 0 0
1699 60 5,1 1750 57,8 20,9
1700 60 5,1 1751 58,3 9,2
1701 60 9 1752 57,8 8,2
1702 60,1 5,7 1753 57,5 15,3
1703 59,9 8,5 1754 58,4 38
1704 59,4 6 1755 58,1 15,4
1705 59,5 5,5 1756 58,8 11,8
1706 59,5 14,2 1757 58,3 8,1
1707 59,5 6,2 1758 58,3 5,5
1708 59,4 10,3 1759 59 4,1
1709 59,6 13,8 1760 58,2 4,9
1710 59,5 13,9 1761 57,9 10,1
1711 60,1 18,9 1762 58,5 7,5
1712 59,4 13,1 1763 57,4 7
1713 59,8 5,4 1764 58,2 6,7
1714 59,9 2,9 1765 58,2 6,6
1715 60,1 7,1 1766 57,3 17,3
1716 59,6 12 1767 58 11,4
1717 59,6 4,9 1768 57,5 47,4
1718 59,4 22,7 1769 57,4 28,8
1719 59,6 22 1770 58,8 24,3
1720 60,1 17,4 1771 57,7 25,5
1721 60,2 16,6 1772 58,4 35,5
1722 59,4 28,6 1773 58,4 29,3
1723 60,3 22,4 1774 59 33,8
1724 59,9 20 1775 59 18,7
1725 60,2 18,6 1776 58,8 9,8
1726 60,3 11,9 1777 58,8 23,9
1727 60,4 11,6 1778 59,1 48,2
1728 60,6 10,6 1779 59,4 37,2
1729 60,8 16 1780 59,6 29,1
1730 60,9 17 1781 50 25
1731 60,9 16,1 1782 40 20
1732 60,7 11,4 1783 30 15
1733 60,9 11,3 1784 20 10
1734 61,1 11,2 1785 10 5
 
„m”= mozgatónyomatékL 375/132 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
Az ETC fékpadprogram grafikus ábrázolása az 5. ábrán látható. 
 
 
     
Urban Streets Városi utak Motorways Autópályák 
Rural Roads Vidéki utak Time [sec] Idő [mp] 
 
    
5. ábra
: ETC fékpad program 
 
__________                           Nyomaték [%]     Fordulatszám{%]2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/133
 
4. melléklet – 4. függelék  
 
MÉRÉSI ÉS MINTAVÉTELI ELJÁRÁSOK 
 
1. BEVEZETÉS   A vizsgálatra átadott motor által kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező 
összetevőket, részecskéket és füstöt a 4. melléklet 6. függelékében leírt módszerekkel kell megmérni. A 4. melléklet 6. függelékének megfelelő bekezdései a gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátásra vonatkozó ajánlott elemzési rendszereket (1. bekezdés), az ajánlott részecske-hígítási és mintavételi rendszereket (2. bekezdés), valamint a füst méréséhez ajánlott füstölésmérőket (3. bekezdés) ismertetik.  
  Az ESC esetében a gáz-halmazállapotú összetevőket a hígítatlan kipufogógázból kell 
meghatározni. A hígított kipufogógázból történő meghatározás is választható, amennyiben a részecske-meghatározáshoz teljes átáramlású hígítórendszert használnak. A részecskék mennyiségét vagy részleges átáramlású, vagy teljes átáramlású hígítórendszerrel kell meghatározni.  
  Az ETC esetében csak teljes áramú hígító rendszer használható a gázok és részecskék 
kibocsátásának meghatározására, és ez tekintendő referenciarendszernek. A műszaki szolgálat azonban részleges átáramlású hígító rendszereket is jóváhagyhat, ha egyenértékűségük az előírás 6.2. bekezdése szerint igazolt, és ha a műszaki szolgálatnak benyújtják az adatkiértékelés és a számítási eljárások részletes leírását.  
 2. A FÉKPAD ÉS A VIZSGÁLÓKAMRA FELSZERELÉSE   Az alábbi berendezést kell használni a motorok szennyezőanyag-kibocsátásának 
motorfékpadon történő vizsgálatához. 
 2.1. Motorfékpad
 
  A jelen melléklet 1. és 2. függelékében leírt vizsgálati ciklusokhoz megfelelő 
jellemzőkkel bíró motorfékpadot kell használni. A fordulatszámmérő rendszer leolvasási pontosságának a leolvasott érték ± 2%-án belül kell lennie. A nyomatékmérő rendszer pontosságának a leolvasott érték ± 3%-án belül kell lennie a teljes skála 20%-a feletti tartományban, és a teljes méréstartomány ± 0,6%-án belül a teljes méréstartomány 20%-át meg nem haladó tartományban. 
 2.2. Egyéb műszerek
 
  Az előírt módon kell műszereket használni az üzemanyag-fogyasztás, a 
levegőfelhasználás, a hűtőközeg- és a kenőanyag-hőmérséklet, a kipufogógáz-nyomás és a szívási vákuum, a kipufogógáz-hőmérséklet, a beszívott levegő hőmérséklete, a légköri nyomás, a nedvességtartalom és az üzemanyag-hőmérséklet mérésére. A készülékeknek teljesíteniük kell a 8. táblázatban megadott követelményeket: L 375/134 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
  8. táblázat : A mérőműszerek pontossága 
 
Mérőműszer  Pontosság 
Üzemanyag-fogyasztás  A motor maximális értékének ± 2%-a  
Levegő-felhasználás  A motor maximális értékének ± 2%-a  
Hőmérsékletek ≤ 600 K (327°C))  ± 2 K abszolút érték  
Hőmérsékletek ≥ 600 K (327°C))  A leolvasás ± 1%-a  
Légköri nyomás  ± 0,1 kPa abszolút érték  
A kipufogógáz nyomása  ± 0,2 kPa abszolút érték  
Belépő szívási vákuum  ± 0,05 kPa abszolút érték  
Egyéb nyomásértékek  ± 0,1 kPa abszolút érték  
Relatív páratartalom  ± 3% abszolút érték  
Abszolút páratartalom  A leolvasás ± 5%-a  
 
2.3. Kipufogógáz-áram  
  A hígítatlan kipufogógáz szennyezőanyag-kibocsátásának számításához ismerni kell a 
kipufogógáz-áram nagyságát (lásd az 1. függelék 4.4. bekezdését). A kipufogógáz-áram meghatározásához az alábbi két módszer használható: 
  A kipufogógáz-áram közvetlen mérése mérőtorokkal vagy ezzel egyenértékű mérési 
módszerrel; 
 A levegőáram és az üzemanyagáram megfelelő mérőrendszerekkel való megmérése és a 
kipufogógáz-áram kiszámítása az alábbi képlettel: 
   
G
EXHW  = G AIRW + G FUEL (nedves kipufogógáz-tömegre) 
   A kipufogógáz-áram meghatározásának a leolvasott érték ± 2,5%-án belüli 
pontosságúnak kell lennie. 
 2.4. A hígított kipufogógáz árama
 
  Teljes átáramlású hígító rendszer használata esetén (az ETC-nél kötelező) a hígított 
kipufogógáz szennyezőanyag-kibocsátásának számításához ismerni kell a hígított kipufogógáz áramát (lásd a 2. függelék 4.3. bekezdését). A hígított kipufogógáz teljes tömegáramát (G
TOTW ) vagy az egész ciklus alatt átáramlott hígított kipufogógáz teljes 
tömegét (M TOTW ) PDP-vel (Positive Displacement Pump, azaz térfogat-kiszorításos 
szivattyú) vagy CFV-vel (Critical Flow Venturi, azaz kritikus áramlású Venturi-cső) kell mérni (4. melléklet 6. függelékének 2.3.1. bekezdése). A pontosságnak a leolvasott érték ± 2%-án belülinek kell lennie, és azt a 4. melléklet 5. függelékének 2.4. bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően kell meghatározni.  
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/135
 
3. A GÁZ-HALMAZÁLLAPOTÚ ÖSSZETEVŐK MEGHATÁROZÁSA 
 3.1. A gázelemző készülékek általános előírásai
 
  A gázelemző készülékeknek olyan méréstartománnyal kell rendelkezniük, amely 
alkalmas a kipufogógáz-összetevők koncentrációinak megkívánt pontosságú mérésére (3.1.1. bekezdés). A gázelemző készüléket ajánlatos úgy használni, hogy a mért koncentráció a teljes méréstartomány 15%-a és 100%-a közé essen.  
  Amennyiben olyan kijelző rendszereket (számítógépek, adatregisztráló berendezések) 
alkalmaznak, amelyek a teljes méréstartomány 15%-a alatt is megfelelő pontosságúak és felbontóképességűek, akkor a teljes méréstartomány 15%-a alatti mérések is elfogadhatók. Ebben az esetben kiegészítő kalibrálást kell végezni legalább négy, nullától különböző, egyenletesen elosztott ponton, a 4. melléklet 5. függelékének 1.5.5.2. bekezdése szerint felvett kalibrálási görbék pontosságának biztosítása érdekében. 
  A berendezés elektromágneses kompatibilitási (EMC) szintjének biztosítania kell, hogy 
a járulékos hibák minimálisak legyenek. 
 3.1.1. Mérési hiba   A teljes mérési hiba, beleértve a más gázokkal szembeni keresztérzékenységet is (lásd a 
4. melléklet 5. függelékének 1.9. bekezdését) nem haladhatja meg a leolvasott érték ± 5%-a vagy a teljes skálaérték ± 3,5%-a közül a kisebbiket. 100 ppm-nél kisebb koncentrációk esetén a mérési hiba nem lehet ± 4 ppm-nél nagyobb. 
 3.1.2. Reprodukálhatóság   A reprodukálhatóság, ami egy adott kalibráló gázra vagy egy felsőérték-kalibráló gázra 
kapott tíz egymás utáni mérési eredmény szórásának 2,5-szerese, nem lehet nagyobb, mint a teljes méréstartományhoz tartozó koncentráció ± 1%-a minden használt tartományban 155 ppm (vagy ppm C) fölött, illetve ± 2%-a minden használt tartományban 155 ppm (vagy ppm C) alatt. 
 3.1.3. Zaj   A gázelemző készülék csúcstól csúcsig válaszadása nullázó és kalibráló vagy felsőérték-
kalibráló gázokra bármely 10 másodperces időközben nem lehet nagyobb, mint a teljes méréstartomány 2%-a az összes használt tartományban. 
 L 375/136 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
3.1.4. Nullpont-eltolódás 
  A nullpont-eltolódásnak egy egyórás időtartam során kisebbnek kell lennie, mint a teljes 
méréstartomány 2%-a a legalacsonyabb használt tartományban. A nullpontválasz meghatározása: az átlagos válasz, a zavarójelet is beleértve, egy nullázógázra egy 30 másodperces időtartam alatt. 
 3.1.5 Felsőérték-eltolódás   A felsőérték-eltolódásnak egy egyórás időtartam során kisebbnek kell lennie, mint a 
teljes méréstartomány 2%-a a legalacsonyabb használt tartományban. A felsőérték definíciója: a felsőérték-válasz és a nullpontválasz közötti különbség. A felsőérték-válasz: az átlagos válasz, a zavarójelet is beleértve, egy felsőérték-kalibráló gázra egy 30 másodperces időtartam alatt.  
 3.2. Gázszárítás
 
  Az opcionális gázszárító készülék csak minimális hatással lehet a mért gázok 
koncentrációjára. Kémiai szárítók nem fogadhatók el a mintában lévő víz eltávolítására. 
 3.3. Gázelemző készülékek
 
  Az alkalmazandó mérési elveket a 3.3.1. - 3.3.4. bekezdések írják le. A mérőrendszerek 
részletes leírását a 4. melléklet 6. függeléke tartalmazza. A mérendő gázokat az alábbi készülékekkel kell elemezni. Nem lineáris elemző készülékek esetében megengedett a linearizáló áramkörök használata. 
 3.3.1. Szén-monoxid- (CO-) elemzés   A szén-monoxid-elemző készüléknek nem diszperzív infravörös abszorpciós (NDIR) 
gázelemző készüléknek kell lennie. 
 3.3.2. Szén-dioxid- (CO
2-) elemzés 
  A szén-dioxid-elemző készüléknek nem diszperzív infravörös abszorpciós (NDIR) 
gázelemző készüléknek kell lennie. 
 3.3.3. Szénhidrogén- (HC-) elemzés   Dízelmotorok és PB-gázüzemű motorok esetében a szénhidrogén-elemző készüléknek 
fűtött lángionizációs detektornak (HFID) kell lennie oly módon fűtött detektorral, szelepekkel, csövezéssel stb., hogy az a gáz hőmérsékletét 463 K ±10 K (190 ±10°C) értéken tartsa. Földgázüzemű motorok esetében az alkalmazott módszertől függően a szénhidrogén-elemző készülék lehet egy nem fűtött lángionizációs detektor (FID) (lásd a 4. melléklet 6. függelékének 1.3. bekezdését). 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/137
 
3.3.4. A nem metán szénhidrogének (NMHC) elemzése (csak földgázüzemű motorokra) 
  A nem metán szénhidrogéneket a következő módszerek valamelyikével kell 
meghatározni: 
 3.3.4.1 Gázkromatográfiás (GC) módszer   A nem metán szénhidrogéneket úgy kell meghatározni, hogy a 3.3.3. bekezdés szerint 
megmért szénhidrogénekből le kell vonni a 423 K (150°C) hőmérsékleten kondicionált, gázkromatográffal (GC) kielemzett metánt. 
 3.3.4.2. Nem metán eltávolító (NMC) módszer   A nem metán frakció meghatározását egy, a 3.3.3. bekezdés szerinti FID-del sorba 
kötött fűtött NMC-vel kell végezni, kivonva a metánt a szénhidrogénekből. 
 3.3.5. A nitrogén-oxidok (NO
x) elemzése 
  Száraz alapon való mérésnél a nitrogén-oxid-elemző készüléknek NO
2/NO konverterrel 
rendelkező kemilumineszcens detektornak (CLD) vagy fűtött kemilumineszcens detektornak (HCLD) kell lennie. Nedves alapon történő mérésnél 328 K (55°C) feletti hőmérsékleten tartott konverteres HCLD-t kell használni, feltéve, hogy a víz csillapító hatásának ellenőrzése (lásd a 4. melléklet 5. függelékének 1.9.2.2 bekezdését) megfelelő eredményt adott.  
 3.4. A gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátás mintavétele
 
 3.4.1. Hígítatlan kipufogógáz (csak ESC)   A gáz-halmazállapotú szennyező anyagok mintavételére szolgáló szondákat, amennyire 
lehetséges, legalább 0,5 m-rel vagy három kipufogócső-átmérővel – attól függően, melyik a nagyobb – a kipufogógáz-rendszer kilépési helye elé és elég közel a motorhoz kell elhelyezni ahhoz, hogy a kipufogógáz hőmérséklete a szondánál legalább 343 K (70°C) legyen. 
  Többhengeres, elágazó kipufogó-gyűjtőcsővel rendelkező motoroknál a szondát a 
motortól elég messze kell elhelyezni ahhoz, hogy a minta az összes henger szennyezőanyag-kibocsátásának átlagát képviselje. Elkülönített kipufogógyűjtőcső-csoportokkal rendelkező többhengeres motoroknál, például V-motoroknál, megengedhető a külön csoportonkénti mintavétel és az átlagos szennyezőanyag-kibocsátás kiszámítása. Más módszerek is használhatók, ha kimutatták, hogy a fentiekkel azonos eredményt adnak. A kipufogógáz szennyezőanyag-kibocsátásának kiszámításához a motor teljes kipufogógáz-tömegáramát kell használni. 
 Amennyiben a motor kipufogógáz-utókezelő rendszerrel van felszerelve, a kipufogógáz-
mintát a kipufogógáz-utókezelő rendszer utáni vezetékszakaszból kell venni. 
 L 375/138 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
3.4.2. Hígított kipufogógáz (kötelező az ETC-nél, választható az ESC-nél) 
  A motor és a teljes átáramlású hígító rendszer közötti kipufogócsőnek meg kell felelnie 
a 4. melléklet 6. függelékének 2.3.1. EP bekezdésében foglalt követelményeknek. 
   A gáz-halmazállapotú szennyező anyagok kibocsátásának mintavételére szolgáló 
szondát (szondákat) a hígítóalagútban a részecske-mintavevő szonda közvetlen közelében és olyan ponton kell elhelyezni, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredett.  
   Az ETC-vizsgálat során a mintavétel általában kétféleképpen végezhető:   – a teljes ciklus során keletkező szennyező anyagokat mintavevő zsákban gyűjtik 
össze, és a vizsgálat befejezése után elemzik, 
   – a szennyező anyagokat a ciklus során folyamatosan gyűjtik és összesítik; ez a 
módszer kötelező a HC és a NO
x esetében. 
 4. A RÉSZECSKÉK MEGHATÁROZÁSA   A részecskék meghatározásához hígítórendszerre van szükség. A hígítás részleges 
átáramlású (csak az ESC-nél) vagy teljes átáramlású (kötelező az ETC-nél) hígítórendszerrel végezhető el. A hígítórendszer átbocsátóképességének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy teljes mértékben kiküszöbölje a víz lecsapódását a hígító- és a mintavevő rendszerben, és a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a közvetlenül a szűrőtartók előtt lévő szakaszban 325 K (52 °C) hőmérsékleten vagy az alatt tartsa. Megengedett a hígítólevegő szárítása a hígító rendszerbe való belépés előtt, és ez különösen hasznos akkor, ha a hígítólevegő nedvességtartalma magas. A hígítólevegő hőmérsékletének 298 K ± 5 K-nek (25 °C ± 5°C) kell lennie. Ha a környezeti hőmérséklet alacsonyabb, mint 293 K (20°C), ajánlatos a hígítólevegőt a 303 K (30 °C) felső hőmérsékleti határ fölé melegíteni. A kipufogógáznak a hígítóalagútba való bevezetése előtt azonban a hígítólevegő hőmérséklete nem lehet magasabb, mint 325 K (52°C). 
  A részleges átáramlású rendszert úgy kell kialakítani, hogy az a kipufogógáz-áramot két 
részre válassza, amelyek közül a kisebbiket hígítják fel levegővel, majd használják a részecskék megmérésére. Ehhez alapvetően fontos a hígítási arány nagyon pontos meghatározása. Többféle megosztási módszer használható, így a megosztás módja jelentős mértékben meghatározza, hogy milyen mintavevő berendezéseket kell használni, illetve milyen eljárásokat kell alkalmazni (4. melléklet 6. függelékének 2.2. bekezdése). A részecske-mintavevő szondát a gázmintavevő szonda közvetlen közelében és a 3.4.1. bekezdés előírásainak megfelelően kell beépíteni. 
  A részecskék tömegének meghatározásához egy részecske-mintavevő rendszerre, 
részecske-mintavevő szűrőkre, egy analitikai mérlegre, valamint egy hőmérséklet- és nedvességtartalom-szabályozással ellátott mérőkamrára van szükség.  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/139
 
 A részecske-mintavételre az egyszűrős módszert (lásd a 4.1.3. bekezdést) kell használni, 
amely egyetlen szűrőpárt alkalmaz az egész vizsgálati ciklus során. Az ESC-vizsgálat 
esetében különös figyelmet kell fordítani a mintavételi időkre és a vizsgálat mintavételi szakaszában az áramlásra.  
 4.1. Részecske-mintavevő szűrők
 
 4.1.1. A szűrők leírása   Fluórkarbon bevonatú üvegszál szűrőket vagy fluórkarbon alapú membránszűrőket kell 
használni. Minden szűrőtípusnak legalább 95%-os 0,3 µm DOP (dioktilftalát) mintavételi hatékonysággal kell bírnia 35 és 80 cm/s közötti merőleges gázáramlási sebesség mellett. 
 4.1.2. A szűrők mérete   A részecskeszűrők átmérőjének legalább 47 mm-nek (37 mm hasznos átmérő) kell 
lennie. Nagyobb átmérőjű szűrők elfogadhatók (4.1.5. bekezdés). 
 4.1.3. Elsődleges és másodlagos szűrők   A vizsgálati műveletsorozat alatt a hígított kipufogógázt két egymás után elhelyezett 
szűrőn (egy elsődleges és egy másodlagos szűrőn) kell átengedni. A másodlagos szűrő legfeljebb 100 mm-rel lehet az elsődleges szűrő után elhelyezve, de azzal nem érintkezhet. A szűrőket külön vagy párban is lehet lemérni, utóbbi esetben a szennyezett oldalukat egymás felé fordítva. 
 4.1.4. Merőleges sebesség a szűrőnél   A gáz szűrő síkjára merőleges áramlási sebességének 35 és 80 cm/s között kell lennie. A 
vizsgálat előtt és a vizsgálat után mért nyomásesés-növekedés nem lehet több mint 25 kPa. 
 4.1.5. Szűrőterhelés   Az ajánlott minimális szűrőterhelés 0,5 mg/1075 mm
2 hasznos felület. A leggyakrabban 
használt szűrőméretekre vonatkozó értékek a 9. táblázatban láthatók. 
   9. táblázat
: Ajánlott szűrőterhelések 
 
Szűrő átmérője (mm)  Ajánlott hasznos átmérő  Ajánlott legkisebb terhelés
47 37 0,5 
70 60 1,3 
90 80 2,3 
110 100 3,6 
 L 375/140 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
4.2. A mérőkamra és az analitikai mérleg leírása  
 
4.2.1. A mérőkamrára vonatkozó feltételek   A részecskeszűrők kondicionálására és mérésére szolgáló kamra (vagy helyiség) 
hőmérsékletét minden szűrőkondicionálás és -mérés alatt 295 K ± 3 K (22°C ± 3°C) közötti értéken kell tartani. A nedvességtartalmat 282,5 K ± 3 K (9,5°C ± 3°C) harmatpont és 45% ± 8% relatív nedvességtartalom értéken kell tartani. 
 4.2.2. A referenciaszűrő lemérése   A kamrának (helyiségnek) mentesnek kell lennie minden olyan környezeti 
szennyeződéstől (például portól), ami a stabilizálódás alatt lerakódhatna a részecskeszűrőkre. A mérőhelyiségben a 4.2.1. bekezdésben megadott értékektől való eltérések (zavarok) csak akkor engedhetők meg, ha azok időtartama nem haladja meg a 30 percet. A mérőhelyiségnek a személyzet belépése előtti időszakban kell megfelelnie az előírt követelményeknek. Legalább két használatlan referenciaszűrőt vagy referencia-szűrőpárt kell lemérni a mintavevő szűrő(pár) mérésével lehetőleg egy időben, de mindenképpen négy órán belül. A referenciaszűrők méretének és anyagának ugyanolyannak kell lenni, mint a mintavevő szűrőké. 
  Ha a referenciaszűrők (referencia-szűrőpárok) átlagos súlya a mintavevő szűrők 
mérlegelései közötti időben nagyobb mértékben változik meg, mint az ajánlott legkisebb szűrőterhelés (4.1.5. bekezdés) ± 5%-a (szűrőpár esetén ± 7,5%-a), az összes mintavevő szűrőt el kell dobni, és a szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálatot meg kell ismételni. 
   Ha a 4.2.1. bekezdésben leírt mérőhelyiség-stabilitási kritériumok nem teljesülnek, de a 
referencia-szűrő(pár) mérése kielégíti a fenti feltételeket, a motorgyártó választhat, hogy vagy elfogadja a mintavevő szűrősúlyokat, vagy semmisnek tekinti a vizsgálatot, kijavítja a mérőhelyiség szabályozását, és újra lefolytatja a vizsgálatot. 
 4.2.3. Analitikai mérleg   Az összes szűrő súlyának megállapításához használt analitikai mérleg pontosságának 
(szórásának) 20 µg-nak, felbontásának 10 µg-nak (1 osztás = 10 µg) kell lennie. 70 mm-nél kisebb átmérőjű szűrők esetében a pontosságnak és a felbontásnak 2 µg-nak, illetve 1 µg-nak kell lennie. 
 4.2.4. A statikus elektromosság hatásainak kiküszöbölése   A statikus elektromosság hatásainak kiküszöbölése érdekében a szűrők töltését mérés 
előtt közömbösíteni kell, pl. polónium közömbösítővel vagy hasonló hatású készülékkel. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/141
 
4.3. A részecskemérés további előírásai  
 
 A hígítórendszer és a mintavevő rendszer minden olyan részét, amely kapcsolatba kerül 
kezeletlen és hígított kipufogógázzal, a kipufogócsőtől a szűrőtartóig úgy kell kialakítani, hogy a részecskék lerakódása vagy megváltozása minimális legyen. Minden alkatrésznek a kipufogógázok összetevőivel kölcsönhatásba nem lépő, villamos vezető anyagból kell készülnie, és az elektrosztatikus hatások kiküszöbölése céljából földeltnek kell lennie. 
 5. A FÜSTÖLÉS MEGHATÁROZÁSA   Ez a bekezdés az ELR-vizsgálathoz előírt, illetve választható vizsgálati berendezéseket 
írja le. A füstölést olyan füstölésmérővel kell mérni, amely mind a fényelnyelést, mind pedig a fényelnyelési együtthatót kijelzi. A fényelnyelés-kijelző üzemmódot csak a füstölésmérő kalibrálásához és ellenőrzéséhez szabad használni. A vizsgálati ciklus alatti füstértékeket a fényelnyelési együtthatót kijelző üzemmódban kell mérni. 
 5.1. Általános követelmények
 
  Az ELR-vizsgálathoz olyan füstölésmérő és adatfeldolgozó rendszert kell használni, 
amely három funkcionális egységet foglal magában. Ezek az egységek egyetlen készülékben is egyesíthetők, de felállíthatók egymással összekapcsolt elemek rendszereként is. A három funkcionális egység a következő: 
  – a 4. melléklet 6. függelékének 3. bekezdése szerinti füstölésmérő,    – olyan adatfeldolgozó egység, amely képes a 4. melléklet 1. függelékének 6. 
pontjában leírt funkciók ellátására, és 
  
– egy nyomtató és/vagy elektronikus adathordozó, a 4. melléklet 1. függelékének 6.3. 
bekezdésében leírt szükséges füstértékek rögzítésére és kiírására. 
 5.2. Különleges követelmények
 
 5.2.1. Linearitás   A linearitásnak a fényelnyelési érték ± 2%-án belül kell lennie.  5.2.2. Nullponteltolódás   A nullponteltolódás egy óra alatt nem haladhatja meg a fényelnyelési érték ± 1%-át.  5.2.3. A füstölésmérő kijelzője és mérési tartománya   A fényelnyelés kijelzésekor a tartománynak a fényelnyelés 0-100%-os tartományának, a 
leolvashatóságnak pedig a fényelnyelés 0,1%-ának kell megfelelnie. A fényelnyelési L 375/142 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
együttható kijelzésekor a tartománynak a 0-30 m-1 fényelnyelési együttható 
tartománynak, a leolvashatóságnak a 0,01 m-1 fényelnyelési együtthatónak kell 
megfelelnie. 
 
5.2.4. A műszer válaszideje   A füstölésmérő fizikai válaszideje nem lehet 0,2 mp-nél hosszabb. A fizikai válaszidő 
az az idő, amely aközött telik el, hogy a gyorsreagálású vevő eléri a teljes eltérés 10%-át, illetve 90%-át, ha a megmért gáz fényelnyelése 0,1 mp-nél rövidebb idő alatt változik meg. 
  A füstölésmérő fizikai válaszideje nem lehet 0,05 mp-nél hosszabb. A villamos 
válaszidő az az idő, amely aközött telik el, hogy a füstölésmérő kimenő jele a teljes méréstartomány 10%-át, illetve 90%-át eléri, ha a fényforrás 0,01 mp-nél rövidebb idő alatt megszakad vagy teljesen kialszik. 
 5.2.5. Semleges optikai szűrő   A füstölésmérő kalibrálásához, a linearitás méréséhez, vagy a felsőérték beállításához 
használt semleges optikai sűrűségszűrők fényelnyelésértékét 1,0%-os pontossággal kell ismerni. A szűrő névleges értékének pontosságát évente legalább egyszer ellenőrizni kell nemzeti vagy nemzetközi szabványokhoz hasonlítható referenciaeszközök használatával. 
   A semleges optikai sűrűségszűrők precíziós készülékek, és használat közben könnyen 
megsérülhetnek. Használatukat a minimumra kell szorítani, szükség esetén azonban nagy gonddal kell eljárni, hogy a szűrők meg ne karcolódjanak és be ne szennyeződjenek. 
 
__________ 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/143
 
4. melléklet – 5. függelék  
 
KALIBRÁCIÓS ELJÁRÁS 
 
 1. AZ ELEMZŐ MŰSZEREK KALIBRÁLÁSA  1.1. Bevezetés
 
  Minden elemző készüléket olyan gyakorisággal kell kalibrálni, ami ahhoz szükséges, 
hogy ezen előírás pontosságra vonatkozó követelményei teljesüljenek. Ez a bekezdés a 4. melléklet 4. függelékének 3. bekezdésében és a 4. melléklet 6. függelékének 1. bekezdésében szereplő elemző készülékeknél alkalmazandó kalibrálási módszer leírását tartalmazza. 
 1.2. Kalibráló gázok
 
  A kalibráló gázok megengedett tárolási idejét figyelembe kell venni.  A kalibráló gázok gyártó által megállapított lejárati idejét fel kell jegyezni.  1.2.1. Tiszta gázok   A gázok megkívánt tisztaságát az alábbiakban megadott szennyezettségi határértékek 
határozzák meg. A művelethez az alábbi gázokra van szükség: 
   Tisztított nitrogén   (Szennyezettség ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO
2, ≤ 0,1 ppm NO) 
   Tisztított oxigén   (Tisztaság > 99,5 tf % O
2) 
   Hidrogén-hélium keverék   (40 ± 2% hidrogén, a többi hélium)   (Szennyezettség ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO
2) 
   Tisztított szintetikus levegő   (Szennyezettség ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO
2, ≤ 0,1 ppm NO)  
 (Oxigéntartalom 18-21 tf % között)   Tisztított propán vagy CO a CVS verifikáláshoz  1.2.2. Kalibráló és felsőérték-beállító gázok   Az alábbi kémiai összetételű gázkeverékekre van szükség:    C
3H 8  és tisztított szintetikus levegő (lásd az 1.2.1. bekezdést); L 375/144 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
  CO és tisztított nitrogén;    NO
x  és tisztított nitrogén (e kalibráló gáz NO 2-tartalma nem haladhatja meg 
NO-tartalmának 5%-át); 
   CO
2  és tisztított nitrogén 
   CH
4  és tisztított szintetikus levegő 
   C
2H 6  és tisztított szintetikus levegő 
  Megjegyzés
: Más gázkombinációk is megengedhetők, ha a gázok nem lépnek 
egymással reakcióba. 
  A kalibráló és a felsőérték-beállító gáz tényleges koncentrációjának a névleges érték ± 
2%-án belül kell lennie. A kalibráló gázok koncentrációját mindig térfogatarányban kell megadni (térfogatszázalék vagy térfogat ppm). 
 A kalibráláshoz és a felsőérték beállításához használt gázokat gázkeverővel is elő lehet 
állítani, nagy tisztaságú N
2-nel vagy nagy tisztaságú szintetikus levegővel hígítva. A 
keverőberendezés pontosságának olyannak kell lennie, hogy a hígított kalibráló gázok koncentrációja ± 2%-on belül legyen meghatározható. 
 1.3. A gázelemző készülékek és a mintavevő rendszer működtetési folyamata
 
  A gázelemző készülékeket a készülék gyártójának üzembe helyezési és kezelési 
előírásainak megfelelően kell működtetni. Az 1.4. – 1.9. bekezdésekben leírt minimális követelményeket be kell tartani. 
  1.4. Gáztömörségi vizsgálat
 
  El kell végezni a rendszer gáztömörségi vizsgálatát. A szondát le kell kapcsolni a 
kipufogórendszerről, és a rendszer végét le kell zárni. A gázelemző készülék szivattyúját be kell kapcsolni. A kezdeti stabilizálódási időszak után minden áramlásmérőnek nulla értéket kell mutatnia. Ellenkező esetben ellenőrizni kell a mintavevő vezetéket, és a hibát ki kell javítani. 
  A legmagasabb megengedett szivárgási érték a vákuumoldalon a rendszer ellenőrzés 
alatt álló részén használat közben átáramló mennyiség 0,5%-a lehet. A használat közbeni átáramló mennyiség megbecsüléséhez a gázelemző készüléken és a megkerülő vezetéken átfolyó mennyiség vehető figyelembe. 
  Egy másik módszer egy koncentrációváltás előidézése a mintavevő vezeték elején 
nullázógázról kalibrálógázra való átváltással. Ha megfelelő idő eltelte után a koncentráció kisebbnek mutatkozik, mint a bevezetett gázé, az kalibrálási vagy szivárgási problémát jelez. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/145
 
 
1.5. Kalibrációs eljárás  
 1.5.1. Műszeregység   A műszeregységet kalibrálni kell, és a kalibrálási görbéket standard gázokkal 
összehasonlítva kell ellenőrizni. Ugyanakkora gázáramot kell alkalmazni, mint a kipufogógáz mintavételezésekor. 
 1.5.2. Bemelegítési idő   A bemelegítési időnek meg kell felelnie a gyártó ajánlásainak. Ha külön nincs megadva, 
ajánlatos a gázelemző készülékeket legalább két órán át előmelegíteni. 
 1.5.3. NDIR és HFID elemzőkészülék   Az NDIR gázelemző készüléket szükség szerint be kell hangolni, és a HFID gázelemző 
készülék lángját optimalizálni kell (1.8.1. bekezdés). 
 1.5.4. Kalibrálás   A szokásos körülmények között használt valamennyi működési tartományt kalibrálni 
kell. 
  Tisztított szintetikus levegővel (vagy nitrogénnel) be kell állítani a CO-, CO
2, NO x- és 
szénhidrogén (HC)-elemző készülékek nullpontjait. 
  A megfelelő kalibráló gázokat be kell vezetni a gázelemző készülékekbe, az értékeket 
fel kell jegyezni, majd az 1.5.5. bekezdés szerint el kell készíteni a kalibrálási görbét. 
  A nullázást ismét ellenőrizni kell, és szükség esetén meg kell ismételni a kalibrálási 
eljárást. 
 1.5.5. A kalibrálási görbe előállítása    1.5.5.1. Általános szempontok   A gázelemző készülék kalibrálási görbéjét (a nullpontot nem számítva) legalább öt, a 
lehető legegyenletesebben elosztott pont alapján kell megállapítani. A legnagyobb névleges koncentráció a teljes skála legalább 90%-ának feleljen meg. 
   A kalibrálási görbét a legkisebb négyzetek módszerével kell meghatározni. Ha az 
eredményül kapott polinom háromnál magasabb fokú, a kalibrálási pontok száma (a nullpontot is beleértve) legalább e polinom fokszáma plusz 2 legyen. 
  A kalibrálási görbe legfeljebb ± 2%-kal térhet el az egyes kalibrálási pontok névleges L 375/146 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
értékétől, illetve a teljes skála legfeljebb ± 1%-ával a nullponton. 
 A kalibrálási görbéből és a kalibrálási pontokból ellenőrizni lehet a kalibrálás 
helyességét. A gázelemző készülék különböző jellemző paramétereit fel kell tüntetni, 
különösen: 
   – a mérési tartományt,   – az érzékenységet,   – a kalibrálás elvégzésének időpontját.   1.5.5.2. Kalibrálás a teljes skála 15% alatti részén   A gázelemző készülék kalibrálási görbéjét (a nullponton kívül) a teljes skála 15%-a 
alatti névleges értékek között egyenletesen elosztott, legalább 4 további kalibrálási pont alapján kell felvenni. 
  A kalibrálási görbe kiszámítása a legkisebb négyzetek módszerével történik.   A kalibrálási görbe legfeljebb ± 4%-kal térhet el az egyes kalibrálási pontok névleges 
értékétől, illetve a teljes skála legfeljebb ± 1%-ával a nullponton. 
 1.5.5.3. Alternatív módszerek   Ha igazolható, hogy az alternatív módszerek (pl. számítógép, elektronikus vezérlésű 
tartományváltó stb.) azonos pontosságot nyújtanak, akkor ezeket az alternatívákat is lehet használni. 
 1.6. A kalibrálás ellenőrzése
 
  A szokásosan használt működési tartományokat minden elemzés előtt ellenőrizni kell az 
alábbi eljárással. 
  A kalibrálást egy nullázógáz és egy olyan szélsőérték-kalibráló gáz alkalmazásával kell 
ellenőrizni, amelynek névleges értéke meghaladja a mérési tartomány teljes skálájának 80%-át. 
  Ha a két figyelembe vett ponton a talált érték a teljes skála legfeljebb ± 4%-ával tér el a 
gyártó által megadott referenciaértéktől, a beállítási paraméterek módosíthatók. Ellenkező esetben új kalibrálási görbét kell felvenni az 1.5.5. bekezdésnek megfelelően. 
 1.7. A NO
x-konverter hatékonyságának vizsgálata  
  A NO
2-nek NO-dá történő átalakítására használt konverter hatékonyságát az 1.7.1. – 
1.7.8. bekezdésekben leírt módon kell ellenőrizni (6. ábra). 
  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/147
 
 
 
solenoid valve Mágnesszelep 
AC Váltakozó áram 
Variac Változtatható feszültségű transzformátor 
Ozonator Ózonfejlesztő 
to analyzer A gázelemző készülékhez 
 
6. ábra : Az NO 2-konverter hatékonyságát ellenőrző készülék sematikus ábrája 
 
 1.7.1. A vizsgáló berendezés   A 6. ábrán látható vizsgáló berendezéssel (lásd a 4. melléklet 4. függelékének 3.3.5. 
bekezdését is) és az alább leírt eljárással, egy ózonfejlesztő segítségével ellenőrizhető a konverter hatékonysága. 
 1.7.2. Kalibrálás   A CLD-t és a HCLD-t a leggyakrabban használt üzemi tartományban kell kalibrálni a 
gyártó előírásainak megfelelően, nullázó és kalibráló gáz használatával (a kalibráló gáz NO-tartalmának az üzemi tartomány körülbelül 80%-ának kell lennie, és a gázkeverék NO
2-koncentrációjának kisebbnek kell lennie, mint a NO-koncentráció 5%-a). Az NO x-
elemző készüléknek NO-üzemmódban kell lennie úgy, hogy a kalibráló gáz nem halad át a konverteren. A jelzett koncentrációt fel kell jegyezni. 
 1.7.3. Számítás   Az NO
x-konverter hatékonyságát az alábbi módon kell kiszámítani: 
 
 L 375/148 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
    100*d - cb - a  1  (%) g Hatékonysá ⎟⎠⎞⎜⎝⎛+ =  
 
 ahol   a = az NO
x-koncentráció az 1.7.6. bekezdés szerint 
 b = az NO x-koncentráció az 1.7.7. bekezdés szerint 
 c = az NO-koncentráció az 1.7.4. bekezdés szerint  d = az NO-koncentráció az 1.7.5. bekezdés szerint  1.7.4. Oxigén hozzáadása   Egy T-idomon keresztül oxigént vagy túlnyomás nélküli levegőt kell folyamatosan 
hozzáadni a gázáramhoz, amíg a kijelzett koncentráció nem lesz kb. 20%-kal kisebb az 1.7.2. bekezdés szerinti kijelzett kalibrálási koncentrációnál. (A gázelemző készülék NO-üzemmódban van.) A kijelzett „c” koncentrációt fel kell jegyezni. A folyamat alatt az ózonfejlesztő nem működik. 
 1.7.5. Az ózonfejlesztő működtetése   Ekkor az ózonfejlesztőt be kell kapcsolni, és elegendő ózont kell fejleszteni ahhoz, hogy 
a NO-koncentrációt levigye az 1.7.2. bekezdés szerinti kalibrálási koncentráció 20%-a körüli értékre (legfeljebb 10%-ra). A jelzett „d” koncentrációt fel kell jegyezni. (A gázelemző készülék NO-üzemmódban van.) 
 1.7.6. NO
x-üzemmód 
  Ekkor az NO-elemző készüléket NO
x-üzemmódba kell kapcsolni, hogy a (NO, NO 2, O 2 
és N 2 összetételű) gázkeverék áthaladjon a konverteren. A kijelzett „a” koncentrációt fel 
kell jegyezni. (A gázelemző készülék NO x-üzemmódban van.) 
 1.7.7. Az ózonfejlesztő kikapcsolása   Ekkor az ózonfejlesztőt ki kell kapcsolni. Az 1.7.6. bekezdésben leírt gázkeverék a 
konverteren át halad a detektorba. A kijelzett „b” koncentrációt fel kell jegyezni. (A gázelemző készülék NO
x-üzemmódban van.) 
 1.7.8. NO-üzemmód   A berendezést NO-üzemmódba kapcsolva, kikapcsolt ózonfejlesztő mellett az oxigén 
vagy a szintetikus levegő áramlása is megszűnik. A gázelemző készüléken leolvasható NO
x-érték legfeljebb ± 5%-kal térhet el az 1.7.2. bekezdés szerint mért értéktől. (A 
gázelemző készülék NO-üzemmódban van.) 
  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/149
 
1.7.9. Vizsgálati időközök 
  A konverter hatékonyságát a NO
x-elemző készülék minden egyes kalibrálása előtt meg 
kell vizsgálni. 
 1.7.10. Hatékonysági követelmény   A konverter hatékonysága nem lehet kisebb 90%-nál, de akár 95%-os hatékonyság is 
erősen ajánlott. 
  Megjegyzés
: Ha a gázelemző készülék leggyakrabban használt tartományában az 
ózonfejlesztő nem tudja elérni a koncentráció 80%-ról 20%-ra való csökkentését az 1.7.5. bekezdésben foglaltak szerint, akkor azt a legmagasabb tartományt kell használni, amelynél ez a csökkentés még elérhető. 
 1.8. A FID beállítása
 
 1.8.1. A detektorválasz optimalizálása   A FID-et a készülék gyártójának előírásai szerint kell beállítani. A leggyakrabban 
használt mérési tartományban a válasz optimalizálására levegővel kevert propán kalibráló gázt kell használni. 
  A gyártó ajánlása szerinti üzemanyag- és levegőáramok mellett egy 350 ± 75 ppm C 
(széntartalmú) kalibráló gázt kell a gázelemző készülékbe vezetni. A reagálást egy adott üzemanyag-áramnál a kalibráló gázra adott válasz és a nullázó gázra adott válasz különbségéből kell meghatározni. Az üzemanyag-áramot lépésenként kell változtatni a gyártó ajánlása alatti és feletti értékekre. Ezeknél az üzemanyag-áramoknál fel kell jegyezni a kalibrációs és a nullázó választ. A kalibrációs és a nullázó válasz közötti különbséget egy görbén kell ábrázolni, és az üzemanyag-áramot a görbe dús oldalára kell beállítani. 
  1.8.2. Szénhidrogén-választényezők   A gázelemző készüléket propán-levegő keverékkel és tisztított szintetikus levegővel kell 
kalibrálni az 1.5. bekezdés szerint. 
  A választényezőket a gázelemző készülék üzembeállításakor és nagyobb üzemszünetek 
után kell meghatározni. Az egy bizonyos szénhidrogén fajtára vonatkozó egyedi (R
f) 
választényező a FID C1 leolvasási értéknek és a gáztartályban lévő gáz ppm C1-ben kifejezett koncentrációjának az aránya. 
  A vizsgálógáz koncentrációjának olyannak kell lennie, hogy a teljes skála körülbelül 80%-
át adja válaszjelként. A koncentrációt ± 2%-os pontossággal kell ismerni egy térfogatban kifejezett gravimetrikus etalonértékhez képest. Ezen felül a gáztartályt 24 órán át 298 K ± 5 L 375/150 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
K (25°C ± 5°C) hőmérsékleten kell előkondicionálni. 
 
 Az alkalmazandó vizsgálógázok és az ajánlott relatív választényező-tartományok az 
alábbiak: 
  Metán és tisztított szintetikus levegő 1,00  ≤  R
f  ≤  1,15  (dízel- és PB-gázüzemű 
motorok esetében)  
 
 Metán és tisztított szintetikus levegő 1,00  ≤  Rf  ≤  1,07  (földgázüzemű motorok 
esetében) 
 
 Propilén és tisztított szintetikus levegő 0,90 ≤  R f  ≤  1,1 
  Toluol és tisztított szintetikus levegő 0,90 ≤  R
f  ≤  1,10 
  Ezek a propánra és nagy tisztaságú szintetikus levegőre adott R
f = 1,00 
választényezőhöz viszonyított értékek. 
 1.8.3. Az oxigéninterferencia ellenőrzése   Az oxigéninterferenciát a gázelemző készülék üzembeállításakor és nagyobb 
üzemszünetek után kell meghatározni. 
  A választényező definíciója és meghatározási módja megegyezik az 1.8.2. bekezdésben 
leírtakkal. Az alkalmazandó vizsgálógáz és az ajánlott relatív választényező-tartomány az alábbi: 
 
Propán és nitrogén  0,95 ≤ R
f ≤ 1,05 
  Ez az érték a propánra és tisztított szintetikus levegőre vonatkozó R
f = 1,00 
választényezőhöz viszonyított érték. 
  A FID égéslevegő oxigénkoncentrációja legfeljebb ± 1 mól %-kal térhet el a legutóbbi 
oxigéninterferencia ellenőrzésnél használt égéslevegő oxigénkoncentrációjától. Ha a különbség nagyobb, ellenőrizni kell az oxigéninterferenciát, és szükség esetén be kell állítani a gázelemző készüléket. 
  1.8.4. A nem metán eltávolító (NMC, csak földgázüzemű motoroknál) hatásfoka   Az NMC a nem metán szénhidrogéneknek a mintagázból való eltávolítására szolgál 
azáltal, hogy a metánon kívül minden szénhidrogént oxidál. Ideális esetben a konverzió metánra 0%, és minden más szénhidrogénre, amelyet a tesztben az etán képvisel, 100%. Az NMHC pontos mérése érdekében meg kell határozni a két hatásfokot, és fel kell használni az NMHC (nem metán szénhidrogén)-kibocsátás tömegáramának kiszámításához (lásd a 4. melléklet 2. függelékének 4.3. bekezdését). 
  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/151
 
1.8.4.1. Metánhatásfok 
   A metán kalibrációs gázt át kell engedni a FID-en az NMC-n áthaladva, illetve azt 
megkerülve, és fel kell jegyezni a két koncentrációt. A hatásfok az alábbi képlettel határozható meg: 
 
CEconc
concMw
wo= − 1
/ 
  
 ahol 
   conc
w = szénhidrogén-koncentráció, amikor a CH 4 átfolyik az NMC-n 
 conc w/o = szénhidrogén-koncentráció, amikor a CH 4 elkerüli az NMC-t  
  1.8.4.2. Etánhatásfok    Az etán kalibrációs gázt át kell engedni a FID-en az NMC-n áthaladva, illetve azt 
megkerülve, és fel kell jegyezni a két koncentrációt. A hatásfok az alábbi képlettel határozható meg: 
 
CEconc
concEw
wo=− 1
/ 
  
 ahol 
   conc
w = szénhidrogén-koncentráció, amikor a C 2H 6 átfolyik az NMC-n 
 conc w/o = szénhidrogén-koncentráció, amikor a C 2H 6 elkerüli az NMC-t  
  1.9. Interferenciahatások a CO-, CO
2- és NO x-elemző készülékeknél  
  A kipufogógázban lévő, az éppen elemzett gáztól eltérő gázok különféleképpen 
befolyásolhatják a leolvasott értéket. Pozitív interferencia lép fel az NDIR készülékekben, ha a zavaró gáz a mérendő gázzal azonos, de kisebb mértékű hatást kelt. Negatív interferencia lép fel az NDIR készülékekben azáltal, hogy a zavaró gáz kiszélesíti a mért gáz elnyelési sávját, a CLD készülékekben pedig azáltal, hogy a zavaró gáz elnyomja a sugárzást. Az 1.9.1. és 1.9.2. bekezdésben leírt interferencia-ellenőrzést a gázelemző készülék üzembeállítása előtt és nagyobb üzemszünetek után kell elvégezni.  
 1.9.1. CO-elemző készülék interferencia-ellenőrzése   A CO-elemző készülék eredményeire a víz és a CO
2 lehet hatással. Ezért egy, a 
vizsgálat során használt legmagasabb üzemi tartomány teljes skálaértéke 80-100%-ának megfelelő koncentrációjú CO
2-kalibrálógázt kell szobahőmérsékleten vízen 
átbuborékoltatni, és fel kell jegyezni a gázelemző készülék kijelzését. A gázelemző készülék kijelzése nem lehet a teljes skála 1%-ánál nagyobb a 300 ppm vagy afölötti L 375/152 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
tartományokban, és 3 ppm-nél nagyobb a 300 ppm alatti tartományokban. 
  
1.9.2. NO x-elemző készülék csillapításának vizsgálata 
  A CLD (és HCLD) elemző készülékek szempontjából figyelembe veendő két gáz a CO
2 
és a vízgőz. E gázok csillapítási hatása koncentrációjukkal arányos, ezért a vizsgálat alatt várhatóan előforduló legnagyobb koncentrációnál bekövetkező csillapítást meghatározó vizsgálati eljárásokra van szükség. 
 1.9.2.1. CO
2-csillapítási vizsgálat 
  Egy, a legmagasabb üzemi tartomány teljes skálaértéke 80-100%-ának megfelelő 
koncentrációjú CO
2-kalibrálógázt kell átengedni az NDIR elemző készüléken, és a CO 2-
értéket „A”-val jelölve fel kell jegyezni. Ezután körülbelül 50%-ra kell felhígítani NO-kalibrálógázzal, át kell bocsátani az NDIR és (H)CLD elemző készüléken, és a CO
2-, 
illetve NO-értékeket „B”-vel, illetve „C”-vel jelölve fel kell jegyezni. Ekkor a CO 2-t el 
kell zárni, és csak a NO-kalibrálógázt kell a (H)CLD-n átengedni, és az NO-értéket „D”-vel jelölve fel kell jegyezni. 
  A csillapítást, ami nem lehet nagyobb a teljes skála 3%-ánál, az alábbiak szerint kell 
kiszámítani: 
  
   
() ( )100*B* D A* D A* C - 1  (%) s Csillapítá ⎥
⎦⎤
⎢
⎣⎡
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛
−=  
 
 
 ahol 
  A = a hígítatlan CO
2 koncentrációja NDIR-rel mérve, % 
 B = a hígított CO 2 koncentrációja NDIR-rel mérve, % 
 C = a hígított NO koncentrációja (H)CLD-vel mérve, ppm  D = a hígítatlan NO koncentrációja (H)CLD-vel mérve, ppm    A CO
2 és NO-kalibrálógáz hígítására és az értékek mennyiségi meghatározására más 
módszer, pl. a dinamikus elegyítés/keverés is használható. 
    1.9.2.2. A víz csillapító hatásának ellenőrzése   Ez a vizsgálat csak a nedves gáz koncentrációjának méréseire vonatkozik. A víz 
csillapító hatásának kiszámításánál figyelembe kell venni a NO-kalibrálógáz vízgőzzel való hígítását és a keverék vízgőz-koncentrációjának a vizsgálatnál várható értékre történő beállítását. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/153
 
 Egy, a normál üzemi tartomány teljes skálaértéke 80-100%-ának megfelelő 
koncentrációjú NO-kalibrálógázt kell átengedni a (H)CLD elemzőkészüléken, és a NO-
értéket „D”-vel jelölve fel kell jegyezni. Ezután a NO-gázt szobahőmérsékleten vízen kell átbuborékoltatni, át kell bocsátani a (H)CLD-n, és a NO-értéket „C”-vel jelölve fel kell jegyezni. A gázelemző készülék abszolút üzemi nyomását és a vízhőmérsékletet meg kell állapítani, és „E”-vel, illetve „F”-fel jelölve fel kell jegyezni. A keveréknek a buborékoltató-víz „F” hőmérsékletének megfelelő telítési gőznyomását meg kell állapítani, és „G”-vel jelölve fel kell jegyezni. A keverék vízgőz-koncentrációját (H, %-ban) az alábbi módon kell kiszámítani: 
 
H = 100 x (G/E) 
  A hígított NO-kalibrálógáz várható koncentrációja (vízgőzben) (D
e) az alábbiak szerint 
számítandó: 
 
D e = D x ( 1- H/100 ) 
  Dízelmotorok kipufogógázaira a kipufogógáznak a vizsgálat alatt várható legnagyobb 
vízgőz-koncentrációját (H
m, %-ban), H/C = 1,8:1 atomszámarányt feltételezve az 
üzemanyagban, az alábbiak szerint kell a hígítatlan CO 2-kalibrálógáz koncentrációja (az 
1.9.2.1. bekezdésben mért „A”) alapján megbecsülni: 
  
H m = 0,9 × A 
   A víz csillapító hatását, amely nem lehet nagyobb 3%-nál, az alábbiak szerint kell 
kiszámítani: 
 
% csillapítás = 100 x (( D
e - C )/D e) x (H m/H) 
  ahol   D
e = a várható hígított NO-koncentráció ppm-ben 
 C = a hígított NO-koncentráció ppm-ben   H
m = a legnagyobb vízgőz-koncentráció %-ban 
 H = a tényleges vízgőz-koncentráció %-ban   Megjegyzés
: Fontos, hogy ennél a vizsgálatnál a NO-kalibrálógáz NO 2-
koncentrációja minimális legyen, mert a csillapítás számításánál a NO 2 
vízben való elnyelése nincs figyelembe véve. 
  1.10. Kalibrálási időközök
 
  A gázelemző készülékek 1.5. bekezdés szerinti kalibrálását legalább háromhavonként el 
kell végezni, vagy amikor olyan rendszerjavítás vagy -változtatás történt, amely a kalibrálásra hatással lehet. 
 L 375/154 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
2. A CVS (ÁLLANDÓ TÉRFOGATÚ MINTAVEVŐ)-RENDSZER KALIBRÁCIÓJA 
 2.1. Általános megjegyzések
 
  A CVS-rendszert egy, a nemzeti vagy nemzetközi szabványoknak megfelelő pontos 
áramlásmérő és egy fojtókészülék segítségével kell kalibrálni. A rendszeren átáramló gáz mennyiségét különböző fojtás-beállításoknál kell mérni, továbbá mérni kell a rendszer szabályozási paramétereit, és ezeket az áramláshoz kell viszonyítani. 
  Többféle áramlásmérő használható, pl. kalibrált Venturi-cső, kalibrált lamináris 
áramlásmérő, kalibrált forgólapátos áramlásmérő. 
 2.2. A térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) kalibrálása
 
  A szivattyú minden paraméterét a szivattyúval sorbakapcsolt áramlásmérő 
paramétereivel egy időben kell mérni. A számított áramlási értéket (m
3/min-ben a 
szivattyú belépő csonkjánál, abszolút nyomáson és hőmérsékleten) egy, a szivattyú-paraméterek egy bizonyos kombinációjának értékét képviselő korrelációs függvény szerint kell ábrázolni. Ezután meg kell határozni a szivattyúáram és a korrelációs függvény közötti lineáris összefüggést. Ha egy CVS többféle fordulatszámú meghajtással rendelkezik, a kalibrálást minden használt tartományra el kell végezni. A kalibrálás alatt stabil hőmérsékletet kell fenntartani. 
 2.2.1. Az adatok elemzése   A levegőáramlás értékét (Q
s) minden fojtásbeállításra (legalább 6 beállítás) normál 
m3/min egységben kell az áramlásmérő adatai alapján kiszámítani a gyártó által előírt 
módszerrel. Ezután a levegőáramlás értékét m3/fordulat egységben kifejezett 
szivattyúáramlásra (V 0) kell átalakítani, a szivattyú belépő csonkjánál fennálló abszolút 
hőmérséklet és nyomás figyelembevételével az alábbiak szerint: 
 
VQ
nT
Ps
A0273101 3=∗ ∗. 
 
 ahol   Q
s = levegőáram normál körülmények között (101,3 kPa, 273 K), m3/mp 
 T = hőmérséklet a szivattyú belépő csonkjánál, K  p
A = abszolút nyomás a szivattyú belépő csonkjánál (p B–p 1), kPa 
 n = a szivattyú fordulatszáma, ford/mp    A szivattyúnál fellépő nyomásváltozások és a folyadékvisszacsorgási tényező 
kölcsönhatásának figyelembevétele céljából a szivattyú fordulatszáma, a szivattyú belépő és kilépő csonkja közötti nyomáskülönbség és a szivattyú kilépőjén mért abszolút nyomás közötti korrelációs függvény (X
0) az alábbiak szerint számítandó: 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/155
 
Xnp
pp
A01= ∗∆ 
 
 ahol 
  ∆p
p = a szivattyú be- és kilépő csonkja közötti nyomáskülönbség, kPa 
 p A = abszolút kilépő nyomás a szivattyú kilépő csonkjánál, kPa 
  A kalibrációs egyenlet létrehozásához lineáris illesztést kell végrehajtani a legkisebb 
négyzetek módszerével az alábbiak szerint: 
 
V
0 = D 0 - m * (X 0) 
  A D
0 és az m a regressziós egyenest leíró tengelymetszet-, illetve meredekség-állandók. 
   Több fordulatszámú CVS-rendszernél a szivattyú különböző áramlási tartományaihoz 
tartozó kalibrációs görbéknek megközelítőleg párhuzamosaknak kell lenniük, és a (D
0) 
tengelymetszet-értékeknek a szivattyú áramlási tartományának csökkenésével növekedniük kell. 
  Az egyenletből kiszámított értékeknek a V
0 mért értékhez képest ± 0,5%-on belül kell 
lenniük. Az m értéke szivattyúról szivattyúra változik. A részecske-beáramlás a folyadék-visszacsorgás csökkenését fogja eredményezni, amit kisebb m értékek jeleznek. Ezért a kalibrációt a szivattyú üzembe helyezésekor, nagyobb karbantartások után, illetve akkor kell elvégezni, ha az egész rendszer verifikálása (2.4. bekezdés) a folyadék-visszacsorgás mértékének megváltozását jelzi. 
 2.3. A kritikus áramlású Venturi-cső (CFV) kalibrálása
 
  A CFV kalibrálása a kritikus Venturi-cső áramlási egyenletén alapul. A gázáram a 
belépő nyomás és a hőmérséklet függvénye az alábbiak szerint: 
 
QKp
TsvA=∗ 
 ahol   K
v = kalibrációs együttható 
 p A = abszolút nyomás a Venturi-cső belépőjénél, kPa 
 T = hőmérséklet a Venturi-cső bemeneténél, K  2.3.1. Az adatok elemzése   A levegőáramlás értékét (Q
s) minden fojtásbeállításra (legalább 8 beállítás) normál 
m3/min egységben kell kiszámítani az áramlásmérő adatai alapján, a gyártó által előírt 
módszerrel. A kalibrációs együtthatót minden beállításra a kalibrációs adatokból kell kiszámítani az alábbiak szerint: L 375/156 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
KQT
pvs
A=∗ 
 
 ahol 
  Q
s = levegőáram normál körülmények között (101,3 kPa, 273 K), m3/mp  
 T = hőmérséklet a Venturi-cső bemeneténél, K  p
A = abszolút nyomás a Venturi-cső belépőjénél, kPa 
  A kritikus áramlás tartományának megállapításához a K
v-t a Venturi-cső belépő 
nyomásának függvényében kell ábrázolni. Kritikus (fojtott) áramlás esetén a K v értéke 
viszonylag állandó. Ha a nyomás csökken (a vákuum nő), a Venturi-cső fojtása megszűnik, és a K
v értéke csökken, ami azt jelzi, hogy a CFV a megengedett 
tartományon kívül működik. 
  A kritikus áramlás tartományában felvett legalább 8 ponton ki kell számítani az átlagos 
K
v-t és a szórást. A szórás nem haladhatja meg az átlagos K v ± 0,3%-át. 
 2.4. A teljes rendszer hitelesítése
 
  A CVS mintavevő rendszer és az elemző rendszer teljes pontosságát úgy kell 
megállapítani, hogy ismert tömegű szennyező gázt bocsátanak a szokásos módon működtetett rendszerbe. A szennyező anyag elemzésére és tömegének meghatározására a 4. melléklet 2. függelékének 4.3. bekezdése szerint kerül sor, a propán esetét kivéve, ahol a HC-re a 0,000479 helyett 0,000472 értékű tényezőt kell használni. A következő két módszer közül lehet választani. 
 2.4.1. Mérés kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérővel   Egy kritikus áramlású kalibrált mérőperemen át ismert mennyiségű tiszta gázt (szén-
monoxidot vagy propánt) kell a CVS-rendszerbe engedni. Ha a belépő nyomás elég nagy, a kritikus áramlású mérőperemmel szabályozott átáramló mennyiség független a mérőperem kilépő oldalán mért nyomástól (≡ kritikus áramlás). A CVS-rendszert 5-10 percen át úgy kell működtetni, mint a kipufogógáz szokásos szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálatánál. Egy gázmintát kell elemezni a szokásos berendezéssel (mintavevő zsákkal vagy összesítéssel), és ki kell számítani a gáz tömegét. Az így meghatározott tömeg legfeljebb ± 3%-kal térhet el a beengedett gáz ismert tömegétől.  
 2.4.2. Gravimetriás módszerű mérés   Egy szén-monoxiddal vagy propánnal megtöltött kis tartály súlyát ± 0,01 gramm 
pontossággal meg kell állapítani. A CVS-rendszert 5-10 percen át úgy kell működtetni, mint a kipufogógáz szokásos szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálatánál, miközben a szén-monoxidot vagy propánt bevezetik a rendszerbe. A kiengedett tiszta gáz mennyiségét súlykülönbség-méréssel kell meghatározni. Egy gázmintát kell elemezni a 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/157
 
szokásos berendezéssel (mintavevő zsákkal vagy összesítéssel), és ki kell számítani a 
gáz tömegét. Az így meghatározott tömeg legfeljebb ± 3%-kal térhet el a beengedett gáz ismert tömegétől.  
 3. A RÉSZECSKEMÉRŐ RENDSZER KALIBRÁLÁSA  3.1. Bevezetés
 
  Minden összetevőt olyan gyakorisággal kell kalibrálni, amely mellett teljesíteni tudja 
ezen előírás pontosságra vonatkozó követelményeit. Ebben a pontban a 4. melléklet 4. függelékének 4. bekezdésében és a 4. melléklet 6. függelékének 2. bekezdésében szereplő összetevőknél alkalmazandó kalibrálási módszer leírása olvasható. 
 3.2. Áramlásmérés
 
  A gázátfolyásmérőket, illetve az áramlásmérő műszereket a nemzeti és/vagy nemzetközi 
szabványok szerint kell kalibrálni. A mérési hibának a leolvasott érték ± 2%-án belül kell lennie. 
  Ha a gázáramot nyomáskülönbség-mérési módszerrel határozzák meg, a különbség 
legnagyobb hibájának olyannak kell lennie, hogy a G
EDF pontossága ± 4%-on belül 
maradjon (lásd a 4. melléklet 6. függelékének 2.1.1. EGA  bekezdését is). Ez az egyes 
műszerek hibái négyzetes középértékének négyzetgyöke segítségével számítható. 
  3.3. A részáram-viszonyok ellenőrzése
 
  A kipufogógáz áramlási sebesség- és nyomásingadozásainak tartományát a 4. melléklet 
6. függelékének 2.2.1. EP bekezdésében megadott követelmények szerint kell ellenőrizni és szükség esetén beállítani. 
 3.4. Kalibrálási időközök
 
  Az áramlásmérő műszerek kalibrálását legalább háromhavonta el kell végezni, vagy 
amikor olyan rendszerjavítás vagy -változtatás történt, amely a kalibrálásra hatással lehet. 
 L 375/158 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
4. A FÜSTÖLÉSMÉRŐ BERENDEZÉS KALIBRÁLÁSA 
 4.1. Bevezetés
 
  A füstölésmérőt olyan gyakorisággal kell kalibrálni, amely mellett teljesíteni tudja ezen 
előírás pontosságra vonatkozó követelményeit. Ebben a pontban a 4. melléklet 4. függelékének 5. bekezdésében és a 4. melléklet 6. függelékének 3. bekezdésében szereplő összetevőknél alkalmazandó kalibrálási módszer leírása olvasható. 
 4.2. Kalibrációs eljárás
 
  4.2.1. Bemelegítési idő   A füstölésmérőt a gyártó ajánlásai szerint kell bemelegíteni és stabilizálni. Ha a 
füstölésmérő öblítőlevegő-rendszerrel is el van látva a készülékoptikák bekormozódásának megakadályozása céljából, ezt a rendszert is aktiválni kell, és be kell állítani a gyártó ajánlásainak megfelelően. 
  4.2.2. A válasz linearitásának megállapítása    A füstölésmérő linearitását a gyártó ajánlásai szerint a fényelnyelés-leolvasási 
üzemmódban kell ellenőrizni. Három semleges, a 4. melléklet 4. függeléke 5.2.5. bekezdésében szereplő követelményeknek megfelelő, ismert áteresztőképességű szűrőt kell a füstölésmérőbe helyezni, és az értékeket fel kell jegyezni. A semleges szűrők névleges fényelnyelésének 10%, 20% és 40% körülinek kell lennie. 
   A linearitás legfeljebb a fényelnyelés ± 2%-ával térhet el a semleges szűrő névleges 
értékétől. A fenti értéket meghaladó valamennyi nemlinearitást még a vizsgálat előtt ki kell küszöbölni. 
  4.3. Kalibrálási időközök
 
  A füstölésmérő 4.2.2. bekezdés szerinti kalibrálását legalább háromhavonként el kell 
végezni, vagy amikor olyan rendszerjavítás vagy -változás történt, amely a kalibrálásra hatással lehet. 
 
__________ 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/159
 
4. melléklet – 6. függelék  
 
ELEMZŐ- ÉS MINTAVÉTELI RENDSZEREK 
 
1. A GÁZ-HALMAZÁLLAPOTÚ SZENNYEZŐANYAG-KIBOCSÁTÁS 
MEGHATÁROZÁSA 
 1.1. Bevezetés
 
  Az 1.2. bekezdés, valamint a 7. és 8. ábra részletesen bemutatja az ajánlott mintavételi 
és elemzőrendszereket. Mivel ugyanaz az eredmény többféle összeállítással is elérhető, nem kell szigorúan ragaszkodni a 7. és 8. ábrához. Kiegészítő adatok nyerése és a részrendszerek működésének összehangolása céljából kiegészítő alkatrészek, mint például műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk és kapcsolók is alkalmazhatók. Más alkatrészek, amelyek egyes rendszerek pontosságának biztosításához nem szükségesek, elhagyhatók, ha elhagyásuk a bevett szakmai megítélésen alapul.  
 
 
zero gas 
span gas 
zero  gas 
spa n gas ze ro gas 
ze ro gas V1 
V1 F1 F2 
F1 F2 P 
P T1  
T1  SP1 
SP1 
optional 2 sampli ng probe s EP T2  G1 
HC 
air fu el ve n t  
ve nt 
ve nt 
ve n t  ven t 
ven t ve nt 
V2 
R3 
R1  R2 
FL1 
T5 
B 
V12  V11 V10 CO  
CO  
2 C T3 G2 
V4  
V5  FL5 
FL6 
FL3 T4  G3 
V12 V 11  T5  V8  
V 6 V7 V9 
R4  FL4 
FL2 HSL1  
HSL2 HS L 1  
SL 
V3 NO 
R5 B zero gas 
span g as z ero gas 
span g as 
 
zero gas nullázógáz optional 2 sampling 
probes 2 opcionális 
mintavevő szonda 
span gas kalibráló gáz air levegő 
fuel üzemanyag vent szellőző L 375/160 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
7. ábra  - A hígítatlan kipufogógáz CO, CO 2, NO x és HC összetevőit elemző rendszer 
folyamatábrája; csak az ESC-vizsgálatnál 
  1.2. Az elemzőrendszer leírása
 
 
A hígítatlan (7. ábra, csak ESC) vagy hígított (8. ábra, ETC és ESC) kipufogógáz gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátásának meghatározására szolgáló elemző- (analitikai) rendszert az alábbi készülékek használata alapján írjuk le: 
 
− HFID elemzőkészülék a szénhidrogének mérésére, 
− NDIR elemzőkészülékek a szén-monoxid és szén-dioxid mérésére, 
− HCLD vagy egyenértékű elemzőkészülék a nitrogén-oxidok mérésére. 
 
Az összes összetevőre vonatkozó mintát egy, vagy két szorosan egymás mellett elhelyezett, a különböző elemzőkészülékekhez belső megosztással csatlakozó mintavevő szondával lehet venni. Ügyelni kell arra, hogy az elemzőrendszer egyetlen pontján se következhessen be a kipufogógáz-összetevők kondenzációja (a vizet és kénsavat is beleértve). 
 
z er o gas
sp an  g as
z er o gas
s pan gasz er o gas
s pan gaszer o gas
s pan gasz er o gas
V1F1 F 2
F1 F2P
PT1
T1SP2
SP 3T2 G1
HC
air f ue lven t
vent
vent
ventvent
ventvent
V 2
R3
R1 R2
FL 1
T5
B
V13 V1 2V11CO
CO
2CT3 G 2
V4
V5FL5
FL6
FL 3T4G3
V 9
V 7 V8 V1 0
R4FL 4
FL 2HS L1
HSL2HS L1
SL
V 3NO
R5V1PSPto P S S se e f i gu r e 21
sa m e pl ane
se e f i g. 2 1B K
BK BGDT s ee fi g.  20
V1 4
 
to PSS see figure 21 PSS-hez, lásd a 21. same plane see fig. 21 azonos sík, lásd a 21. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/161
 
ábrát ábrát 
zero gas nullázógáz span gas kalibráló gáz 
see fig. 20 lásd a 20. ábrát air levegő 
fuel üzemanyag vent szellőző 
 
 8. ábra
 - A hígított kipufogógáz CO, CO 2, NO x és HC összetevőit elemző rendszer 
folyamatábrája (az ETC-vizsgálatnál; az ESC-nél választható) 
   1.2.1. A 7. és 8. ábra elemei 
 
EP Kipufogócső 
 SP1 A kipufogógáz mintavevő szondája (csak a 7. ábrán)  
 
Rozsdamentes acélból készült egyenes, zártvégű, soklyukú szonda alkalmazása ajánlott. A szonda belső átmérője nem lehet nagyobb a mintavevő vezeték belső átmérőjénél. A szonda falvastagsága nem lehet nagyobb 1 mm-nél. A szondán legalább három, három különböző sugárirányú síkban elhelyezett lyuknak kell lennie, úgy méretezve, hogy mindegyiken közel azonos nagyságú áramlás jöjjön létre. A szonda a kipufogócső átmérőjének legalább 80 %-át érje át. Egy vagy két mintavevő szonda alkalmazható.   
SP2 A hígított kipufogógáz HC-mintavevő szondája (csak a 8. ábrán) 
 
A szonda:  
− a fűtött mintavevő vezeték (HSL1) első 254–762 mm-es szakaszát képezze, 
 − belső átmérője legalább 5 mm legyen, 
 − a DT hígítóalagút (lásd a 2.3. bekezdés 20. ábráját) olyan pontján legyen elhelyezve, 
ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összekeveredtek (azaz kb. 10 
alagútátmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép az alagútba), 
 
− (sugárirányban) elég messze legyen a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy 
a hullám- és örvényhatásoktól mentes legyen, 
 − úgy legyen fűtve, hogy a szondából való kilépés helyén a gáz hőmérsékletét 463 K ± 
10 K (190°C ± 10°C) értékre emelje. 
 
SP3 A hígított kipufogógáz CO-, CO
2-, NO x-mintavevő szondája (csak a 8. ábrán) 
 
A szonda: L 375/162 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
− az SP2-vel azonos síkban legyen, 
 − (sugárirányban) elég messze legyen a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy 
a hullám- és örvényhatásoktól mentes legyen, 
 − a vízkondenzáció elkerülése érdekében legalább 328 K (55°C) hőmérsékletre fűtött 
és teljes hosszában hőszigetelt legyen. 
 
HSL1 Fűtött mintavevő vezeték 
 
A mintavevő vezeték a gázmintát egy szondától a szétosztási pont(ok)hoz és a HC-elemzőkészülékhez vezeti.  A mintavevő vezeték:  
− belső átmérője legalább 5 mm, legfeljebb 13,5 mm legyen, 
 − rozsdamentes acélból vagy PTFE-ből készüljön, 
 − minden külön szabályozott fűtött szakaszon mérve 463 K ± 10 K (190°C ± 10°C) 
csőfalhőmérsékletet tartson fenn, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál 463 K (190°C) vagy annál alacsonyabb, 
 
− 453 K (180°C) értéknél magasabb csőfalhőmérsékletet tartson fenn, ha a 
kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál meghaladja a 463 K (190°C) 
értéket, 
 
− közvetlenül az F2 fűtött szűrő és a HFID előtt 463 K ± 10 K (190°C ± 10°C) 
gázhőmérsékletet tartson fenn. 
 
HSL2 Fűtött NO
x-mintavevő vezeték 
 
A mintavevő vezeték:  
− 328 K és 473 K (55°C és 200°C) közötti csőfalhőmérsékletet tartson fenn a C 
konverterig, ha használnak B hűtőfürdőt, illetve a gázelemző készülékig, ha nem 
használnak B hűtőfürdőt, 
 
− rozsdamentes acélból vagy PTFE-ből készüljön. 
 
SL CO- és CO
2-mintavevő vezeték 
 
A vezeték PTFE-ből vagy rozsdamentes acélból készüljön. Lehet fűtött vagy fűtetlen is.  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/163
 
BK Háttérzsák (választható; csak a 8. ábrán) 
 
A háttér-koncentrációk meghatározására szolgáló mintavételhez.  
BG Mintavevő zsák (választható; csak a 8. ábrán, a CO és a CO
2 esetében) 
 
Mintavételhez, a minta-koncentrációk meghatározására.  
F1  Fűtött előszűrő (választható) 
 
Hőmérséklete legyen azonos a HSL1-ével.  
F2  Fűtött szűrő 
 
A szűrő a gázelemző készülék előtt válasszon le minden szilárd részecskét a gázmintából. Hőmérséklete legyen azonos a HSL1-ével. A szűrő szükség szerint cserélendő.  
P  Fűtött mintavevő szivattyú 
 
A szivattyút a HSL1 hőmérsékletére kell fűteni.  
HC Fűtött lángionizációs detektor (HFID) a szénhidrogének meghatározásához. 
 
A hőmérsékletet 453–473 K (180–200 °C) között kell tartani.  
CO, CO
2 NDIR elemzőkészülékek a szén-monoxid és a szén-dioxid meghatározására 
(választható a hígítási arány meghatározására a PT mérésnél). 
 NO CLD vagy HCLD elemzőkészülék a nitrogén-oxidok meghatározására. 
 
HCLD alkalmazása esetén 328–473 K (55–200°C) hőmérsékleten kell tartani. 
 
C Konverter 
 
Konvertert kell alkalmazni a NO
2-nek NO-dá való katalitikus redukciójához, még a 
CLD-ben vagy HCLD-ben való elemzés előtt.   
B Hűtőfürdő (választható) 
 
A kipufogógáz-mintában lévő víz hűtésére és kondenzálására. A fürdőt jég vagy hűtőberendezés segítségével 273–277 K (0–4 °C) hőmérsékleten kell tartani. Alkalmazása választható, ha az elemzőkészülék a 4. melléklet 5. függelékének 1.9.1. és 1.9.2. bekezdése szerint mentes a nedvesség zavaró hatásától. Ha a vizet kondenzációval távolítják el, a mintagáz hőmérsékletét vagy a harmatpontot folyamatosan ellenőrizni kell – vagy magában a vízcsapdában, vagy az után. A mintagáz hőmérséklete vagy a L 375/164 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
harmatpont nem lehet 280 K-nél (7°C) magasabb. Kémiai szárítókat nem szabad a minta 
víztelenítéséhez használni.  
T1, T2, T3 Hőmérséklet-érzékelők 
 
A gázáram hőmérsékletének figyelésére.   
T4 Hőmérséklet-érzékelő 
 
A NO
2-NO konverter hőmérsékletének figyelésére.  
 
T5 Hőmérséklet-érzékelő 
 
A hűtőfürdő hőmérsékletének figyelésére.  
G1, G2, G3 Nyomásmérők 
 
A mintavevő vezetékek nyomásának mérésére.  
R1, R2 Nyomásszabályzók 
 
A levegő, illetve az üzemanyag nyomásának szabályozására a HFID számára.  
R3, R4, R5 Nyomásszabályzók  
 
A mintavevő vezetékek nyomásának és a gázelemző-készülékekhez menő áramlásnak a szabályozására.  
FL1, FL2, FL3 Áramlásmérők 
 
A minta megkerülő-áramlásának figyelésére.  
FL4–FL6   Áramlásmérők (választható) 
 
A gázelemző-készülékeken átfolyó áramlás figyelésére. 
 
V1–V5 Választószelepek 
 Megfelelő szelepelrendezés annak kiválasztására, hogy a gázelemző-készülékekbe minta, kalibráló gáz vagy nullázógáz kerüljön.  
V6, V7 Mágnesszelepek 
 
A NO
2 – NO konverter megkerülésére. 
 
V8 Tűszelep 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/165
 
 
Az áramlásnak a C NO 2 – NO konverter és a megkerülő vezeték közötti kiegyenlítésére.  
 
V9, V10 Tűszelepek 
 
A gázelemző- készülékekhez menő áramlás szabályozására.  
V11, V12 Kétállású szelepek (választható) 
 
A B fürdő kondenzátumának leeresztésére.  
1.3. Nem metán szénhidrogének (NMHC) elemzése (csak földgázüzemű motoroknál)
 
 1.3.1. Gázkromatográfiás módszer (GC, 9. ábra) 
 A GC-módszer alkalmazása esetén a minta egy kicsi, megmért mennyiségét befecskendezik egy elemző toronyba, amelyen egy semleges vivőgáz átmossa azt. A torony az egyes összetevőket forráspontjuk alapján szétválasztja úgy, hogy azok különböző időkben mosódnak ki a toronyból. Ezután egy detektoron haladnak át, amely egy, a koncentrációjuktól függő villamos jelet ad. Mivel ez egy nem folyamatos elemzési technika, csak a 4. melléklet 4. függelékének 3.4.2. bekezdésében leírt zsákos mintavételi módszerrel együtt használható. 
 
Az NMHC-hez FID-del ellátott, automatizált GC-t kell használni. A kipufogógázból vett mintát mintavevő zsákkal kell felfogni, majd egy részét ki kell venni, és a GC-be kell fecskendezni. A minta a Porapak-toronyban két részre különül el (CH
4/levegő/CO 
és NMHC/CO 2/H 2O). A molekulaszűrő torony a CH 4-et elválasztja a levegőtől és a CO-
tól, mielőtt a FID-be beengedné, ahol a koncentráció mérésére kerül sor. Az egyik minta befecskendezésétől a következő minta befecskendezéséig terjedő teljes ciklus 30 másodperc alatt folytatható le. Az NMHC meghatározásához a CH
4-koncentrációt ki 
kell vonni a teljes HC-koncentrációból (lásd a 4. melléklet 2. függelékének 4.3.1. bekezdését). 
 
A 9. ábrán egy tipikus, a CH
4 rutinszerű meghatározásához összeállított GC látható. A 
bevett szakmai megítélés alapján más GC-módszerek is használhatók. 
 L 375/166 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
1
23
4
567
8
9
10SLPMSC
PD F4 F1
V3V2
V4
V6
V7
V8F5F3R1
R2
R3Oven
ventF2FM1ventto x
to y xy10
V1PC
samplespan gasfuel inlet
air inletHC
FC
 
to x x-hez fuel inlet üzemanyag-bevezetés 
air inlet levegőbevezetés vent szellőző 
to y y-hoz Oven kemence 
sample minta span gas kalibráló gáz 
 
 
9. ábra  - A metánelemzés (GC-módszer) folyamatábrája 
 
A 9. ábra elemei:  
PC Porapak oszlop 
 
Porapak N, 180/300 µm (50/80 szitasűrűség), 610 mm hossz × 2,16 mm belső átmérő használandó, és az első használat előtt legalább 12 órán át 423 K (150°C)-on vivőgázzal kondicionálandó.  
MSC Molekulaszűrő oszlop 
 
13X típus, 250/350 µm (45/60 szitasűrűség), 1220 mm hossz × 2,16 mm belső átmérő használandó, és az első használat előtt legalább 12 órán át 423 K (150°C)-on vivőgázzal kondicionálandó.  
OV Kemence 
 
A tornyok és szelepek stabil hőmérsékletének biztosításához az elemzők működése 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/167
 
során, valamint a tornyok 423 K (150°C) hőmérsékleten történő kondicionálásához. 
 
SLP Mintavevő hurok 
 
Elegendően hosszú rozsdamentes acélcső körülbelül 1 cm3 térfogat eléréséhez. 
 
P Szivattyú 
 
A mintának a gázkromatográfba történő továbbítására.  
D Szárító 
 
Molekulaszűrőt tartalmazó szárítót kell használni a vivőgázban esetleg jelenlévő víz és más szennyezőanyagok eltávolítására.  
HC Lángionizációs detektor (FID) a metán-koncentráció méréséhez. 
 V1 Mintainjektáló szelep 
 
A mintavevő zsákból vett mintának a 8. ábrán látható SL-en keresztül történő befecskendezéséhez. Kis holtterűnek, gáztömörnek és 423 K (150 °C) hőmérsékletre fűthetőnek kell lennie.  
V3 Választószelep 
 
A kalibráló gáz, a minta vagy az áramlás-leállítás kiválasztására.  
V2, V4, V5, V6, V7, V8 Tűszelepek 
 
A rendszeren belüli áramlások beállításához.  
R1, R2, R3 Nyomásszabályzók 
 
Az üzemanyag (= vivőgáz), a minta, illetve a levegő áramlásának szabályozásához.  
FC Áramlási kapilláris 
 
A FID-be áramló levegő mennyiségének szabályozására.  
G1, G2, G3 Nyomásmérők 
 
Az üzemanyag (= vivőgáz), a minta, illetve a levegő áramlásának szabályozásához.  
F1, F2, F3, F4, F5 Szűrők 
 
Szinterezett fém szűrők annak megakadályozására, hogy szemcsék kerülhessenek a L 375/168 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
szivattyúba vagy a műszerbe. 
 
FL1 Áramlásmérő 
 
A minta megkerülő-áramlásának méréséhez. 
 1.3.2. Nem metán eltávolító módszer (NMC, 10. ábra)  
Az eltávolító a CH
4 kivételével minden szénhidrogént CO 2-vé és H 2O-vá oxidál úgy, 
hogy a mintát az NMC-n átbocsátva a FID csak a CH 4-et érzékeli. Mintavevő zsák 
használata esetén egy áramlás-elterelő rendszert kell felszerelni az SL-nél (lásd az 1.2. bekezdés 8. ábráját), amelynek segítségével az áramlás az eltávolítón át vagy azt megkerülve vezethető, a 10. ábra felső része szerinti elrendezésben. Az NMHC méréshez a FID-en mindkét értéket (HC és CH
4) meg kell figyelni és fel kell jegyezni. 
Az összesítéses módszer használata esetén egy második FID-del sorba kapcsolt NMC-t kell felszerelni a normál FID-del párhuzamosan a HSL1-be (lásd a 1.2. bekezdés 8. ábráját), a 10. ábra alsó része szerinti elrendezésben. Az NMHC méréshez mindkét FID (HC és CH
4) értékeit meg kell figyelni és fel kell jegyezni. 
 
Az eltávolító CH 4-re és C 2H 6-ra gyakorolt katalitikus hatásának karakterisztikáját 600 K 
(327°C)-on vagy ennél magasabb hőmérsékleten kell a vizsgálat megkezdése előtt megvizsgálni a kipufogógáz-áram viszonyaira jellemző H
2O-értékeknél. Ismerni kell a 
kipufogógázáram-minta harmatpontját és O 2-szintjét. A FID CH 4-re adott relatív 
reagálását fel kell jegyezni (lásd a 4. melléklet 5. függelékének 1.8.2. bekezdését). 
 
 nullázó gáz 
kalibrá ló gáz 
mi nt a V1 V2 V3  NMC 
SL (lásd  a 8. ábrát) szellő ző 
HC V4 
nullázó gáz 
kalibrá ló gáz  
mi nt a V1 V2 NMC 
HSL1 (lá sd a 8. ábrát) szellőző 
HC szellőző HC Zsákos  mintavételi móds zer  
Össze tíséses módszer  
 
10. ábra  - Nem metán eltávolítóval (NMC) végzett metánelemzés folyamatábrája 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/169
 
 
 
A 10. ábra elemei:  
NMC Nem metán eltávolító 
 
A metán kivételével valamennyi szénhidrogén oxidálásához.  
HC Fűtött lángionizációs detektor (HFID) 
 
A HC- és a CH
4-koncentráció méréséhez. A hőmérsékletet 453–473 K (180–200 °C) 
között kell tartani. 
 
V1 Választószelep 
 A minta, a nullázógáz és a kalibráló gáz kiválasztására. A V1 azonos a 8. ábrán szereplő V2-vel.  
V2, V3 Mágnesszelepek 
 
Az NMC elkerüléséhez.  
V4 Tűszelep 
 
Az NMC-n áthaladó és az azt megkerülő áramlás kiegyenlítéséhez.  
R1 Nyomásszabályzó 
 
A mintavevő vezeték nyomásának és a HFID-be menő áramlásnak a szabályozására. Az R1 azonos a 8. ábrán szereplő R3-mal.  
FL1 Áramlásmérő 
 
A minta megkerülő-áramlásának méréséhez. Az FL1 azonos a 8. ábrán szereplő FL1-gyel. 
 2. A KIPUFOGÓGÁZ HÍGÍTÁSA ÉS A RÉSZECSKÉK MEGHATÁROZÁSA  2.1. Bevezetés
 
 
A 2.2., a 2.3. és a 2.4. bekezdés, valamint a 11–22. ábrák részletesen ismertetik az ajánlott hígító- és mintavevő rendszereket. Mivel ugyanaz az eredmény többféle összeállítással is elérhető, nem kell szigorúan ragaszkodni ezekhez az ábrákhoz. Kiegészítő adatok nyerése és a részrendszerek működésének összehangolása céljából kiegészítő alkatrészek, mint például műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk és kapcsolók is alkalmazhatók. Más alkatrészek, amelyek egyes rendszerek pontosságának L 375/170 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
biztosításához nem szükségesek, elhagyhatók, ha elhagyásuk a bevett szakmai 
megítélésen alapul.  
 2.2. Részleges átáramlású hígítórendszer
 
 A 11–19. ábrák egy olyan hígítórendszert ábrázolnak, amely a kipufogógáz-áram egy részének hígításán alapul. A gázáram felosztása és azt követő hígítása különböző hígítórendszer-típusokkal is megoldható. A rákövetkező részecske-mintavétel céljából a hígított kipufogógázt teljes egészében vagy csak részben kell átengedni a részecske-mintavevő rendszeren (2.4. bekezdés, 21. ábra). Az első módszert teljes áramú mintavevő típusúnak, a másodikat részmintavevő típusúnak nevezik. 
 
A hígítási arány kiszámítása az alkalmazott rendszer típusától függ. Az alábbi rendszereket célszerű használni: 
 
Izokinetikus rendszerek (11. és 12. ábra) 
 
Ezeknél a rendszereknél az átvezető csőbe kerülő gázáram a gázsebesség és/vagy gáznyomás tekintetében a teljes kipufogógáz-áramhoz igazodik, ezért a mintavevő szondánál zavartalan és egyenletes kipufogógáz-áramlásra van szükség. Ez általában egy rezonátor alkalmazásával és a mintavevő hely előtti csőszakasz egyenes kiképzésével érhető el. Ekkor a megosztási arány egyszerűen mérhető értékekből, például a csőátmérőkből számítható ki. Meg kell jegyezni, hogy az izokinézis alkalmazása csak az áramlási viszonyok azonosságát biztosítja, a méreteloszlásét nem. Ez utóbbira általában nincs is szükség, mert a részecskék elég kicsinyek ahhoz, hogy az áramvonalakat kövessék. 
 
Áramlás-szabályozású rendszerek koncentrációméréssel (13–17. ábrák) 
 
Ezeknél a rendszereknél a mintavétel a teljes kipufogógáz-áramból történik a hígítólevegő áramlásának és a teljes hígított kipufogógáz-mennyiség áramlásának szabályozásával. A hígítási arányt a motor kipufogógázaiban természetesen előforduló nyomjelző gázok, mint pl. a CO
2 vagy a NO x koncentrációjából lehet megállapítani. A 
hígított kipufogógázban és a hígítólevegőben fennálló koncentrációt meg kell mérni, míg a hígítatlan kipufogógázban fennálló koncentráció vagy közvetlenül mérhető, vagy – ha ismert az üzemanyag összetétele – az üzemanyag-áram és a szénmérleg egyenlete segítségével állapítható meg. A rendszerek a számított hígítási arány (13. és 14. ábra) vagy az átvezető csőbe áramló gáz mennyisége (12., 13. és 14. ábra) alapján szabályozhatók. 
 
Áramlás-szabályozású rendszerek áramlásméréssel (18. és 19. ábra) 
 
Ezeknél a rendszereknél a mintavétel a teljes kipufogógáz-áramból történik a hígítólevegő áramlásának és a teljes hígított kipufogógáz-mennyiség áramlásának beállításával. A hígítási arány a két áramlás különbségéből állapítható meg. Fontos, hogy az áramlásmérők egymáshoz képest pontosan legyenek kalibrálva, mivel a két 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/171
 
áramlás relatív nagysága nagyobb hígítási arányok (15-szörös és nagyobb hígítás) esetén 
jelentős hibákat okozhat. Az áramlás szabályozása itt igen egyszerű, mert a hígítandó kipufogógáz-áram állandó értéken tartása mellett szükség esetén a hígítólevegő áramlása változtatható.  
 
Részleges átáramlású hígítórendszerek alkalmazása esetén ügyelni kell egyrészt az olyan esetleges zavaró körülmények elkerülésére, mint a részecskék elveszése az átvezető csőben, ezáltal biztosítva, hogy a minta valóban a motor kipufogógázára jellemző legyen, másrészt a megosztási arány meghatározására. A leírt rendszerek figyelmet fordítanak ezekre a kritikus területekre. 
 
 
l ásd  a 21.  áb r át  DAF  
EP TT DT  d PSP PB  F M 1  
ISP 
FC 1  l > 1 0 * d 
le v e gő 
k ipuf ogógá z  P TT 
a r ész ecske-
mi n t av ev ő  
re nds z e rhe z  SB  
sz el l ő z ő  
DP T  
de lt a  p 
 
 
11. ábra  - Részleges átáramlású hígítórendszer izokinetikus szondával és 
részmintavétellel – szívóventilátor (SB)-vezérlés 
  
A hígítatlan kipufogógázt az EP kipufogócsőből az ISP izokinetikus mintavevő szonda továbbítja a TT átvezető csövön át a DT hígítóalagútba. A kipufogógáznak a kipufogócső és a szonda bemeneti nyílása közötti nyomáskülönbségét a DPT nyomás-jelátalakító méri. Ez a jel az FC1 áramlásszabályzóba kerül, amely úgy vezérli az SB szívóventilátort, hogy a szonda bemeneti nyílásánál nullaértékű nyomáskülönbség álljon fenn. Ilyen körülmények között az EP-ben és az ISP-ben azonos kipufogógáz-sebesség alakul ki, és az ISP-n és TT-n átáramló mennyiségek a kipufogógáz-áram állandó (megosztott) hányadát képviselik. A megosztási arány az EP és az ISP keresztmetszeti felületének arányából határozható meg. A hígítólevegő áramát az FM1 áramlásmérő készülék méri. A hígítási arány az átáramló hígítólevegő mennyiségéből és a megosztási arányból számítható.  
 L 375/172 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 DAF  
EP TT DT  d 
PB  FM 1  
ISP 
de lt a  p FC 1  DP T  l > 1 0 * d 
le v e gő 
k ipuf ogógá z  PSP 
P TT 
l ásd  a 21.  áb r át  a r ész ecske-
mi n t av ev ő  
re nds z e rhe z  s z e llőz ő SB  
 
 
 
12. ábra  - Részleges átáramlású hígítórendszer izokinetikus szondával és 
részmintavétellel – nyomóventilátor(PB)-vezérlés 
  
A hígítatlan kipufogógázt az EP kipufogócsőből az ISP izokinetikus mintavevő szonda továbbítja a TT átvezető csövön át a DT hígítóalagútba. A kipufogógáznak a kipufogócső és a szonda bemeneti nyílása közötti nyomáskülönbségét a DPT nyomás-jelátalakító méri. Ez a jel az FC1 áramlásszabályzóba kerül, amely úgy vezérli a PB nyomóventilátort, hogy a szonda bemeneti nyílásánál nullaértékű nyomáskülönbség álljon fenn. Ez az FM1 áramlásmérő készülékkel már megmért hígítólevegő egy kis részének elvételével és egy pneumatikus kiömlőnyíláson át a TT-be vezetésével történik. Ilyen körülmények között az EP-ben és az ISP-ben azonos kipufogógáz-sebesség alakul ki, és az ISP-n és TT-n átáramló mennyiségek a kipufogógáz-áram állandó (megosztott) hányadát képviselik. A megosztási arány az EP és az ISP keresztmetszeti felületének arányából határozható meg. A hígítólevegőt az SB szívóventilátor szívja át a DT-n, az átáramló mennyiséget az FM1 méri a DT belépő nyílásánál. A hígítási arány az átáramló hígítólevegő mennyiségéből és a megosztási arányból számítható. 
  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/173
 
 
DA F  
EP SP TT DT d 
PB l  > 10*d E GA EG A  
E GA l ev egő 
ki puf ogógáz  lásd  a 21. áb r át  a r ész ecske-
min t av ev ő  
r en d sz er h ez  PSP 
PTT SB 
sz ellő z ő  v álasz t h at ó an  
 P B - h ez  v ag y   
SB - h e z  FC 2 
 
 
13. ábra  - Részáramú hígítórendszer CO 2- vagy NO x-koncentrációméréssel és 
részmintavétellel 
 
 
A hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. A nyomjelzőgáz (CO
2 vagy NO x)-
koncentrációkat a kezeletlen kipufogógázban, a hígított kipufogógázban, valamint a hígítólevegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k). Ezek a jelek az FC2 áramlásszabályzóba kerülnek, amely vagy a PB nyomóventilátort vagy az SB szívóventilátort vezérli úgy, hogy a DT-ben a kívánt kipufogógáz-megosztás és hígítási arány álljon fenn. A hígítási arány a kezeletlen kipufogógázban, a hígított kipufogógázban és a hígítólevegőben fennálló nyomjelzőgáz-koncentrációból számítható. L 375/174 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
 
DA F  
EP SP TT DT d 
PB E GA EG A  
G FU E L  
ki puf ogógáz  l ev egő PTT 
a r ész let eket  lásd  a 
21. áb r án  FH  
P o p cio n álisan  a P - b e 
PSS 
o p cio n álisan  az  
FC 2 -ből  FC 2 
 
 
14. ábra  - Részleges átáramlású hígítórendszer CO 2-koncentrációméréssel, 
szénmérleggel és teljes mintavétellel 
 
 
A hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. A CO
2-koncentrációkat a hígított 
kipufogógázban, valamint a hígítólevegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k). A CO
2- és az üzemanyag-áramlás G FUEL jelei vagy az FC2 áramlásszabályzóba 
vagy a részecske-mintavevő rendszer FC3 áramlásszabályzójába kerülnek (lásd a 21. ábrát). Az FC2 a PB nyomóventilátort, míg az FC3 a P mintavevő szivattyút vezérli (lásd a 21. ábrát), ezáltal szabályozva a rendszerbe belépő, illetve abból kilépő áramokat, és fenntartva a DT-ben a kívánt kipufogógáz-megosztást és hígítási arányt. A hígítási arány a CO
2-koncentrációkból és a G FUEL-ből számítható a szénmérleg 
feltételezésével. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/175
 
 
 
DAF  
EP SP TT DT  d PB  l > 1 0 * d 
EG A  EG A  
le v e gő 
k ipuf ogógá z  EG A  
l ásd  a 21.  áb r át  a r ész ecske-  
mi n t av ev ő   
re nds z e rbe  sz el l ő z ő  PSP 
P TT VN  
 
 
15. ábra  - Részleges átáramlású hígítórendszer egy Venturi-csővel, 
koncentrációméréssel és részmintavétellel 
 
 
A hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba, a DT-ben elhelyezett VN Venturi-cső által létrehozott szívóhatás következtében. A TT-n átáramló gáz mennyisége a Venturi-zónában létrejövő nyomatékcserétől függ, és ezért függ a gáznak a TT-ből való kilépés helyén mért abszolút hőmérsékletétől. Következésképpen egy adott alagútáramlási értéknél a kipufogógáz-megosztás nem állandó, és a hígítási arány kis terhelésnél egy kicsit kisebb, mint nagy terhelésnél. A nyomjelző gázok (CO
2 vagy NO x) 
koncentrációit a kezeletlen kipufogógázban, a hígított kipufogógázban, valamint a hígítólevegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k), és a hígítási arány az így mért értékekből számítható. L 375/176 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
 
DAF  
TT DT  d 
PB  l > 1 0 * d 
EG A  EG A  
PC V1  PC V2  HE  
EP l ev eg ő  
k ipuf ogógá z  PSP EG A  
P TT 
l ásd  a 21.  áb r át  a r ész ecske-
mi n t av ev ő  
re nds z e rbe  
sz el l ő z ő  SB  
FD 1  
FD 2  
 
 
16. ábra  - Részleges átáramlású hígítórendszer két Venturi-csővel vagy két 
mérőperemmel, koncentrációméréssel és részmintavétellel 
 
 
A hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba, egy mérőperemekből vagy Venturi-csövekből álló áramlásmegosztó útján. Az első áramlásmegosztó (FD1) az EP-ben van, a második (FD2) a TT-ben. Ezenfelül még két nyomásszabályzó szelepre (PCV1 és PCV2) is szükség van az állandó kipufogógáz-megosztás fenntartásához, az EP ellennyomásának és a DT nyomásának szabályozásával. A PCV1 az SP után van elhelyezve az EP-ben, a PCV2 pedig a PB nyomóventilátor és a DT között található. A nyomjelző gázok (CO
2 vagy NO x) koncentrációit a hígítatlan kipufogógázban, a hígított 
kipufogógázban, valamint a hígítólevegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k). Ezek a kipufogógáz-megosztás ellenőrzéséhez szükségesek, és a pontos megosztás-szabályozás érdekében a PCV1 és PCV2 beállításához is felhasználhatók. A hígítási arány a nyomjelző gázkoncentrációkból számítható ki. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/177
 
 
 
 
DAF  
DT  d l > 1 0 * d EG A  
HE  
EG A  
DP T  
EP TT 
DAF  le v e gő 
le v e gő fri ss l ev e g ő  b efecsken d ez ése  PSP 
l ásd  a 21.  áb r át  
a r ész ecske-
mi n t av ev ő  
re nds z e rbe  P TT 
SB  
DC FD 3  FC 1  EG A  
sz el l ő z ő  
 
 17. ábra
 - Részleges átáramlású hígítórendszer többcsöves megosztással, 
koncentrációméréssel és részmintavétellel 
  
A hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba az EP-be szerelt FD3 áramlásmegosztó segítségével, amely egy sor azonos méretű (átmérőjű, hosszúságú és hajlítási sugarú) csőből áll. A kipufogógáz e csövek egyikén át a DT-be kerül, a maradék pedig a többi csövön keresztül a DC csillapító kamrán halad át. Így a kipufogógáz megosztásának mértékét az összcsőszám határozza meg. Az állandó megosztási arány szabályozásához az kell, hogy a DC, valamint a TT kilépő nyílása közötti nyomáskülönbség, amit a DPT nyomáskülönbség-jelátalakító mér, nulla legyen. A nulla nyomáskülönbség úgy érhető el, hogy a TT kilépő nyílása közelében friss levegőt fecskendezünk a DT-be. A nyomjelző gázok (CO
2 vagy 
NO x) koncentrációit a hígítatlan kipufogógázban, a hígított kipufogógázban, valamint a 
hígítólevegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k). Ezek a kipufogógáz-megosztás ellenőrzéséhez szükségesek, és felhasználhatók a befecskendezett levegő mennyiségének szabályozására a pontos megosztás-szabályozás érdekében. A hígítási arány a nyomjelző gázkoncentrációkból számítható ki. 
 L 375/178 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
DAF  
EP SP TT DT  d 
FM 1  FC 2  
G EXH  
va gy  
G AI R  
G FU EL  va g y  
k ipuf ogógá z  sz el l ő z ő  
a r ész l et eket  l ásd  a 21.  
áb r án  FH  
P PSS P TT opc ioná lis a n a  P -he z  (P SS)  
 
 
18. ábra  - Részleges átáramlású hígítórendszer áramlásszabályozással és teljes 
mintavétellel 
 
 
A hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. Az alagúton átömlő teljes áramot az FC3 áramlásszabályzó és a részecske-mintavevő rendszer P mintavevő szivattyúja (lásd a 18. ábrát) szabályozza. A hígítólevegő áramát a kívánt kipufogógáz-megosztás beállításához az FC2 áramlásszabályzó szabályozza, amely vezérlőjelként a G
EXHW , 
G AIRW vagy G FUEL értékeket használhatja. A DT-be áramló mintamennyiség a teljes 
átáramló mennyiség és a hígítólevegő mennyiségének különbsége. A hígítólevegő áramát az FM1 áramlásmérő készülék, a teljes átáramló mennyiséget a részecske-mintavevő rendszer (lásd a 21. ábrát) FM3 áramlásmérő készüléke méri. A hígítási arány ebből a két áramlási értékből számítható. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/179
 
 
DAF  
EP SP TT DT  d 
PB  FM 1  l > 1 0 * d 
G EXH  
va g y  
G AI R  
G FU EL  va gy  SB  
FM 2  FC 2  
le v e gő 
k ipuf ogógá z  a P B - h ez  v ag y  
az  S B - h ez  
PSP 
P TT 
sz el l ő z ő  l ásd  a 21.  áb r át  a r ész ecske-
mi n t av ev ő  
re nds z e rbe  
l ásd  a 21.  áb r át  
 
 
19. ábra  - Részleges átáramlású hígítórendszer áramlásszabályozással és 
részmintavétellel 
 
 
A hígítatlan kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. A kipufogógáz megosztását és DT-be áramlását az FC2 áramlásszabályzó szabályozza, amely megfelelő módon állítja be a PB nyomóventilátor és az SB szívóventilátor által létrehozott gázáramlást (illetve fordulatszámukat). Ez azért lehetséges, mert a részecske-mintavevő rendszerrel kivett minta visszakerül a DT-be. Az FC2 vezérlőjeleként a G
EXHW , G AIRW vagy G FUEL 
használható. A hígítólevegő áramát az FM1 áramlásmérő készülék, a teljes átáramló mennyiséget az FM2 áramlásmérő készülék méri. A hígítási arány ebből a két áramlási értékből számítható. L 375/180 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
2.2.1. A 11–19. ábrák elemei 
 
EP Kipufogócső 
 
A kipufogócső hőszigetelt is lehet. A kipufogócső hőtehetetlenségének csökkentése érdekében ajánlatos 0,015-es vagy kisebb falvastagság/átmérő arányt alkalmazni. A flexibilis tömlős szakaszok hossza nem haladhatja meg az átmérő 12-szeresét. A centrifugális erő hatására bekövetkező lerakódások csökkentése érdekében a lehető legkevesebb hajlatot kell alkalmazni. Ha a rendszerben próbapadi hangtompító is van, ez is lehet hőszigetelt. 
 
Izokinetikus rendszerekben a szonda csúcsa előtt legalább hat csőátmérőnyi, utána legalább három csőátmérőnyi hosszon nem lehetnek a kipufogócsőben könyökök, hajlatok és hirtelen átmérőváltozások. A mintavételi zónában a gázsebességnek – az alapjárati üzemmód kivételével – 10 m/s-nél nagyobbnak kell lennie. A kipufogógázok átlagos nyomásingadozása nem haladhatja meg a ± 500 Pa értéket. A nyomásingadozások csökkentésére tett intézkedések, amelyek túlmennek a (hangtompítót és utókezelő berendezést is tartalmazó) dobozos típusú kipufogórendszer alkalmazásán, nem változtathatják meg a motor teljesítményét és nem okozhatnak részecskelerakódást. 
 
Az izokinetikus szondával nem rendelkező rendszereknél ajánlatos, hogy a cső a szonda csúcsa előtt legalább hat csőátmérőnyi, utána legalább három csőátmérőnyi hosszon egyenes legyen. 
 
SP Mintavevő szonda (10., 14., 15., 16., 18. és 19. ábra) 
 
A belső átmérőnek legalább 4 mm-nek kell lennie. A kipufogócső és a mintavevő szonda átmérőjének aránya legalább 4 legyen. A szonda egy, az áramlással szembefordított nyitott cső a kipufogócső középvonalában elhelyezve, vagy pedig egy, az 1.2.1. bekezdés 5. ábráján SP1-gyel jelölt többlyukú szonda. 
 
ISP Izokinetikus mintavevő szonda (11. és 12. ábra) 
 
Az izokinetikus mintavevő szondát a kipufogócső középvonalában az áramlással szembefordítva kell elhelyezni ott, ahol az EP bekezdésben leírt áramlási körülmények teljesülnek, és úgy kell kialakítani, hogy a minta a hígítatlan kipufogógázzal arányos legyen. A belső átmérőnek legalább 12 mm-nek kell lennie. 
 
Az izokinetikus kipufogógáz-megosztásnál egy szabályzórendszerre van szükség, amely az EP és az ISP közötti nyomáskülönbséget nulla értéken tartja. Ilyen körülmények között az EP-ben és az ISP-ben azonos kipufogógáz-sebességek alakulnak ki, és az ISP-n átfolyó tömegáram a kipufogógáz áramnak mindig azonos hányada. Az ISP-t egy DPT nyomáskülönbség-jelátalakítóhoz kell kötni. Az EP és az ISP közötti nyomáskülönbség nulla értéken tartását az FC1 áramlásszabályzóval lehet elérni.  
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/181
 
FD1, FD2 Áramlásmegosztó (16. ábra) 
 
Az EP kipufogócsőbe és a TT átvezető csőbe egy-egy készlet Venturi-cső, illetve 
mérőperem van beépítve a hígítatlan kipufogógáz arányos mintájának kivételéhez. Az arányos áramlásmegosztáshoz egy, az EP-ben és a DT-ben keletkező nyomást szabályozó, két (PCV1 és PCV2) szelepből álló szabályzórendszerre van szükség. 
 
FD3 Áramlásmegosztó (17. ábra) 
 
Egy csőkészlet (többcsöves egység) van az EP kipufogócsőbe építve a hígítatlan kipufogógáz arányos mintájának kivételéhez. A csövek egyike a kipufogógázt a DT hígítóalagútba vezeti, a többi egy DC csillapító kamrába. A csöveknek azonos méretűeknek (azonos átmérő, hossz, hajlítási sugár) kell lenniük, így a kipufogógáz megosztása a csövek számától függ. Az arányos megosztáshoz egy szabályzórendszerre van szükség, amely a többcsöves egység DC oldali kilépési pontja és a TT kilépési helye közötti nyomáskülönbséget nulla értéken tartja. Ilyen viszonyok között a kipufogógáz-sebességek az EP-ben és az FD3-ban arányosak, és a TT áramlás a kipufogógáz-áramnak mindig azonos hányada. A két pontot egy DPT nyomáskülönbség-jelátalakítóhoz kell kötni. A nyomáskülönbség nulla értéken tartását az FC1 áramlásszabályzóval lehet elérni. 
 
EGA Kipufogógáz-elemző készülék (13., 14., 15., 16. és 17. ábra) 
 
CO
2- vagy NO x-elemzők használhatók (szénmérlegmódszer esetében csak CO 2). Az 
elemzőkészülékeket úgy kell kalibrálni, mint a gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátás mérésére szolgáló készülékeket. A koncentrációkülönbségek meghatározására egynél több elemzőkészülék is használható. A mérőrendszerek pontosságának olyannak kell lennie, hogy a G
EDFW,i  pontossága ± 4 %-on belül 
maradjon. 
 
TT Átvezetőcső (11–19. ábrák) 
 
Az átvezetőcső: 
 
− a lehető legrövidebb legyen, de 5 m-nél semmiképpen sem hosszabb, 
 
− a szondáéval azonos vagy annál nagyobb, de legfeljebb 25 mm átmérőjű legyen, 
 − kiömlőnyílása a hígítóalagút közepén legyen és az áramlás irányába (ne azzal 
szembe) nézzen. 
 
Ha a cső 1 méternél nem hosszabb, akkor legfeljebb 0,05 W/(m * K) hővezető-képességű anyaggal kell szigetelni, és a hőszigetelés sugárirányú vastagsága feleljen meg a szonda átmérőjének. Ha a cső 1 méternél hosszabb, úgy kell szigetelni és fűteni, hogy a csőfal hőmérséklete legalább 523 K (250°C) legyen. 
 L 375/182 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
DPT Nyomáskülönbség-jelátalakító (11., 12. és 17. ábra) 
 
A nyomáskülönbség-jelátalakító mérési tartománya ± 500 Pa vagy kisebb legyen. 
 
FC1 Áramlásszabályzó (11., 12. és 17. ábra) 
 
Izokinetikus rendszereknél (11. és 12. ábra) áramlásszabályzóra van szükség az EP és az 
ISP közötti nyomáskülönbség nulla értéken való tartására. A szabályozás történhet: 
 
(a) az SB szívóventilátor fordulatszámának vagy szállításának szabályozásával és a PB 
nyomóventilátor fordulatszámának vagy szállításának állandó értéken tartásával minden üzemmódban (11. ábra), vagy 
 (b) az SB szívóventilátoron áthaladó hígított kipufogógáz tömegáramának állandó 
értékre állításával és a PB nyomóventilátor áramának szabályozásával, ezáltal szabályozva a kipufogógáz-minta átáramló mennyiségét a TT átvezetőcső végpontján (12. ábra). 
 
Nyomásszabályozott rendszer esetén a maradványhiba a szabályzókörben nem lehet ± 3 Pa-nál nagyobb. A nyomásingadozások átlaga a hígítóalagútban nem haladhatja meg a ± 250 Pa-t. 
 
Többcsöves rendszerben (17. ábra) áramlásszabályzóra van szükség az arányos kipufogógáz-megosztáshoz, hogy a többcsöves egység  és a TT kilépési pontja közötti nyomáskülönbséget nulla értéken tartsa. A beállítás a TT végpontján a DT-be fecskendezett levegőáram szabályozásával végezhető.  
 
PCV1, PCV2 Nyomásszabályzó szelep (16. ábra) 
 
A két Venturi-csöves vagy két mérőperemes rendszerben az arányos áramlás-megosztáshoz két nyomásszabályzó szelepre van szükség, amelyek az EP ellennyomását és a DT-ben fennálló nyomást szabályozzák. A szelepeket az EP-ben az SP után, a PB és a DT között kell elhelyezni. 
 
DC Csillapítókamra (17. ábra) 
 
A többcsöves egység kilépési pontjánál egy csillapítókamrát kell beépíteni az EP kipufogócső nyomásingadozásainak minimalizálása céljából. 
 
VN Venturi-cső (15. ábra) 
 
A DT hígítóalagútba egy Venturi-cső van beépítve, hogy szívóhatást hozzon létre a TT átvezető cső kilépési pontjának környezetében. A TT-n átfolyó gázáramot a Venturi-zónában fellépő nyomatékcsere határozza meg, és alapjában véve arányos a PB nyomóventilátor áramával, ezáltal állandó hígítási arányt biztosítva. Mivel a nyomatékcsere függ a TT kilépési pontjánál uralkodó hőmérséklettől, illetve az EP és 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/183
 
DT közötti nyomáskülönbségtől, a tényleges hígítási arány kis terhelésnél valamivel 
kisebb, mint nagy terhelésnél. 
 
FC2 Áramlásszabályzó (13., 14., 18. és 19. ábra, választható) 
 
A PB nyomóventilátor és/vagy az SB szívóventilátor áramának szabályozásához egy áramlásszabályzó használható. Ezt a kipufogógáz-, a beszívott levegő- vagy az üzemanyag-áram jele és/vagy a CO
2 vagy NO x különbség jele is vezérelheti. 
Nyomás alatti levegőszállítás esetén (18. ábra) az FC2 közvetlenül szabályozza a levegőáramot. 
 
FM1 Áramlásmérő készülék (11., 12., 18. és 19. ábra) 
 
Gázfogyasztásmérő vagy más áramlásmérő a hígítólevegő áramlásának mérésére. Ha a PB nyomóventilátor hitelesítve van az áramlás mérésére, az FM1 használata nem kötelező. 
 
FM2 Áramlásmérő műszer (19. ábra) 
 
Gázfogyasztásmérő vagy más áramlásmérő a hígított kipufogógáz áramlásának mérésére. Ha az SB szívóventilátor hitelesítve van az áramlás mérésére, az FM2 használata nem kötelező. 
 
PB Nyomóventilátor (11., 12., 13., 14., 15., 16. és 19. ábra) 
 
A hígítólevegő áramlásának szabályozására a PB kapcsolatban állhat az FC1 vagy FC2 áramlásszabályzóval. Pillangószelep használata esetén nincs szükség a PB alkalmazására. Ha kalibrálva van, a PB a hígítólevegő áramlásának mérésére is használható. 
 
SB Szívóventilátor (11., 12., 13., 16., 17. és 19. ábra) 
 
Csak részmintavételi rendszerekhez. Ha kalibrálva van, az SB a hígított kipufogógáz áramlásának mérésére is használható. 
 
DAF Hígítólevegő-szűrő (11–19. ábrák) 
 
A háttér-szénhidrogének eltávolítása érdekében ajánlatos a hígítólevegőt megszűrni és aktív szénen átmosni. A gyártó kívánságára a hígítólevegőből a bevett szakmai gyakorlat szerint mintát kell venni a háttér-részecskeszennyezettségi szintek meghatározására, amit azután le lehet vonni a hígított kipufogógázban mért értékekből. 
 
DT Hígítóalagút (11–19. ábrák) 
 
A hígítóalagút: 
 L 375/184 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
– elég hosszú legyen ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő turbulens áramlási 
viszonyok között teljesen összekeveredjen, 
 
– rozsdamentes acélból készüljön: 
 
/square4 legfeljebb 0,025 falvastagság/átmérő aránnyal 75 mm-nél nagyobb belső átmérőjű hígítóalagutak esetében, 
 
/square4 legalább 1,5 mm-es névleges falvastagsággal legfeljebb 75 mm belső átmérőjű hígítóalagutak esetében, 
 
– részmintavétel esetén legalább 75 mm átmérőjű legyen, 
 
– ajánlatos, hogy teljes mintavétel esetén legalább 25 mm átmérőjű legyen, 
 
– közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével legfeljebb 325 K (52°C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető lehet, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52°C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, 
 
– hőszigetelt lehet.  
 
A motor-kipufogógázat alaposan össze kell keverni a hígítólevegővel. Részmintavevő rendszereknél a keveredés minőségét üzembeállítás után járó motor mellett ellenőrizni kell az alagút CO
2-profiljának felvételével (legalább négy egyenletesen elosztott 
ponton). Szükség esetén keverőnyílás alkalmazható. 
 
Megjegyzés : Ha a DT hígítóalagút környezetében a környezeti hőmérséklet 293 K (20 
°C) alatt van, ügyelni kell, hogy ne vesszenek el részecskék azáltal, hogy a hígítóalagút hideg falára lerakódnak. Ezért ajánlatos az alagutat a fent megadott határértékeken belüli hőmérsékletre melegíteni és/vagy hőszigetelni. 
 
Nagy motorterhelések esetén a fenti alkatrészeket nem agresszív eszközökkel, pl. egy levegőkeringető ventilátorral hűteni lehet, feltéve, hogy a hűtőközeg hőmérséklete legalább 293 K (20°C). 
 
HE Hőcserélő (16. és 17. ábra)  
 
A hőcserélő teljesítményének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy az SB szívóventilátor belépő oldalán a hőmérsékletet a vizsgálat során megfigyelt átlagos üzemi hőmérséklethez képest ± 11 K értéken tartsa.  
 2.3. Teljes átáramlású hígítórendszer
 
 
A 20. ábrán olyan hígítórendszer látható, amely a teljes kipufogógáz-áram hígításán 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/185
 
alapul, és amely a CVS (constant volume sampling, azaz állandó térfogatú mintavétel) 
elvét alkalmazza. A kipufogógáz és hígítólevegő keverékének teljes térfogatát meg kell mérni. Erre a PDP- vagy a CFV-rendszer használható. 
 
A rákövetkező részecske-mintavétel céljából a hígított kipufogógázból vett mintát át kell engedni a részecske-mintavevő rendszerbe (2.4. bekezdés, 21. és 22. ábra). Ha ez közvetlenül történik, egyszeres hígításról beszélünk. Ha a mintát egy második hígítóalagútban még egyszer felhígítják, kétszeres hígításról van szó. Ez akkor hasznos, ha a szűrő felületi hőmérsékletére vonatkozó követelményt egyszeres hígítással nem lehet teljesíteni. Bár a kétszeres hígítórendszer részben valójában hígítórendszer, a 2.4. bekezdés 22. ábráján mégis mint a részecske-mintavevő rendszer egy változata szerepel, mivel alkotórészeinek többségét tekintve megegyezik egy tipikus részecske-mintavevő rendszerrel. 
 
 
DAF  HE  
PD P 
CF V  P TT PSP 
EP opc ioná lis  opc ioná lis  
le v e gő 
k ipuf ogógá z  a  há tté rs z űrőhöz  
l ásd  a 21.  áb r át  
sz el l ő z ő  sz el l ő z ő  FC 3  
FC 3  ha  EFC-t ha s z ná lna k  a r ész ecske- mi n t av ev ő  r en d sz er h ez  
v ag y  a D D S - h ez ;  l ásd  a 22.  áb r át  
 
 
20. ábra  - Teljes átáramlású hígítórendszer 
 
A DT hígítóalagútban a hígítatlan kipufogógáz teljes mennyisége összekeveredik a 
hígítólevegővel. A hígított kipufogógáz áramát vagy egy PDP térfogat-kiszorításos szivattyúval vagy egy CFV kritikus átáramlású Venturi-csővel kell mérni. Az arányos részecske-mintavételhez és az áramlás meghatározásához egy HE hőcserélő vagy egy EFC elektronikus áramláskiegyenlítő használható. Mivel a részecskék tömegének meghatározása a teljes hígított kipufogógáz-áramon alapul, a hígítási arányt nem kell kiszámítani. 
  2.3.1. A 20. ábra elemei:  L 375/186 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
EP Kipufogócső 
 
A kipufogócső hossza a motor kipufogó-gyűjtőcsövétől, a turbófeltöltő kilépő 
csonkjától vagy az utókezelő készüléktől a hígítóalagútig nem lehet hosszabb 10 méternél. Ha a kipufogócső a motor kipufogó-gyűjtőcsövétől, a turbófeltöltő kilépő csonkjától vagy az utókezelő készüléktől számítva hosszabb 4 méternél, akkor a cső 4 métert meghaladó részét szigetelni kell, kivéve a vezetékbe helyezett esetleges füstölésmérőt. A hőszigetelés sugárirányú vastagságának legalább 25 mm-nek kell lennie. A szigetelőanyag hővezető képessége nem lehet nagyobb 0,1 W/mK értéknél, 673 K (400 °C) hőmérsékleten mérve. A kipufogócső hőtehetetlenségének csökkentése érdekében ajánlatos legfeljebb 0,015-es falvastagság/átmérő arányt alkalmazni. A flexibilis tömlős szakaszok hossza nem lehet több az átmérő 12-szeresénél. 
 
PDP Térfogat-kiszorításos szivattyú 
 
A PDP a hígított kipufogógáz teljes áramát a szivattyú által megtett fordulatok számával és a szivattyú egy fordulatra eső térfogat-kiszorításával méri. A kipufogórendszer ellennyomását a PDP- vagy a hígítólevegő-bevezető rendszer nem csökkentheti mesterségesen. A működő PDP-rendszer mellett mért statikus kipufogó-ellennyomás legfeljebb ± 1,5 kPa-lal térhet el attól az értéktől, amely azonos motorfordulatszámnál és -terhelésnél a PDP-hez való csatlakoztatás nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a PDP előtt legfeljebb ± 6 K-nel térhet el az áramláskiegyenlítő nélküli vizsgálat során mért átlagos üzemi hőmérséklettől. Áramláskiegyenlítés csak akkor használható, ha a hőmérséklet a PDP-be való belépésnél legfeljebb 323 K (50 °C). 
 
CFV Kritikus áramlású Venturi-cső 
 
A CFV a hígított kipufogógáz teljes áramát úgy méri, hogy az áramlást fojtott állapotban tartja (kritikus áramlás). A működő CFV-rendszer mellett mért statikus kipufogó-ellennyomás legfeljebb ± 1,5 kPa-lal térhet el attól az értéktől, amely azonos motorfordulatszámnál és -terhelésnél a CFV-hez való csatlakoztatás nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a CFV előtt legfeljebb ± 11 K-nel térhet el az áramláskiegyenlítő nélküli vizsgálat során mért átlagos üzemi hőmérséklettől. 
 
HE Hőcserélő (EFC használata esetén opcionális) 
 
A hőcserélő teljesítménye legyen elegendő ahhoz, hogy a hőmérsékletet a fent előírt határok között tartsa. 
 
EFC Elektronikus áramláskiegyenlítő (HE használata esetén opcionális) 
 
Ha a PDP vagy CFV bemeneténél a hőmérsékletet nem a fent megadott határok között tartják, egy áramláskiegyenlítő rendszerre van szükség a részecske-mintavevő rendszeren belüli gázáram folyamatos mérésére és az arányos mintavétel szabályozására. Ebből a célból a folyamatosan mért gázáramjelek szolgálnak a részecske-mintavevő rendszer részecskeszűrőin áthaladó mintaáram megfelelő 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/187
 
korrigálására (lásd a 2.4. bekezdés 21. és 22. ábráját). 
 
DT Hígítóalagút 
 
A hígítóalagút: 
 
– elég kis átmérőjű legyen ahhoz, hogy turbulens áramlást idézzen elő (a Reynolds-
szám 4000-nél nagyobb legyen), és elég hosszú ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő tökéletesen összekeveredjen; szükség esetén keverőnyílás alkalmazható, 
 
– átmérője legalább 460 mm legyen egyszeres hígítású rendszer esetén, 
 
– átmérője legalább 210 mm legyen kétszeres hígítású rendszer esetén, 
 
– hőszigetelt lehet. 
 
A motor-kipufogógázt a hígítóalagútba történő belépésnél folyásirányba kell irányítani, és alaposan el kell keverni. 
 
Egyszeres hígítás alkalmazása esetén a hígítóalagútból vett minta a részecske-mintavevő rendszerbe kerül (2.4. bekezdés, 21. ábra). A PDP vagy CFV átfolyási teljesítményének elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a hígított kipufogógáz hőmérsékletét közvetlenül az elsődleges részecskeszűrő előtt legfeljebb 325 K (52°C) értéken tartsa. 
 
Kétszeres hígítás alkalmazása esetén a hígítóalagútból vett minta a másodlagos hígítóalagútba kerül, ahol tovább hígul, majd így halad át a mintavevő szűrőkön (2.4. bekezdés, 22. ábra). A PDP vagy CFV átfolyási teljesítményének elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a DT-ben áramló hígított kipufogógáz hőmérsékletét a mintavevő zónában legfeljebb 464 K (191°C) értéken tartsa. A másodlagos hígítórendszernek elegendő másodlagos hígítólevegőt kell szolgáltatnia ahhoz, hogy a kétszeresen hígított kipufogógáz hőmérsékletét közvetlenül az elsődleges részecskeszűrő előtt legfeljebb 325 K (52°C) értéken tartsa. 
 
DAF Hígítólevegő szűrő 
 
A háttér-szénhidrogének eltávolítása érdekében ajánlatos a hígítólevegőt megszűrni és aktív szénen átmosni. A gyártó kérésére a hígítólevegőből a bevett szakmai gyakorlat szerint mintát kell venni a háttér-részecskeszennyezettségi szint meghatározására, amit azután le lehet vonni a hígított kipufogógázban mért értékekből. 
 
PSP Részecske-mintavevő szonda 
 
A szonda a PTT bevezető szakaszát képezi és: 
 L 375/188 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
− az áramlással szembe fordítva legyen beszerelve olyan helyen, ahol a hígítólevegő és 
a kipufogógáz már jól összekeveredett, azaz a hígítórendszer DT hígítóalagútjának 
középvonalában, áramlásirányban körülbelül 10 alagútátmérőnyi távolsággal az után a pont után, ahol a kipufogógáz belépett a hígítóalagútba, 
 
− legalább 12 mm belső átmérőjű legyen, 
 − közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével legfeljebb 325 K (52°C) 
csőfal-hőmérsékletre felfűthető lehet, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem 
haladja meg a 325 K (52°C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, 
 
− hőszigetelt lehet.  
 
2.4. Részecske-mintavevő rendszer  
A részecske-mintavevő rendszer feladata a részecskék összegyűjtése a részecskeszűrőn. A részáramú hígítórendszerből történő teljes mintavétel esetén, amely során az egész hígított kipufogógáz-minta áthalad a szűrőkön, a hígító- (2.2. bekezdés, 14. és 18. ábra) és a mintavevő rendszer általában egy egységet képez. A részáramú hígítórendszerből vagy a teljesáramú hígító rendszerből történő részmintavétel esetén, amely során a hígított kipufogógáznak csak egy része halad át a szűrőkön, a hígító- (2.2. bekezdés, 11., 12., 13., 15., 16., 17. és 19. ábra; 2.3. bekezdés 20. ábra) és a mintavevő rendszer általában külön egységet képez.  
 
Ebben az előírásban egy teljes áramlású hígítórendszer kétszeres hígítórendszerét (22. ábra) egy, a 21. ábrán látható tipikus részecske-mintavevő rendszer egy sajátos változatának tekintjük. A kétszeres higítórendszer a részecske-mintavevő rendszer minden fontos elemét, így például szűrőtartókat és mintavevő szivattyút, továbbá bizonyos hígítási lehetőségeket, például hígítólevegő-betáplálást és másodlagos hígítóalagutat is tartalmaz. 
  
A szabályozókörök lökésszerű igénybevételének elkerülése érdekében ajánlatos a mintavevő szivattyút az egész vizsgálati folyamat alatt járatni. Az egyszűrős módszer esetében megkerülő rendszert kell alkalmazni, hogy a minta csak a kívánt időpontokban haladjon át a mintavevő szűrőkön. Az átkapcsolásnak a szabályozókörökre gyakorolt hatását a legkisebbre kell korlátozni. 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/189
 
 
FM 3  FC 3  FH  BV  
v ál asz t h at ó  
a z  EG A -tól 
a  PDP- t ő l  
a  CFV-től 
a G FU EL -től va g y  
va g y  
va g y  P TT 
P a  D T  hígít óa la gút ból 
l ásd  a 11- 20.  áb r ákat  
 
 
21. ábra  - Részecske-mintavevő rendszer 
 
 
Egy részleges áramlású vagy teljes áramlású hígítórendszer DT hígítóalagútjából a PSP részecske-mintavevő szondán és a PTT részecskeátvezető csövön keresztül a P mintavevő szivattyú hígított kipufogógáz-mintát vesz. Ezután a minta áthalad a részecske-mintavevő szűrőket tartalmazó FH szűrőtartó(ko)n. A mintaáramlás nagyságát az FC3 áramlásszabályzó szabályozza. EFC elektronikus áramláskiegyenlítés (lásd a 20. ábrát) alkalmazása esetén a hígított kipufogógáz-áram szolgál az FC3 vezérlőjeleként.  
  
 FM4 D P 
SDT BV  FH FM3  
BV   o p cio n ális PTT P 
FC3 
PDP 
vagy  
CFV a D T hígító-  
alagútból 
lásd a 20. ábrát szellőző 
 
 
  
22. ábra
 - Kétszeres hígítórendszer (csak teljes áramú rendszernél) 
 
A hígított kipufogógáz-minta a teljes áramú hígítórendszer DT hígítóalagútjából a PSP részecske-mintavevő szondán és a PTT részecskeátvezető csövön keresztül az SDT másodlagos hígítóalagútba jut, ahol még egyszer hígításra kerül. Ezután a minta áthalad L 375/190 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
a részecske-mintavevő szűrőket tartalmazó FH szűrőtartó(ko)n. A hígítólevegő árama 
általában állandó, míg a minta áramát az FC3 áramlásszabályzó szabályozza. EFC elektronikus áramláskiegyenlítés (lásd a 20. ábrát) alkalmazása esetén a teljes hígított kipufogógáz-áram szolgál az FC3 vezérlőjeleként.  
 2.4.1. A 21. és 22. ábra elemei  
PTT Részecskeátvezető cső (21. és 22. ábra) 
 
A részecskeátvezető csőnek a lehető legrövidebbnek kell lennie, de semmiképpen sem lehet hosszabb 1020 mm-nél. A hosszba bele kell érteni az esetleges mintavevő szondák (SP, ISP, illetve PSP, lásd a 2.2. és a 2.3. bekezdést) hosszát is (részáramú hígítású részmintavevő rendszer, valamint teljesáramú hígítórendszer esetén).  
 
A méretek az alábbiakra vonatkoznak: 
 
− részáramú hígítású részmintavevő rendszernél és a teljesáramú egyszeres hígítórendszernél a szonda (SP, ISP, illetve PSP) csúcsától a szűrőtartóig, 
 
− részáramú hígítású teljes mintavételező rendszernél a hígítóalagút végétől a 
szűrőtartóig, 
 
− a teljes áramú kétszeres hígítású rendszernél a PSP szonda csúcsától a másodlagos 
hígítóalagútig. 
 Az átvezető cső: 
 
− közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető lehet, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, 
 
− hőszigetelt lehet.  
 
SDT Másodlagos hígítóalagút (22. ábra) 
 
A másodlagos hígítóalagút átmérője legalább 75 mm legyen, és az alagút legyen elég hosszú ahhoz, hogy a kétszeresen hígított minta legalább 0,25 másodpercig benne maradjon. Az FH elsődleges szűrőtartó legfeljebb 300 mm-re lehet az SDT kilépő nyílásától. 
 
A másodlagos hígítóalagút:  
− közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével legfeljebb 325 K 
(52°C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető lehet, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/191
 
nem haladja meg a 325 K (52°C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a 
hígítóalagútba, 
 
− hőszigetelt lehet. 
 
FH Szűrőtartó(k) (21. és 22. ábra) 
 
Az elsődleges és a másodlagos szűrőkhöz egy közös szűrőház vagy külön szűrőházak 
használhatók. Teljesíteni kell a 4. melléklet 4. függeléke 4.1.3. bekezdésében foglalt követelményeket. 
 
A szűrőtartó(k): 
 
− közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével legfeljebb 325 K (52°C) csőfal-hőmérsékletre felfűthető(k) lehet(nek), feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52°C) értéket, mielőtt a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, 
 
− hőszigetelt(ek) lehet(nek).  
 
P Mintavevő szivattyú (21. és 22. ábra) 
 
A részecske-mintavevő szivattyúnak elég messze kell lennie az alagúttól ahhoz, hogy a 
belépő gáz hőmérséklete állandó (± 3 K) maradjon, ha az FC3-mal nem korrigálják az áramlást.  
DP Hígítólevegő-szivattyú (22. ábra) 
 
A hígítólevegő-szivattyút úgy kell elhelyezni, hogy a másodlagos hígítólevegő 298 K ± 
5 K (25°C ± 5°C) hőmérsékleten álljon rendelkezésre, ha a hígítólevegő nincs előmelegítve. 
 
FC3 Áramlásszabályzó (21. és 22. ábra) 
 
Ha más eszköz nem áll rendelkezésre, egy áramlásszabályzót kell használni a részecskeminta áramának a minta útjában előforduló hőmérséklet- és ellennyomás-változások miatti kompenzálására. Az EFC elektronikus áramláskiegyenlítő (lásd a 20. ábrát) használata esetén szükséges az áramlásszabályzó. 
 
FM3 Áramlásmérő (21. és 22. ábra) 
 
A részecskeminta-áramlás gázmérőjének vagy áramlásmérő műszereinek elég messze kell lenniük a P mintavevő szivattyútól ahhoz, hogy a belépő gáz hőmérséklete állandó (± 3 K) maradjon, ha FC3-mal nem korrigálják az áramlást. 
 L 375/192 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
FM4 Áramlásmérő (22. ábra)  
 
A hígítólevegő-áramlás gázmérőjét, illetve áramlásmérő készülékét úgy kell elhelyezni, 
hogy a belépő gáz hőmérséklete 298 K ± 5 K (25°C ± 5°C) maradjon. 
 
BV Gömbszelep (opcionális) 
 
A gömbszelep belső átmérőjének legalább akkorának kell lennie, mint a PTT részecskeátvezető cső belső átmérője, kapcsolási idejének pedig 0,5 mp-nél rövidebbnek kell lennie. 
 
Megjegyzés
: Ha a PSP, PTT, SDT és FH közelében a környezeti hőmérséklet 293 K 
(20°C) alatt van, ügyelni kell, hogy ne vesszenek el részecskék azáltal, hogy e részek hideg falára lerakódnak. Ezért ajánlatos ezeket az alkatrészeket a megfelelő leírásokban megadott határértékeken belüli hőmérsékletre melegíteni és/vagy hőszigetelni. Az is ajánlatos, hogy a szűrő felületének hőmérséklete a mintavétel alatt ne legyen alacsonyabb, mint 293 K (20°C).  
 
Nagy motorterhelések esetén a fenti alkatrészeket nem agresszív eszközökkel, pl. egy levegőkeringető ventilátorral hűteni lehet, feltéve, hogy a hűtőközeg hőmérséklete nem alacsonyabb, mint 293 K (20°C). 
 3. A FÜSTÖLÉS MEGHATÁROZÁSA  3.1. Bevezetés
 
 
A 3.2. és 3.3. bekezdés, valamint a 23. és 24. ábra részletesen leírja az ajánlott füstölésmérő rendszereket. Mivel ugyanaz az eredmény többféle összeállítással is elérhető, nem kell szigorúan ragaszkodni a 23. és 24. ábrához. Kiegészítő adatok nyerése és a részrendszerek működésének összehangolása céljából kiegészítő alkatrészek, mint például műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk és kapcsolók is alkalmazhatók. Más alkatrészek, amelyek egyes rendszerek pontosságának biztosításához nem szükségesek, elhagyhatók, ha elhagyásuk a bevett szakmai megítélésen alapul. 
 
A mérés elve az, hogy fényt bocsátanak keresztül a mérendő füst egy meghatározott hosszán, és a beeső fényből az érzékelőt elérő rész arányát használják fel a közeg fényelnyelésének kiszámításához. A füstmérés függ a berendezés kialakításától, és elvégezhető a kipufogócsőben (teljes átáramlású, vezetékbe helyezett füstölésmérő), a kipufogócső végénél (teljes átáramlású, vezeték végén elhelyezett füstölésmérő) vagy a kipufogócsőből vett mintán (részleges átáramlású füstölésmérő). A fényelnyelési együtthatónak a fényelnyelési jelből való meghatározásához a készülék gyártójának meg kell adnia a készülék optikai úthosszát. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/193
 
 
3.2. Teljesáramú füstölésmérő  
 
A teljesáramú füstölésmérőnek két alaptípusa használható (23. ábra). A 
kipufogóvezetékbe helyezett füstölésmérővel a kipufogócsőben lévő teljes kipufogógázáram mérésére kerül sor. Az ilyen típusú füstölésmérőnél a tényleges optikai úthossz a füstölésmérő kialakításának függvénye.  A kipufogóvezeték végén elhelyezett füstölésmérővel a kipufogócsőben lévő teljes kipufogógázáram mérésre kerül, amint az a kipufogócsőből kilép. Az ilyen típusú füstölésmérőnél a tényleges optikai úthossz a kipufogócső kialakításának, valamint a kipufogócső vége és a füstölésmérő közötti távolságnak a függvénye. 
   
EPOPLT1 (optional)
CLLDLS
CL
 
 
optional opcionális 
  
23. ábra
 - Teljesáramú füstölésmérő 
  3.2.1. A 23. ábra elemei:  
EP Kipufogócső 
 
Vezetékbe helyezett füstölésmérőnél a mérési zóna előtt és után 3 csőátmérőnyi hosszon nem változhat meg a kipufogócső átmérője. Ha a mérőzóna átmérője nagyobb, mint a kipufogócsőé, a mérési zóna előtt ajánlatos fokozatosan változó átmérőjű csövet alkalmazni.  
 L 375/194 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
A vezeték végén elhelyezett füstölésmérőnél a kipufogócső 0,6 m hosszú utolsó 
szakaszának kör keresztmetszetűnek kell lennie, továbbá nem lehetnek benne hajlatok és könyökök. A kipufogócső végét merőlegesen kell levágni. A füstölésmérőt a kipufogógáz-áram közepére kell szerelni a kipufogócső végétől mért 25 ± 5 mm távolságon belül.  
 
OPL Optikai úthossz 
 
A füst által elsötétített optikai út hossza a füstölésmérő fényforrása és érzékelője között, szükség szerint korrigálva a sűrűségi gradiensek és a falhatás okozta egyenetlenségek hatásával. Az optikai úthosszt a készülék gyártójának kell megadnia, figyelembe véve a kormosodás elkerülését célzó intézkedéseket (pl. az öblítőlevegőt) is. Ha az optikai úthossz nem áll rendelkezésre, azt az ISO IDS 11614 szabvány 11.6.5. bekezdése szerint kell megállapítani. Az optikai úthossz korrekt meghatározásához legalább 20 m/s kipufogógáz-sebesség szükséges.  
 
LS Fényforrás 
 A fényforrásnak egy 2800–3250 K színhőmérsékletű izzólámpának vagy egy 550–570 nm színképcsúcsú, zöld fényt kibocsátó LED-nek kell lennie. A fényforrást olyan eszközökkel kell óvni a kormosodástól, amelyek a gyártó által megadottnál nagyobb mértékben nem befolyásolják az optikai úthosszt.  
LD Fényérzékelő 
 
Az érzékelőnek egy (szükség esetén szűrővel ellátott) fotocellának vagy fotodiódának kell lennie. Izzólámpa fényforrás esetén az érzékelő színképi csúcsérzékenységének hasonlónak kell lennie az emberi szem fényérzékelési görbéjéhez az 550–570 nm tartományban (legnagyobb reagálás), hogy 430 nm alá és 680 nm fölé e legnagyobb válasznak legfeljebb 4%-a essék. A fényérzékelőt olyan eszközökkel kell óvni a kormosodástól, amelyek a gyártó által megadottnál nagyobb mértékben nem befolyásolják az optikai úthosszt.  
CL Fénypárhuzamosító lencse 
 
A kibocsátott fényt maximum 30 mm átmérőjű nyalábbá kell beállítani. A fénynyaláb sugarainak 3° tűrésen belül párhuzamosaknak kell lenniük az optikai tengellyel.  
T1 Hőmérséklet-érzékelő (opcionális) 
 
A vizsgálat során követhető a kipufogógáz hőmérséklete.   2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/195
 
3.3. Részáramú füstölésmérő  
 
Részáramú füstölésmérő (24. ábra) alkalmazása esetén a kipufogócsőből reprezentatív kipufogógáz-mintát vesznek, és azt egy átvezető csövön a mérőkamrába továbbítják. Az ilyen típusú füstölésmérőnél a tényleges optikai úthossz a füstölésmérő kialakításának függvénye. A következő bekezdésben említett válaszidők a füstölésmérő minimális átáramlására vonatkoznak, amit a készülék gyártója ad meg. 
 
Exhaust
EPSP
TT
T1FM
P (optional)OPL
MCCLLS
CLLD
 
 
Exhaust kipufogógáz 
optional opcionális 
  
24. ábra
 - Részáramú füstölésmérő 
  3.3.1. A 24. ábra elemei:  
EP Kipufogócső 
 A kipufogócső a mintavevő szonda csúcsa előtt legalább 6, utána legalább 3 csőátmérőnyi hosszon egyenes cső legyen.  
SP Mintavevő szonda 
 
A mintavevő szonda egy, az áramlással szembefordított nyitott cső a kipufogócső közepén vagy annak közelében. A szonda és a kipufogócső fala közötti hézagnak legalább 5 mm-nek kell lennie. A szonda átmérőjének akkorának kell lennie, hogy az reprezentatív mintavételt és a füstölésmérőn át megfelelő sebességű áramlást L 375/196 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
biztosítson.  
 
TT Átvezető cső 
 
Az átvezető cső:  
− Legyen a lehető legrövidebb és biztosítsa, hogy a mérőkamrába belépő 
kipufogógáz hőmérséklete 373 K ± 30 K (100°C ± 30°C) legyen. 
 
− Csőfalának hőmérséklete megfelelő mértékben a kipufogógáz harmatpontja fölött 
legyen, hogy ne következzék be kondenzáció.  
 
− Átmérője a teljes hosszon legyen azonos a mintavevő szonda átmérőjével. 
 − Reakcióidejének a műszer 4. melléklet 4. függeléke 5.2.4. bekezdésében leírtak 
szerint meghatározott minimális áramlása mellett 0,05 mp-nél rövidebbnek kell lennie. 
 
− Lényegesen nem befolyásolhatja a füst csúcsértékét.  
 
FM Áramlásmérő 
 
Áramlásmérő készülék a mérőkamrába belépő áram pontos megállapítására. Az áram legkisebb és legnagyobb értékét a készülék gyártójának kell megadnia, és ezeknek akkorának kell lenniük, hogy a TT válaszidejére és az optikai úthosszra vonatkozó követelmények teljesüljenek. Az áramlásmérő készülék közel lehet az esetlegesen használt P szivattyúhoz.  
MC Mérőkamra 
 
A mérőkamra belső felülete ne tükrözzön, vagy biztosítson optikailag ezzel egyenértékű környezetet. Minimálisra kell csökkenteni annak esélyét, hogy a diffúziós hatások belső visszaverődései következtében az érzékelőre szórt fény essék.   A mérőkamrában lévő gáz nyomása legfeljebb 0,75 kPa értékkel térhet el a légköri nyomástól. Ahol ez a kialakítás miatt nem oldható meg, a füstölésmérőn leolvasott értéket át kell számítani légköri nyomásra.   A mérőkamra falhőmérsékletének ± 5 K pontossággal 343 K (70°C) és 373 K (100°C) között kell lennie, de mindenesetre elég magasan a kipufogógáz harmatpontja fölött ahhoz, hogy kondenzáció ne következzék be. A mérőkamrát megfelelő eszközökkel kell felszerelni a hőmérséklet méréséhez.   
OPL Optikai úthossz 
 
A füst által elsötétített optikai út hossza a füstölésmérő fényforrása és érzékelője között, 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/197
 
szükség szerint korrigálva a sűrűségi gradiensek és a falhatás okozta egyenetlenségek 
hatásával. Az optikai úthosszt a készülék gyártójának kell megadnia, figyelembe véve a kormosodás elkerülését célzó intézkedéseket (pl. az öblítőlevegőt) is. Ha az optikai úthossz nem áll rendelkezésre, azt az ISO IDS 11614 szabvány 11.6.5. bekezdése szerint kell megállapítani.  
LS Fényforrás 
 
A fényforrásnak egy 2800–3250 K színhőmérsékletű izzólámpának vagy egy 550–570 nm színképcsúcsú, zöld fényt kibocsátó LED-nek kell lennie. A fényforrást olyan eszközökkel kell óvni a kormosodástól, amelyek a gyártó által megadottnál nagyobb mértékben nem befolyásolják az optikai úthosszt.  
LD Fényérzékelő 
 
Az érzékelőnek egy (szükség esetén szűrővel ellátott) fotocellának vagy fotodiódának kell lennie. Izzólámpa fényforrás esetén az érzékelő színképi csúcsérzékenységének hasonlónak kell lennie az emberi szem fényérzékelési görbéjéhez az 550–570 nm tartományban (legnagyobb reagálás), hogy 430 nm alá és 680 nm fölé e legnagyobb válasznak legfeljebb 4%-a essék. A fényérzékelőt olyan eszközökkel kell óvni a kormosodástól, amelyek a gyártó által megadottnál nagyobb mértékben nem befolyásolják az optikai úthosszt.  
CL Fénypárhuzamosító lencse 
 
A kibocsátott fényt maximum 30 mm átmérőjű nyalábbá kell beállítani. A fénynyaláb sugarainak 3° tűrésen belül párhuzamosaknak kell lenniük az optikai tengellyel.  
T1 Hőmérséklet-érzékelő  
 
A kipufogógáz hőmérsékletének követésére a mérőkamra belépési pontján.   
P Mintavevő szivattyú (opcionális) 
 
A mérőkamra után elhelyezett mintavevő szivattyú használható a gázminta átszívására a mérőkamrán. 
 L 375/198 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
5. melléklet  
 
A SŰRÍTÉSES GYÚJTÁSÚ MOTOROK JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATAIHOZ ÉS 
A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGÉNEK ELLENŐRZÉSÉHEZ ELŐÍRT REFERENCIA-ÜZEMANYAGOK MŰSZAKI JELLEMZŐI 
 1. DÍZELÜZEMANYAG 
(1) 
 
Paraméter Egység Határértékek (1) Vizsgálati módszer (2) 
 Kiadás éve 
  Minimum Maximum   
Cetánszám (3)   52 54 ISO 5165  1998 (4) 
Sűrűség 15 °C-on  kg/m3 833 837 ISO 3675 1995 
Desztilláció:       
- 50 százalékpont  °C 245  ISO 3405 1998 
- 95 százalékpont  °C 345 350 ISO 3405 1998 
- végforrpont  °C --- 370 ISO 3405 1998 
Lobbanáspont  °C 55 --- EN 27719 1993 
CFPP  °C --- -5 EN 116 1981 
Viszkozitás 40 °C-on  mm²/s 2,5 3,5 EN-ISO 3104 1996 
Policiklikus aromás 
szénhidrogének  % m/m 3,0 6,0 IP 391 (*) 1995 
Kéntartalom (5) mg/kg --- 300 pr. EN-ISO/DIS 14596 1998 (4) 
Vörösréz korrózió   --- 1 EN-ISO 2160 1995 
Conradson-szám (10% 
DR) % m/m --- 0,2 EN-ISO 10370  
Hamutartalom  % m/m --- 0,01 EN-ISO 6245 1995 
Víztartalom  % m/m --- 0,05 EN-ISO 12937 1995 
Közömbösítési (erős 
sav) szám mg --- 0,02 ASTM D 974-95 1998 (4) 
Oxidációs stabilitás (6) mg/ ml --- 0,025 EN-ISO 12205 1996 
 (1)  Ha egy motor vagy jármű termikus hatásfokát kell kiszámítani, az üzemanyag 
fűtőértékét az alábbi összefüggés alapján lehet kiszámítani: 
  Fajlagos energia (fűtőérték) (nettó) MJ/kg = (46,423 – 8,792d
2 + 3,170d) (1 – (x + y + 
s)) + 9,420s – 2,499x 
   ahol    d = sűrűség 15 °C-os hőmérsékleten    x =  víztartalom, tömegarány (% osztva 100-zal)   y = hamutartalom, tömegarány (% osztva 100-zal) 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/199
 
  s = kéntartalom, tömegarány (% osztva 100-zal) 
 (2)  A specifikációban megadott értékek „valós értékek”. Határértékeik megállapításánál az 
"Ásványolajtermékek. Vizsgálati módszerek precizitási adatainak meghatározása és alkalmazása" című ISO 4259 szabvány feltételei kerültek alkalmazásra, és a legkisebb érték meghatározása esetén nulla feletti minimális 2R, a legnagyobb és legkisebb érték meghatározása esetén pedig minimális 4R különbséget vettünk figyelembe (R = reprodukálhatóság). Függetlenül ettől a statisztikai okokból szükséges előírástól, az üzemanyag gyártója nulla érték elérésére törekedjen, ahol 2R az előírt maximális érték, illetve a középérték elérésére törekedjen, ahol alsó és felső határ van előírva. Ha azt a kérdést kell tisztázni, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikáció követelményeinek, az ISO 4259 feltételeit kell alkalmazni. 
 (3)  A cetánszám-tartomány nincs összhangban a minimális 4R tartományra vonatkozó 
követelménnyel. Az üzemanyag szállítója és felhasználója közötti viták esetén azonban az ISO 4259 előírásait lehet használni az ilyen viták feloldására, feltéve, hogy egyszeri meghatározás helyett inkább annyi ismételt mérést végeznek, amennyi a szükséges pontosság eléréséhez elegendő. 
 (4) A kiadás hónapja hamarosan megadásra kerül. 
 
(5) A vizsgálatnál használt üzemanyag tényleges kéntartalmát kell megadni. Emellett annak 
a referencia-üzemanyagnak a legnagyobb kéntartalma, amelyet annak ellenőrzésére használnak, hogy egy jármű vagy motor megfelel-e az ezen előírás 5.2.1. bekezdésében lévő táblázat B sorában megadott határértékeknek, 50 ppm lehet. 
 (6)  Még ha az oxidációs stabilitást ellenőrzik is, a tárolási időtartam valószínűleg 
korlátozott. Célszerű kikérni a szállító tanácsát a tárolási körülményekre és az élettartamra vonatkozóan. 
 L 375/200 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
2. ETANOL DÍZELMOTOROKHOZ (1) 
 
Határértékek (2) Paraméter Egység Minimum Maximum Vizsgálati módszer 
(3) 
Alkohol, tömeg % m/m 92,4 - ASTM D 5501 
Etanoltól különböző alkohol az 
összes alkoholból, tömeg % m/m - 2 ASTM D 5501 
Sűrűség 15°C-on  kg/m3 795 815 ASTM D 4052 
Hamutartalom  % m/m  0,001 ISO 6245 
Lobbanáspont  °C 10  ISO 2719 
Savasság, ecetsavban megadva % m/m - 0,0025 ISO 1388-2 
Közömbösítési (erős sav) szám KOH mg/1 - 1  
Szín Skálának 
megfelelő - 10 ASTM D 1209 
Száraz maradék 100°C-on  mg/kg  15 ISO 759 
Víztartalom  % m/m  6,5 ISO 760 
Aldehidek, ecetsavban kifejezve % m/m  0,0025 ISO 1388-4 
Kéntartalom  mg/kg - 10 ASTM D 5453 
Észterek, etilacetátban 
kifejezve % m/m - 0,1 ASTM D 1617 
 (1) Az etanol üzemanyaghoz a motorgyártó előírása szerint cetánszámjavító adagolható. A 
legnagyobb megengedett mennyiség 10% m/m. 
 (2) A specifikációban megadott értékek „valós értékek”. Határértékeik megállapításánál az 
„Ásványolajtermékek. Vizsgálati módszerek precizitási adatainak meghatározása és alkalmazása” című ISO 4259 szabvány feltételei kerültek alkalmazásra, és a legkisebb érték meghatározása esetén nulla feletti minimális 2R, a legnagyobb és legkisebb érték meghatározása esetén pedig minimális 4R különbséget vettünk figyelembe (R = reprodukálhatóság). Függetlenül ettől a statisztikai okokból szükséges előírástól, az üzemanyag gyártója nulla érték elérésére törekedjen, ahol 2R az előírt maximális érték, illetve a középérték elérésére törekedjen, ahol alsó és felső határ van előírva. Ha azt a kérdést kell tisztázni, hogy egy üzemanyag megfelel-e a specifikáció követelményeinek, az ISO 4259 feltételeit kell alkalmazni. 
 (3) Egyenértékű ISO-módszereket fognak alkalmazni a fenti értékekre, ha kiadásra kerülnek.   
__________ 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/201
 
6. melléklet  
 
A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOKHOZ ÉS A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGÉNEK 
ELLENŐRZÉSÉHEZ ELŐÍRT REFERENCIA-FÖLDGÁZÜZEMANYAG  
MŰSZAKI JELLEMZŐI 
 
 Típus: FÖLDGÁZ (NG)   Az európai piacon kapható üzemanyagok két tartomány valamelyikébe tartoznak:   – a H-tartomány; az ennek szélein elhelyezkedő referencia-üzemanyagok a G
R és a G 23, 
 – az L-tartomány; az ennek szélein elhelyezkedő referencia-üzemanyagok a G 23 és a G 25. 
   A G
R, G 23 és G 25 referencia-üzemanyagok jellemzőit az alábbiakban foglaljuk össze: 
 
G R referencia-üzemanyag 
 
Jellemzők Egység Alap Határértékek  Vizsgálati 
módszer 
   Minimum Maximum  
Összetétel:      
Metán mól-% 87 84 89  
Etán mól-% 13 11 15  
Egyéb (*) mól-% - - 1 ISO 6974  
Kéntartalom  mg/m3 
(**) - - 10 ISO 6326-5 
(*) Inert +C 2+ 
(**) Az értéket normál körülmények között – 293,2 K (20 °C) és 101,3 kPa – kell 
meghatározni. 
 
G 23 referencia-üzemanyag  
 
Jellemzők Egység Alap Határértékek Vizsgálati 
módszer 
   Minimu
m Maximum  
Összetétel:      
Metán mól-% 92,5 91,5 93,5  
Egyéb (*) mól-% - - 1 ISO 6974 
N 2 mól-%  7,5 6,5 8,5  
Kéntartalom  mg/m3 (**) - - 10 ISO 6326-5 
(*) Inert (nem N 2) +C 2/C 2+ 
(**) Az értéket normál körülmények között – 293,2 K (20 °C) és 101,3 kPa – kell 
meghatározni. L 375/202 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
G 25 referencia-üzemanyag  
 
Jellemzők Egység Alap Határértékek  Vizsgálati módszer
   Minimum  Maximum  
Összetétel:      
Metán mól-% 86 84 88  
Egyéb (*) mól-% - - 1 ISO 6974 
N 2 mól-%  14 12 16  
Kéntartalom  mg/m3 (**) - - 10 ISO 6326-5 
 
(*) Inert (nem N 2) +C 2/C 2+ 
(**) Az értéket normál körülmények között – 293,2 K (20 °C) és 101,3 kPa – kell 
meghatározni. 
 
_________ 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/203
 
7. melléklet  
 
Típus: CSEPPFOLYÓSÍTOTT PROPÁN-BUTÁN GÁZ (LPG) 
 
Paraméter Egység Határérté
kek A 
üzemanyagHatár-
értékek B 
üzemanyag  Vizsgálati 
módszer 
  Minimum Maximum Minimum Maximum  
Motor oktánszáma  92,5 (1)  92,5  EN 589  
B. melléklet 
Összetétel:       
C 3-tartalom tf-% 48 52 83 87  
C 4-tartalom tf-% 48 52 13 17 ISO 7941 
Olefinek tf-%  12  14  
Desztillációs 
maradék mg/kg  50  50 NFM 41015 
Összes kéntartalom  ppm súly (1)  50  50 EN 24260 
Kénhidrogén  ---  Nincs   Nincs  ISO 8819 
Vörösréz-korrózió  osztályozás  1. osztály  1. osztály ISO 6251(2) 
Víz 0 °C-on   mentes  mentes szemrevételez
és 
 (1) Az értéket normál körülmények között – 293,2 K (20 °C) és 101,3 kPa – kell meghatározni.  (2) Előfordulhat, hogy ez a módszer nem jelzi pontosan a korrodáló anyagok jelenlétét, ha a minta 
korróziógátló szereket vagy más olyan anyagokat tartalmaz, amelyek csökkentik a mintának a rézlemezre gyakorolt korróziós hatását. Ezért az ilyen vegyületeknek a vizsgálati módszer befolyásolása céljából történő hozzáadása tilos. 
________  L 375/204 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
8. melléklet  
 
PÉLDA A SZÁMÍTÁSI ELJÁRÁSRA 
 
1.  ESC-VIZSGÁLAT  1.1.  Gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátás
 
   Az egyes üzemmódok eredményeinek kiszámításához szükséges mérési adatok 
az alábbiakban láthatók. Ebben a példában a CO-t és a NO
x-ot száraz alapon, a 
HC-t nedves alapon mérték. A HC-koncentráció propán-egyenértékben (C3) van megadva, amit meg kell szorozni 3-mal, hogy megkapjuk a C1 egyenértéket. A számítási eljárás a többi üzemmódban is azonos.  
 
P 
(kW) T
a 
(K) H a 
(g/kg) G EXH 
(kg) G AIRW 
(kg) G FUEL 
(kg) HC 
(ppm) CO 
(ppm) NO x 
(ppm) 
82,9 294,8 7,81 563,38 545,29 18,09 6,3 41,2 495 
     A szárazról nedvesre történő átszámításhoz szükséges K
W,r korrekciós tényező 
kiszámítása (4. melléklet, 1. függelék, 4.2. bekezdés): 
 
  F FH = 
⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛+29545091819691
,,. = 1,9058 és K W2 = () 817 6081 1000817 6081
, ,, ,
∗ +∗ = 0,0124 
 
  K W,r =  92390 0124006541091890581 1 , ,,,, = −⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗ −  
 
  A nedves koncentrációk számítása:    CO  = 41,2 * 0,9239 = 38,1 ppm   NO
x  = 495 * 0,9239 = 457 ppm 
   A K
H,D NO x-nedvességkorrekciós tényező kiszámítása (4. melléklet, 1. függelék, 
4.3. bekezdés): 
   A =  0,309 * 18,09/541,06 – 0,0266  = -0,0163   B = -0,209 * 18,09/541,06 + 0,00954  =  0,0026  
96250298 8294 00260 7110 817 01630 11,) ,( , ), ,( ,, =− ∗ + − ∗ −=D HK  
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/205
 
  A kibocsátott szennyezőanyag-tömegáram számítása (4. melléklet, 1. függelék, 
4.4. bekezdés): 
 
  NO x = 0,001587 * 457 * 0,9625 * 563,38 = 393,27 g/h 
  CO  = 0,000966 * 38,1 * 563,38 = 20,735 g/h   HC  = 0,000479 * 6,3 * 3 * 563,38 = 5,100 g/h    A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátások számítása (4. melléklet, 1. függelék, 
4.5. bekezdés): 
   Az alábbi mintaszámítást CO-ra adjuk meg; más összetevőkre a számítás menete 
azonos. 
   Az egyes üzemmódok kibocsátott szennyezőanyag-tömegáramait meg kell 
szorozni a 4. melléklet 1. függelékének 2.7.1. bekezdésében feltüntetett megfelelő súlyozási tényezőkkel, és ezeket összegezve megkapható az egész ciklusra vonatkozó átlagos szennyezőanyag-tömegáram értéke: 
    CO = (6,7 * 0,15) + (24,6 * 0,08) + (20,5 * 0,10) + (20,7 * 0,10) + (20,6 * 
0,05) + (15,0 * 0,05) + (19,7 * 0,05) + (74,5 * 0,09) + (31,5 * 0,10) + (81,9 * 0,08) + (34,8 * 0,05) + (30,8 * 0,05) + (27,3 * 0,05) = 30,91 g/h  
    Az egyes üzemmódokban leadott motorteljesítményeket meg kell szorozni a 4. 
melléklet 1. függelékének 2.7.1. bekezdésében feltüntetett megfelelő súlyozási tényezőkkel, és ezeket összegezve megkapható az egész ciklusra vonatkozó átlagos motorteljesítmény értéke: 
    P(n) = (0,1 * 0,15) + (96,8 * 0,08) + (55,2 * 0,10) + (82,9 * 0,10) + (46,8 * 
0,05) + (70,1 * 0,05) + (23,0 * 0,05) +(114,3 * 0,09) + (27,0 * 0,10) + (122,0 * 0,08) + (28,6 * 0,05) + (87,4 * 0,05) + (57,9 * 0,05) = 60,006 kW 
  
006609130
,,=CO  = 0,515 g/kWh 
    A véletlenszerűen kiválasztott pont fajlagos NO
x-kibocsátásának kiszámítása (4. 
melléklet, 1. függelék, 4.6.1. bekezdés): 
   Tegyük fel, hogy a véletlenszerűen kiválasztott ponton az alábbi értékeket 
állapították meg: 
    n
Z   = 1600 min-1 
  M Z   = 495 Nm 
  NO x mass,Z  = 487,9 g/h (a fenti képleteknek megfelelően számolva) 
  P(n) Z   = 83 kW 
  NO x,Z   = 487,9/83 = 5,878 g/kWh 
 L 375/206 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
  A szennyezőanyag-kibocsátás értékének meghatározása a vizsgálati ciklus 
alapján (4. melléklet, 1. függelék, 4.6.2. bekezdés): 
 
  Tegyük fel, hogy az ESC-vizsgálat során a négy környező üzemmód értékei a 
következők: 
 
n RT n SU E R E S E T E U M R M S M T M U 
1368 1785 5,943 5,565 5,889 4,973 515 460 681 610 
 
 E TU = 5,889 + (4,973-5,889) * (1600-1368)/(1785-1368) = 5,377 g/kWh 
 E RS = 5,943 + (5,565-5,943) * (1600-1368)/(1785-1368) = 5,732 g/kWh 
 M TU = 681 + (601-681) * (1600-1368)/(1785-1368) = 641,3 Nm 
 M RS = 515 + (460-515) * (1600-1368)/(1785-1368) = 484,3 Nm 
  E
Z = 5,732 + (5,377-5,732) * (495-484,3)/(641,3-484,3) = 5,708 g/kWh 
  Az NO
x-kibocsátási értékek összehasonlítása (4. melléklet, 1. függelék, 4.6.3. 
bekezdés): 
  NO
x diff = 100 * (5,878-5,708)/5,708 = 2,98% 
 1.2. Részecskekibocsátás
 
  A részecskék mennyiségének mérése azon az elven alapul, hogy a részecskék 
mintavétele az egész ciklus alatt folyik, de a minták és az átáramló mennyiségek (M
SAM és G EDF) meghatározása az egyes üzemmódok során történik. A G EDF 
számítása az alkalmazott rendszertől függ. A következő példákban egy CO 2-mérést 
és szénegyensúly módszert alkalmazó rendszer és egy áramlásmérést használó rendszer kerül bemutatásra. Teljesáramú hígító rendszer alkalmazása esetén a G
EDF 
értékét a CVS berendezés közvetlenül méri.  
  A G
EDF számítása (4. melléklet, 1. függelék, 5.2.3. és 5.2.4. bekezdés): 
  Tegyük fel, hogy a 4. üzemmódban az alábbi adatokat mérték. A számítási eljárás a 
többi üzemmódban is azonos.  
 
G
EXH 
(kg/h) G FUEL 
(kg/h) G DILW 
(kg/h) G TOTW 
(kg/h) CO 2D 
(%) CO 2A 
(%) 
334,02 10,76 5,4435 6,0 0,657 0,040 
  a) szénegyensúly-módszer  
G
EDFW = 
0400 657076105206
, ,, ,
−∗ = 3601,2 kg/h 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/207
 
 
 b) áramlásméréses módszer  
q = 
44355 0606
, ,(,
− = 10,78 
  G
EDFW = 334,02 * 10,78 = 3600,7 kg/h 
  A kibocsátott szennyezőanyag-tömegáram számítása (4. melléklet, 1. függelék, 5.4. 
bekezdés): 
  Az egyes üzemmódok G
EDFW áramlási értékeit meg kell szorozni a 4. melléklet 1. 
függelékének 2.7.1. bekezdésében feltüntetett megfelelő súlyozási tényezőkkel, és ezeket összegezve megkapható az egész ciklusra vonatkozó átlagos G
EDF érték. A teljes M SAM 
mintaáram az egyes üzemmódok mintamennyiségeinek összegzéséből adódik. 
 
 GEDFW = (3567 * 0,15)+(3592 * 0,08)+(3611 * 0,10)+(3600 * 0,10) 
+(3618 * 0,05) +(3600 * 0,05)+(3640 * 0,05)+(3614 * 0,09)+(3620 * 
0,10)+(3601 * 0,08) +(3639 * 0,05)+(3582 * 0,05)+(3635 * 0,05) 
 =  3604,6 kg/h   M
SAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 
+ 0,121  + 0,076 + 0,076 + 0,075  = 1,515 kg L 375/208 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
  
 Tegyük fel, hogy a szűrőkön a részecskék tömege 2,5 mg, ekkor  
PT
mass = 10006 3604
515152 ,
,,∗  = 5,948 g/h 
   Háttérkorrekció (opcionális)    Tegyük fel, hogy az egyik háttérmérés az alábbi értékeket adja. A DF hígítási 
tényező számítása azonos az e melléklet 3.1. bekezdésében bemutatottal, így itt nem szerepel. 
   
M
d = 0,1 mg; M DIL = 1,5 kg 
    DF összege = [(1
-1/119,15) * 0,15] + [(1-1/8,89) * 0,08] + [(1-1/14,75) * 0,10] + [(1-
1/10,10) * 0,10] + [(1-1/18,02) * 0,05] + [(1-1/12,33) * 0,05] + [(1-1/32,18) * 0,05] + 
[(1-1/6,94) * 0,09] + [(1-1/25,19) * 0,10] + [(1-1/6,12) * 0,08] + [(1-1/20,87) * 0,05] + 
[(1-1/8,77) * 0,05] + [(1-1/12,59) * 0,05] = 0,923 
 
PT mass = 10006 360492305110
515152 ,,,,
,,∗⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗ −  = 5,726 g/h 
 
  A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátás számítása (4. melléklet, 1. függelék, 5.5. 
bekezdés): 
  P(n) = (0,1 * 0,15) + (96,8 * 0,08) + (55,2 * 0,10) +(82,9 * 0,10) +(46,8 * 0,05) 
+(70,1 * 0,05) + (23,0 * 0,05) +(114,3 * 0,09) + (27,0 * 0,10) +(122,0 * 0,08) + (28,6 * 0,05) + (87,4 * 0,05) + (57,9 * 0,05) = 60,006 kW 
 
 
006609485
,,=PT  = 0,099 g/kWh, háttérkorrekció esetén 
006607265
,,=PT  = 0,095 g/kWh 
   A fajlagos súlyozási tényező kiszámítása (4. melléklet, 1. függelék, 5.6. 
bekezdés): 
   Tételezzük fel a 4. üzemmódra fent kiszámított értékeket, ekkor  
WF
E,I = 7 3600 51516 3604 1520
, ,, ,
∗∗ = 0,1004 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/209
 
 
  Ez az érték a megkívánt 0,10 ± 0,003 értéken belül van. 
 2.  ELR-VIZSGÁLAT     Mivel a Bessel-szűrés teljesen új átlagoló eljárás a kipufogógázra vonatkozó európai 
előírásokban, az alábbiakban megtalálható a Bessel-szűrő magyarázata, valamint egy-egy példa a Bessel-algoritmus felállítására és a végső füstérték kiszámítására. A Bessel-algoritmus állandói csak a füstölésmérő kialakításától és az adatgyűjtő rendszer mintavételi gyakoriságától függenek. Ajánlatos, hogy a füstölésmérő gyártója adja meg a végső Bessel-szűrő állandókat a különböző mintavételi gyakoriságokhoz, a felhasználó pedig ezeket az állandókat használja a Bessel-algoritmus felállításához és a füstértékek számításához. 
 2.1.  Általános megjegyzések a Bessel-szűrőre vonatkozóan
 
    A nagy frekvenciákon tapasztalható torzulások miatt a módosítatlan fényelnyelési jel 
általában erősen szórt jelleget mutat. E nagyfrekvenciás torzulások kiküszöbölése céljából az ELR-vizsgálatnál Bessel-szűrőt kell használni. Maga a Bessel-szűrő egy rekurzív, másodrendű, aluláteresztő szűrő, amely túllendülés nélkül a leggyorsabb jelnövekedést garantálja. 
   A kipufogócsőben egy valós idejű kezeletlen kipufogógáz-csóvát feltételezve, minden 
füstölésmérő késleltetett és különbözőképpen mért fényelnyelési jelet mutat. A késedelem és a mért fényelnyelési jel nagysága elsősorban a füstölésmérő mérőkamrájának geometriájától függ, beleértve a kipufogógáz-mintavevő vezetékeket is, valamint attól az időtől, amire a füstölésmérő elektronikájának a jel feldolgozásához szüksége van. Az e két hatást jellemző értékeket fizikai és villamos válaszidőnek nevezik, amelyek minden füstölésmérő-típusnál egyedi szűrőt képviselnek.  
  A Bessel-szűrő alkalmazásának célja az, hogy egységes, teljes körű szűrőkarakterisztikát 
biztosítson a teljes füstölésmérő rendszerre, amely a következőkből áll: 
      - a füstölésmérő fizikai válaszideje (t
p), 
    - a füstölésmérő villamos válaszideje (t e), 
    - az alkalmazott Bessel-szűrő szűrési válaszideje (t F). 
   A rendszer ezek alapján kapott teljes t
Aver válaszideje az alábbi összefüggésből adódik: 
  
t Aver = , t t t2
e2
p2
F + +  
   és ahhoz, hogy ugyanaz a füstérték adódjék, ennek minden füstölésmérő-típus 
vonatkozásában azonosnak kell lennie. Ezért a Bessel-szűrőt úgy kell létrehozni, hogy a szűrő (t
F) válaszideje az egyes füstölésmérők (t p) fizikai válaszidejével és (t e) villamos 
válaszidejével együtt a kívánt t Aver teljes válaszidőt adja. Mivel a t p és a t e minden egyes 
füstölésmérőnél adott érték, és ezen előírásban a t Aver értékére 1,0 mp van előírva, t F az L 375/210 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
alábbiak szerint számítható: 
  
t F = 2
e2
p2
Aver t t t − −  
 
  A definíció szerint a szűrő t F válaszideje egy tranziens bemenőjel hatására keletkező 
szűrt kimenőjel 10 és 90%-os jelszintje között mért felfutási idő. Ezért a Bessel-szűrő levágási frekvenciáját úgy kell léptetni, hogy a Bessel-szűrő válaszideje illeszkedjék a kívánt felfutási időhöz.  
              
Signal jel 
Step Input Signal tranziens bemenőjel 
Bessel-filtered Output Signal Bessel-szűrésű kimenőjel 
Time [s] Idő [mp] 
 
a. ábra  - A tranziens bemenőjel és a szűrt kimenőjel nyomvonala 
    Az a. ábrán a tranziens bemenőjel és a Bessel-szűrésű kimenőjel jelszintjének 
alakulása, valamint a Bessel-szűrő (t
F) válaszideje látható. 
   A végleges Bessel-algoritmus felállítása egy többlépéses eljárás, amelynél 
számos iterációs ciklusra van szükség. Az iterációs eljárás folyamatábrája a következő:  
 B  Signal [-] 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/211
 
 L 375/212 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
  
Characteristics of 
Opacimeter tp, te [s] A füstölésmérő jellemzői, t
p , t e  [mp] Regulation tAver [s] Szabályozás t Aver  [mp] 
Data Acquisition System Sample Rate [Hz] Adatgyűjtő rendszer mintavételezési gyakorisága [1/mp] required overall Bessel filter response time tF a Bessel-szűrő előírt teljes válaszideje t
F  
Step 1 1. lépés fc = fcnew f c  = f c, új  
design of Bessel filter algorithm fc, E, K a Bessel-algoritmus felállítása f
c , E, K Step 2 2. lépés 
application of Bessel filter on step input a Bessel-szűrő alkalmazása tranziens bejövő jelre Step 3 3. lépés 
calculation of iterated filter response time az iterált szűrőválaszidő kiszámítása Step 4 4. lépés 
adjustment of cut-off frequency  fcnew = fc * (1 + delta) a levágási frekvencia módosítása f
c,új  = f c  * (1 + delta) deviation between tF and tFiter a t
F  és a t F,iter  különbsége 
Step 5 5. lépés Iteration Iteráció 
check for iteration criteria no yes az iterációs feltétel ellenőrzése hamis igaz Step 6 6. lépés 
final Bessel filter constants and algorithm a végleges Bessel-állandók és -algoritmus Step 7 7. lépés 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/213
 
 
2.2.  A Bessel-algoritmus kiszámítása  
   Ebben a példában egy Bessel-algoritmust állítunk fel a fenti iterációs eljárás 
szerinti lépéseken keresztül, a 4. melléklet 1. függelékének 6.1. bekezdésében leírtak alapján. 
    A füstölésmérőre és az adatgyűjtő rendszerre az alábbi jellemzőket tételezzük 
fel: 
    - fizikai válaszidő t
p  0,15 mp 
  - villamos válaszidő t e 0,05 mp 
  - teljes válaszidő t Aver  1,00 mp (ezen előírás meghatározása szerint) 
  - mintavételezési gyakoriság        150 Hz     1. lépés A Bessel-szűrőre előírt t
F válaszidő: 
  
t F = ), ,(2 2 2050 150 1 + −  = 0,987421 mp 
   2. lépés A levágási frekvencia becslése, és az E, K Bessel-állandók kiszámítása 
az első iterációhoz: 
    f
c =  3,1415 / (10 * 0,987421) = 0,318152 Hz 
  ∆t =  1 / 150  =  0,006667 mp   Ω  = 1 / [tan (3,1415 * 0,006667 * 0,318152)] = 150,076644    
5
210 079487
076644150 6180340 6180340 3 076644150 11−∗ =
∗ + ∗ ∗ += ,
, , , ,E
 
  K = 2 * 7,07948 * 10-5 * (0,618034 * 150,076644 - 1) – 1 = 0,970783 
    Ez adja meg a Bessel-algoritmust:   
  Y
i = Y i-1 + 7,07948 * 10-5 * (S i + 2 * S i-1 + S i-2 - 4 * Y i-2) + 0,970783 * (Y i-1 - Y i-
2) 
    ahol S
i jelöli a tranziens bemenőjel értékeit („0” vagy „1”), Y i pedig a kimenőjel 
szűrt értékeit.  
    3. lépés A Bessel-szűrő alkalmazása tranziens bemenőjelre:     A Bessel-szűrő t
F válaszideje definíció szerint a tranziens bemenőjelhez tartozó 
szűrt kimenőjel jelszintjének 10 és 90%-a közötti felfutási idő. A kimenőjel 10%-ához (t
10) és 90%-ához (t 90) tartozó idő meghatározásához a Bessel-szűrőt a 
fenti f c, E és K értékek felhasználásával kell a tranziens bemenőjelre alkalmazni. L 375/214 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
  
  Az indexszámok, a tranziens bemenőjel ideje és értékei, valamint a szűrt 
kimenőjelek első és a második iterációra kapott értékei a B. táblázatban láthatók. A t
10-zel és a t 90-nel szomszédos pontok félkövérrel szedett számokkal vannak 
kiemelve. A B. táblázatban az első iterációnál a 10%-os érték a 30-as és 31-es indexszám közé, a 90%-os érték a 191-es és 192-tes indexszám közé esik. A t
F,iter 
kiszámításához a pontos t 10 és t 90 értékek lineáris interpolációval vannak a 
szomszédos mérési pontokból az alábbiak szerint meghatározva: 
  
t 10=t alsó + ∆t * (0,1-out alsó)/(out felső - out alsó) 
 
t 90=t alsó + ∆t * (0,9-out alsó)/(out felső - out alsó) 
   ahol out
felső, illetve out alsó a Bessel-szűrt kimenőjel megfelelő szomszédos pontjai, és t alsó 
a szomszédos időpont ideje a B. táblázat szerint. 
  
   t 10 =0,200000+0,006667*(0,1-0,099208)/(0,104794-0,099208)=0,200945 mp 
 
   t 90 =1,273333+0,006667*(0,9-0,899147)/(0,901168-0,899147)=1,276147 mp 
   4. lépés A szűrő válaszideje az első iterációs ciklusban:   
t
F,iter =  1,276147 - 0,200945 = 1,075202 mp 
    5. lépés A szűrő előírt és számított válaszideje közötti eltérés az első iterációs 
ciklusban: 
  
∆ = (1,075202 - 0,987421) / 0,987421 = 0,081641 
    6. lépés Az iterációs feltétel ellenőrzése:   
  A szükséges érték: |∆| ≤ 0,01. Mivel 0,081641 > 0,01, az iterációs feltétel nem teljesül, 
és újabb iterációs ciklust kell kezdeni. Ehhez az iterációs ciklushoz új levágási 
frekvenciát kell kiszámítani f
c-ből és ∆-ból a következők szerint: 
  
f c,új = 0,318152 * (1 + 0,081641) = 0,344126 Hz 
    Ezt az új levágási frekvenciát használjuk a második iterációs ciklusban, amely a 2. 
lépésnél indul újra. Az iterációt addig kell ismételni, amíg nem teljesül az iterációs feltétel. Az első és a második iteráció eredményeként kapott értékek az A. táblázatban vannak összefoglalva. 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/215
 
 
Paraméter 1. iteráció 2. iteráció 
f c (Hz) 0,318152 0,344126 
E (-) 7,07948 * 10-5 8,272777 * 10-5 
K (-) 0,970783 0,968410 
t 10 (s) 0,200945 0,185523 
t 90 (s) 1,276147 1,179562 
t F,iter (s) 1,075202 0,994039 
∆ (-) 0,081641 0,006657 
f c,új (Hz) 0,344126 0,346417 
 
  A. táblázat  - Az első és a második iteráció értékei 
   7. lépés A végleges Bessel-algoritmus:     Amikor sikerült teljesíteni az iterációs feltételt, a 2. lépés szerint ki kell számítani a 
végleges Bessel-szűrőállandókat és a végleges Bessel-algoritmust. Ebben a példában az 
iterációs feltételt a második iteráció után sikerült elérni (∆ = 0,006657 ≤ 0,01). Ezután a 
végső algoritmus használható az átlagolt füstértékek meghatározásához (lásd a 
következő 2.3. bekezdést).  
  
Y
I=Y i-1+8,272777*10-5*(S i+2*S i-1+S i-2-4*Y i-2)+0,968410*(Y i-1-Y i-2) L 375/216 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
   Tranziens 
bemenőjel Szűrt kimenőjel  
i index Idő S i Y i 
[-] [mp] [-] [-] 
   1. iteráció  2. iteráció 
-2  -0,013333 0 0,000000 0,000000 
-1 -0,006667 0 0,000000 0,000000 
0 0,000000 1 0,000071 0,000083 
1 0,006667 1 0,000352 0,000411 
2 0,013333 1 0,000908 0,001060 
3 0,020000 1 0,001731 0,002019 
4 0,026667 1 0,002813 0,003278 
5 0,033333 1 0,004145 0,004828 
~ ~ ~ ~ ~ 
24 0,160000 1 0,067877 0,077876 
25 0,166667 1 0,072816 0,083476 
26 0,173333 1 0,077874 0,089205 
27 0,180000 1 0,083047 0,095056 
28 0,186667 1 0,088331 0,101024 
29 0,193333 1 0,093719 0,107102 
30 0,200000 1 0,099208 0,113286 
31 0,206667 1 0,104794 0,119570 
32 0,213333 1 0,110471 0,125949 
33 0,220000 1 0,116236 0,132418 
34 0,226667 1 0,122085 0,138972 
35 0,233333 1 0,128013 0,145605 
36 0,240000 1 0,134016 0,152314 
37 0,246667 1 0,140091 0,159094 
~ ~ ~ ~ ~ 
175 1,166667 1 0,862416 0,895701 
176 1,173333 1 0,864968 0,897941 
177 1,180000 1 0,867484 0,900145 
178 1,186667 1 0,869964 0,902312 
179 1,193333 1 0,872410 0,904445 
180 1,200000 1 0,874821 0,906542 
181 1,206667 1 0,877197 0,908605 
182 1,213333 1 0,879540 0,910633 
183 1,220000 1 0,881849 0,912628 
184 1,226667 1 0,884125 0,914589 
185 1,233333 1 0,886367 0,916517 
186 1,240000 1 0,888577 0,918412 
187 1,246667 1 0,890755 0,920276 
188 1,253333 1 0,892900 0,922107 
189 1,260000 1 0,895014 0,923907 
190 1,266667 1 0,897096 0,925676 
191 1,273333 1 0,899147 0,927414 
192 1,280000 1 0,901168 0,929121 
193 1,286667 1 0,903158 0,930799 
194 1,293333 1 0,905117 0,932448 
195 1,300000 1 0,907047 0,934067 
~ ~ ~ ~ ~ 
 B. táblázat  - A tranziens bemenőjel és a Bessel-szűrésű kimenőjel értékei az első és a 
második iterációs ciklushoz 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/217
 
 
2.3. A füstértékek kiszámítása  
   Az alábbi folyamatábrán a végleges füstérték meghatározási eljárása látható.  
 
 
Speed A 
Load Step 1 A fordulatszám 1. terhelési fokozat Speed B Load Step 1 B fordulatszám 1. terhelési fokozat L 375/218 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
Speed C 
Load Step 1 C fordulatszám 1. terhelési fokozat Speed A Load Step 2 A fordulatszám 2. terhelési fokozat 
Speed B Load Step 2 B fordulatszám 2. terhelési fokozat Speed C Load Step 2 C fordulatszám 2. terhelési fokozat 
Speed A Load Step 3 A fordulatszám 3. terhelési fokozat Speed B Load Step 3 B fordulatszám 3. terhelési fokozat 
Speed C Load Step 3 C fordulatszám 3. terhelési fokozat raw opacity values N [%] módosítatlan fényelnyelés-értékek N [%] 
conversion to light absorption coefficient k [1/m] k=-(1/LA) * (1-N/100) átalakítás k fényelnyelési együtthatóvá [1/m] k=-(1/LA) * (1-N/100) filtering with Bessel filter szűrés Bessel-szűrővel
selection of maximum k-value (peak) for each speed and load step a legnagyobb k (csúcs-)érték kiválasztása mindegyik fordulatszámhoz és terhelési fokozathoz Ymax1A Ymax2A Ymax3A Y
max1,A 
Y max2,A 
Y max3,A  
Ymax1B Ymax2B Ymax3B Y
max1,B 
Y max2,B 
Y max3,B  Ymax1C Ymax2C Ymax3C Y
max1,C 
Y max2,C 
Y max3,C  
cycle validation for each speed ciklus hitelesítése minden fordulatszámra calculation of mean smoke value for each speed átlagos füstérték kiszámítása mindegyik fordulatszámhoz 
SVA=(Ymax1A+ Ymax2A+Ymax3A)/3 SV
A=(Y max1,A + 
Y max2,A +Y max3,A )/3 SVB=(Ymax1B+ Ymax2B+Ymax3B)/3 SV
B=(Y max1,B + 
Y max2,B +Y max3,B )/3 
SVC=(Ymax1C+ Ymax2C+Ymax3C)/3 SV
C=(Y max1,C + 
Y max2,C +Y max3,C )/3 calculation of the final smoke value a végleges füstérték kiszámítása 
SV=0.43*SVA+0.56 *SVB+0.01*SVC SV=0,43*SV
A+0,56 
*SV B+0,01*SV C   2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/219
 
   
 A b. ábrán az ELR-vizsgálat első terhelési fokozatában mért módosítatlan fényelnyelés-jelek, valamint a szűretlen és szűrt fényelnyelési együtthatók (k értékek) alakulása látható, továbbá meg van jelölve a szűrt k görbe Y
max1,A  legnagyobb (csúcs) értéke. Hasonlóképpen, a C táblázat 
tartalmazza az I indexszám értékeit, az időt (a mintavétel gyakorisága 150 Hz), a módosítatlan fényelnyelést, a szűretlen és a szűrt k értéket. A szűrés az e melléklet 2.2. bekezdésében felállított Bessel-algoritmus állandóinak felhasználásával történt. A nagyszámú adat miatt a táblázatban csak a kezdeti és a csúcs közelében lévő füstértékek szerepelnek.                     
Peak = 0.5424 m
-1 Csúcsérték=0,5424 m-
1 Opacity N [%] Fényelnyelés N [%] 
unfiltered Smoke k szűretlen füst k filtered Smoke k szűrt füst k 
Time [s] Idő [mp]   
 
 b. ábra  - A mért N fényelnyelés, a szűretlen k és a szűrt k alakulása 
    A csúcsérték (i = 272) a C. táblázat alábbi adatainak feltételezéseivel van kiszámítva. 
Minden további egyedi füstérték ugyanilyen módon került kiszámításra. Az algoritmus indításához S-1, S-2, Y-1 és Y-2 0-ra van felvéve. 
 C. Opacity N [%] L 375/220 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
  A k-érték számítása (4. melléklet, 1. függelék, 6.3.1. bekezdés): 
  
L
A (m) 0,430 
I index 272 
N (%) 16,783 
S 271 (m-1) 0,427392 
S 270 (m-1) 0,427532 
Y 271 (m-1) 0,542383 
Y 270 (m-1) 0,542337 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/221
 
 
k = - ⎟⎠⎞⎜⎝⎛− ∗10078316143001 ,ln, = 0,427252 m-1 
 
 Ez az érték felel meg S 272-nek a következő egyenletben. 
   A Bessel-átlagolású füst számítása (4. melléklet, 1. függelék, 6.3.2. bekezdés):    A következő egyenletben a fenti 2.2. bekezdés Bessel-állandói kerülnek alkalmazásra. A 
fent kiszámított tényleges szűretlen k-érték S
272-nek (S i) felel meg. S 271 (S i-1) és S 270 (S i-2) a 
két előző szűretlen k-érték. Y 271 (Y i-1) és Y 270 (Y i-2) a két előző szűrt k-érték. 
   Y
272 = 0,542383+8,272777*10-5*(0,427252+2*0,427392+0,427532-4*0,542337)+ 
0,968410*(0,542383-0,542337) = 0,542389 m-1 
   Ez az érték felel meg Y
max1,A -nak a következő egyenletben. 
   A végleges füstérték kiszámítása (4. melléklet, 1. függelék, 6.3.3. bekezdés):    A további számításhoz az egyes füstgörbékből a legnagyobb szűrt k-értéket kell kivenni. 
Tételezzük fel a következő értékeket: 
  
 
Y max(m-1)
Fordulatszám 
 1. ciklus 
 2. ciklus 
 3. ciklus 
 
 
A 
  
0,5424 
  
0,5435 
  
0,5587 
 
 
B 
  
0,5596 
  
0,5400 
  
0,5389 
 
 
C 
  
0,4912 
  
0,5207 
  
0,5177 
 
   SV
A = (0,5424 + 0,5435 + 0,5587) / 3 =  0,5482 m-1 
  SV
B = (0,5596 + 0,5400 + 0,5389) / 3 =  0,5462 m-1 
  SV
C = (0,4912 + 0,5207 + 0,5177) / 3 =  0,5099 m-1 
 
 SV  = (0,43*0,5482)+(0,56*0,5462)+(0,01*0,5099) = 0,5467 m-1 
  L 375/222 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
A ciklus érvényessége (4. melléklet, 1. függelék, 3.4. bekezdés) 
  
 Az SV kiszámítása előtt a három ciklus minden egyes fordulatszámára meg kell vizsgálni a 
ciklus érvényességét a füst relatív szórásának kiszámításával. 
  
  
Ebben a példában a 15 %-os érvényességi kritérium minden fordulatszámnál teljesül. 
   
Fordulatszám 
  
Átlagos SV (m-1)
  
Abszolút szórás (m-1) 
  
Relatív szórás (%) 
 
 
A 
  
0,5482 
  
0,0091 
  
1,7 
 
 
B 
  
0,5462 
  
0,0116 
  
2,1 
 
 
C 
  
0,5099 
  
0,0162 
  
3,2 
 
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/223
 
C. táblázat  
 Az N fényelnyelés, a szűretlen és szűrt k-értékek a terhelési fokozat kezdetén 
   Szűretlen  Szűrt 
i index Idő N fényelnyelés k-érték k-érték 
[-] [mp] [%] [m-1] [m-1] 
-2 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 
-1 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 
0 0,000000  0,000000 0,000000 0,000000  
1 0,006667  0,020000 0,000 465 0,000000  
2 0,013333  0,020000 0,000 465 0,000000  
3 0,020000  0,020000 0,000 465 0,000000  
4 0,026667  0,020000 0,000 465 0,00000 1 
5 0,033333  0,020000 0,000 465 0,00000 2 
6 0,040000  0,020000 0,000 465 0,00000 2 
7 0,046667  0,020000 0,000 465 0,000003  
8 0,053333  0,020000 0,000 465 0,00000 4 
9 0,060000  0,020000 0,000 465 0,000005  
10 0,06666 7 0,020000 0,000 465 0,000006  
11 0,073333  0,020000 0,000 465 0,000008  
12 0,080000  0,020000 0,000 465 0,000009  
13 0,086667  0,020000 0,000 465 0,0000 11 
14 0,093333  0,020000 0,000 465 0,0000 12 
15 0,100000  0,192000 0,004469 0,0000 14 
16 0,106667  0,212000 0,004935 0,0000 18 
17 0,113333  0,212000 0,004935 0,0000 22 
18 0,120000  0,212000 0,004935 0,0000 28 
19 0,126667  0,343000 0,007990 0,000036  
20 0,133333  0,566000 0,013200 0,0000 47 
21 0,140000  0,889000 0,020767 0,00006 1 
22 0,146667  0,929000 0,021706 0,00008 2 
23 0,153333  0,929000 0,021706 0,000 109 
24 0,160000  1 ,263000 0,029559 0,000 143 
25 0,166667  1 ,455000 0,034086 0,000 185 
26 0,173333  1 ,697000 0,03980 4 0,000 237 
27 0,180000  2 ,030000 0,047695 0,00030 1 
28 0,186667  2 ,081000 0,048906 0,000378  
29 0,193333  2 ,081000 0,048906 0,000 469 
30 0,200000  2 ,424000 0,057067 0,000573  
31 0,206667  2 ,475000 0,058 282 0,000693  
32 0,213333  2 ,475000 0,058 282 0,0008 27 
33 0,220000  2 ,808000 0,066 237 0,000977  
34 0,226667  3,010000 0,071075 0,001144 
35 0,233333  3,253000 0,076909 0,001328 
36 0,240000  3,606000 0,085 410 0,001533 
37 0,246667  3,960000 0,093966 0,001758 
38 0,253333  4 ,455000 0,105983 0,002007 
39 0,260000  4 ,818000 0,114836 0,002283 
40 0,266667  5,020000 0,119776 0,002587 
~ ~ ~ ~ ~ 
 L 375/224 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
C. táblázat (folytatás)  
 Az N fényelnyelés, a szűretlen és szűrt k-értékek az Y max1,A  környezetében ( ≡ csúcsérték 
félkövérrel szedett számmal jelezve) 
   Szűretlen  Szűrt 
I index Idő N fényelnyelés k-érték k-érték 
[-] [mp] [%] [m-1] [m-1] 
259 1 ,726667 17 ,182000 0 ,438429 0 ,538856 
260 1 ,733333 16 ,949000 0 ,431896 0 ,539423 
261 1 ,740000 16 ,788000 0 ,427392 0 ,539936 
262 1 ,746667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,540396 
263 1 ,753333 16 ,788000 0 ,427392 0 ,540805 
264 1 ,760000 16 ,798000 0 ,427671 0 ,541163 
265 1 ,766667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,541473 
266 1 ,773333 16 ,788000 0 ,427392 0 ,541735 
267 1 ,780000 16 ,788000 0 ,427392 0 ,541951 
268 1 ,786667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,542123 
269 1 ,793333 16 ,798000 0 ,427671 0 ,542251 
270 1 ,800000 16 ,793000 0 ,427532 0 ,542337 
271 1 ,806667 16 ,788000 0 ,427392 0 ,542383 
272 1 ,813333 16 ,783000 0 ,427252 0 ,542389 
273 1 ,820000 16 ,780000 0 ,427168 0 ,542357 
274 1 ,826667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,542288 
275 1 ,833333 16 ,778000 0 ,427112 0 ,542183 
276 1 ,840000 16 ,808000 0 ,427951 0 ,542043 
277 1 ,846667 16 ,768000 0 ,426833 0 ,541870 
278 1 ,853333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,541662 
279 1 ,860000 16 ,010000 0 ,405750 0 ,541418 
280 1 ,866667 16 ,000000 0 ,405473 0 ,541136 
281 1 ,873333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,540819 
282 1 ,880000 16 ,000000 0 ,405473 0 ,540466 
283 1 ,886667 16 ,010000 0 ,405750 0 ,540080 
284 1 ,893333 16 ,394000 0 ,416406 0 ,539663 
285 1 ,900000 16 ,394000 0 ,416406 0 ,539216 
286 1 ,906667 16 ,404000 0 ,416685 0 ,538744 
287 1 ,913333 16 ,394000 0 ,416406 0 ,538245 
288 1 ,920000 16 ,394000 0 ,416406 0 ,537722 
289 1 ,926667 16 ,384000 0 ,416128 0 ,537175 
290 1 ,933333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,536604 
291 1 ,940000 16 ,010000 0 ,405750 0 ,536009 
292 1 ,946667 16 ,000000 0 ,405473 0 ,535389 
293 1 ,953333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,534745 
294 1 ,960000 16 ,212000 0 ,411349 0 ,534079 
295 1 ,966667 16 ,394000 0 ,416406 0 ,533394 
296 1 ,973333 16 ,394000 0 ,416406 0 ,532691 
297 1 ,980000 16 ,192000 0 ,410794 0 ,531971 
298 1 ,986667 16 ,000000 0 ,405473 0 ,531233 
299 1 ,993333 16 ,000000 0 ,405473 0 ,530477 
300 2 ,000000 16 ,000000 0 ,405473 0 ,529704 
~ ~ ~ ~ ~ 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/225
 
3. ETC-VIZSGÁLAT 
  3.1. Gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátás (dízelmotorok)
 
   Tételezzük fel az alábbi vizsgálati eredményeket egy PDP-CVS rendszerben  
V
0 (m3/ford) 0,1776 
N p (ford) 23073 
p B (kPa) 98,0 
p 1 (kPa) 2,3 
T (K) 322,5 
H a  (g/kg) 12,8 
NO x conce (ppm) 53,7 
NO x concd (ppm) 0,4 
CO  conce (ppm) 38,9 
CO  concd (ppm) 1,0 
HC  conce (ppm) eltávolító nélkül 9,00 
HC  concd (ppm) eltávolító nélkül 3,02 
HC  conce (ppm) eltávolítóval 1,20 
HC  concd (ppm) eltávolítóval 0,65 
CO 2,conce (%) 0,723 
W act (kWh) 62,72 
    A hígított kipufogógáz áramának kiszámítása (4. melléklet, 2. függelék, 4.1. bekezdés):   
M
TOTW  = 1,293 * 0,1776 * 23073 * (98,0 - 2,3) * 273 / (101,3 * 322,5) 
 = 4237,2 kg 
   A NO
x korrekciós tényező kiszámítása (4. melléklet, 2. függelék, 4.2. bekezdés): 
  1,03910,71)- (12,8 0,0182-11KD H, =⋅=  
 
Az NMHC (nem metán szénhidrogén)-koncentráció kiszámítása NMC (nem metán szénhidrogéneket eltávolító) módszer alkalmazásával (4. melléklet, 2. függelék, 4.3.1. bekezdés), 0,04 értékű metánhatásfokot és 0,98 értékű etánhatásfokot feltételezve:  L 375/226 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
ppm 7,91 
0,04-0,981,20,04)(19,0NMHCconce =×=- - 
 
ppm 2,39 
0,04-0,980,650,04)(13,02NMHCconcd =×=- - 
 
 A háttérrel korrigált koncentrációk kiszámítása (4. melléklet, 2. függelék, 4.3.1.1. bekezdés):   
 C 1H 1,8 összetételű dízelüzemanyag feltételezésével 
  
13,6
(1,8/4)) (1 (3,76 (1,8/2)11100 Fs =
+ ⋅ + +⋅ =  
  
18,69
10 38,9) (9,00 0,72313,6DF4 -=
⋅ + +=  
 
NO x conc   = 53,7 - 0,4 · (1 - (1/18,69)) = 53,3 ppm 
 CO
conc   = 38,9 - 1,0 · (1 - (1/18,69)) = 37,9 ppm 
 HC
conc   = 9,00 - 3,02 · (1 - (1/18,69)) = 6,14 ppm 
 
NMHC conc = 7,91 - 2,39 · (1 - (1/18,69)) = 5,65 ppm 
  
 A kibocsátott szennyezőanyag-tömegáram kiszámítása (4. melléklet, 2. függelék, 4.3.1. 
bekezdés): 
  
NO x mass = 0,001587 · 53,3 · 1,039 · 4237,2 = 372,391 g 
 CO
mass = 0,000966 · 37,9   · 4237,2  = 155,129 g 
 HC
mass = 0,000479 · 6,14 · 4237,2  = 12,462 g 
 
NMHC mass = 0,000479 · 5,65 · 4237,2  = 11,467 g 
 
 A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátás számítása (4. melléklet, 2. függelék, 4.4. bekezdés):   
hg/kW 5,94 62,72 / 372,391 NOx = =  
 
hg/kW 2,47 62,72 / 155,129 CO = =  
 
hg/kW 0,199 62,72 / 12,462 HC = =  
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/227
 
g/kWh 0,183 62,72 / 11,467 NMHC = =  
3.2. Részecskekibocsátás (dízelmotor)  
  
 Tételezzük fel az alábbi vizsgálati eredményeket egy kétszeres hígítású PDP-CVS 
rendszerben 
 
M TOTW (kg) 4237,2 
M f,p (mg) 3,030 
M f,b (mg) 0,044 
M TOT (kg) 2,159 
M SEC (kg) 0,909 
M d (mg) 0,341 
M DIL (kg) 1,245 
DF 18,69 
W act (kWh) 62,72 
  A kibocsátott szennyezőanyag-tömeg kiszámítása (4. melléklet, 2. függelék, 5.1. 
bekezdés): 
  
M
f = 3,030 + 0,044 = 3,074 mg 
  
M SAM = 2,159 - 0,909 = 1,250 kg 
 
g PTmass 4210
10002 4237
25010743,,
,,= ∗ =  
 
 A háttérrel korrigált kibocsátott szennyezőanyag-tömeg kiszámítása (4. melléklet, 2. 
függelék, 5.1. bekezdés): 
 
g 9,32 ,
, ,,
,,PTmass = ∗⎥
⎦⎤
⎢
⎣⎡
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛− ∗ − =10002 4237
69181124513410
25010743 
 
A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátás számítása (4. melléklet, 2. függelék, 5.2. 
bekezdés):  
g/kWh 5,94 62,72 / 372,391 = =xNO  
g/kWh 2,47 62,72 / 155,129 = =CO  
g/kWh 0,199 62,72 / 12,462 = =HC  
  
3.3. Gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátás (földgázüzemű motorok)  
  
Tételezzük fel az alábbi vizsgálati eredményeket egy PDP-CVS rendszerben  L 375/228 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
M TOTW (kg)  4237,2 
H a (g/kg)  12,8 
NO x conce (ppm)  17,2 
NO x concd (ppm)  0,4 
CO  conce (ppm)  44,3 
CO  concd (ppm)  1,0 
HC  conce (ppm) eltávolító nélkül  27,0 
HC  concd (ppm) eltávolító nélkül  2,02 
HC  conce (ppm) eltávolítóval  18,0 
HC  concd (ppm) eltávolítóval  0,65 
CH 4 conce (ppm)  18,0 
CH 4 concd (ppm)  1,1 
CO 2,conce (%)  0,723 
W act (kWh)  62,72 
 
A NO x korrekciós tényező kiszámítása (4. melléklet, 2. függelék, 4.2. bekezdés): 
 
1,074
10,71) (12,8 0,032911KG H, =
×=
- - 
 
Az NMHC-koncentráció kiszámítása (4. melléklet, 2. függelék, 4.3.1. bekezdés): 
 a) GC (gázkromatográf)-módszer 
  
NMHC
conce = 27,0 – 18,0 = 9,0 ppm 
 
b) NMC (nem metán szénhidrogéneket eltávolító)-módszer   0,04 értékű metánhatásfok és 0,98 értékű etánhatásfok feltételezésével (4. melléklet, 5. függelék, 1.8.4. bekezdés) 
 
mpp 8,4 0,04-0,9818,0-0,04)-(127,0NMHCconce =⋅=  
 
ppm 1,37 
0,04-0,980,65-0,04)-(12,02NMHCconcd =⋅=  
 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/229
 
A háttérrel korrigált koncentrációk kiszámítása (4. melléklet, 2. függelék, 4.3.1.1. 
bekezdés):  C
1H 4 összetételű 100%-os metán üzemanyag feltételezésével.  
 
9,5(4/4))) (1 (3,76 (4/2)11100 FS =+ × + +⋅ =  
 
13,01
1044,3)(27,00,7239,5DF4 -=
⋅ + +=  
 
A GC-módszerrel elvégzett NMHC-számítás esetében a háttér-koncentráció a HC concd és a 
CH 4 concd  különbsége  
 
NO x conc = 17,2 - 0,4 ·  (1 - (1/13,01)) = 16,8 ppm 
 
CO conc = 44,3 - 1,0 ·  (1 - (1/13,01)) = 43,4 ppm 
 
NMHC conc = 8,4 - 1,37 ·  (1 - (1/13,01)) = 7,13 ppm  (NMC-módszer) 
 
NMHC conc = 9,0 - 0,92 ·  (1 - (1/13,01)) = 8,15 ppm  (GC-módszer) 
 
CH 4 conc = 18,0 - 1,1 ·  (1 - (1/13,01)) = 17,0 ppm  (GC-módszer) 
  
A kibocsátott szennyezőanyag-tömegáram kiszámítása (4. melléklet, 2. függelék, 4.3.1. bekezdés): 
  
NO
x mass = 0,001587 ·  16,8 ·  1,074 ·  4237,2 =121,330 g 
 CO
mass = 0,000966 ·  43,4   ·  4237,2 = 177,642 g 
 
NMHC mass = 0,000516 ·  7,13 ·  4237,2 = 15,589 g  (NMC-módszer) 
 
NMHC mass = 0,000516 ·  8,15 ·  4237,2 = 17,819 g  (GC-módszer) 
 CH
4 mass = 0,000552 ·  17,0 ·  4237,2 = 39,762 g  (GC-módszer) 
  
A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátás számítása (4. melléklet, 2. függelék, 4.4. bekezdés): 
 
x NO = 121,330/62,72 = 1,93 g/kWh 
 
CO = 177,642/62,72 = 2,83 g/kWh 
 
NMHC  = 15,589/62,72  = 0,249 g/kWh  (NMC-módszer) 
 L 375/230 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
NMHC  = 17,819/62,72  = 0,284 g/kWh  (GC-módszer) 
 
4CH  = 39,762/62,72  = 0,634 g/kWh  (GC-módszer) 
 
4. λ-ELTOLÁSI TÉNYEZŐ (S λ) 
 4.1. A λ-eltolási tényező (S
λ) kiszámítása3  
 
100* O -  4m +  n100%  inert -  12 =  S
2⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛λ  
 ahol 
  S
λ = λ-eltolási tényező; 
 inert % = az üzemanyagban lévő semleges (inert) gázok (azaz N 2, CO 2, He stb.), 
térfogat %-ban megadva; 
 O 2* = az üzemanyagban eredetileg meglévő oxigén, térfogat %-ban megadva; 
 n és m = az üzemanyagban lévő szénhidrogéneket képviselő átlagos C nH m-ra utal, 
azaz: 
  
100% diluent1..100% C5100% C4100% C3100% C2100% CH1
n5 4 3 2 4
−+⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
=  
 
 
100% diluent1..100% H C8100% H C6100% H C4100% CH4
m8 3 6 2 4 2 4
−+⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
=  
 
  ahol   CH
4 = az üzemanyagban lévő metán, térfogat %-ban; 
 C 2 = az üzemanyagban lévő összes C 2 szénhidrogén (pl. C 2H 6, C 2H 4 stb.), 
térfogat %-ban; 
 C 3 = az üzemanyagban lévő összes C 3 szénhidrogén (pl. C 3H 8, C 3H 6 stb.), 
térfogat %-ban; 
 C 4 = az üzemanyagban lévő összes C 4 szénhidrogén (pl. C 4H 10, C 4H 8 stb.), 
térfogat %-ban; 
 C 5 = az üzemanyagban lévő összes C 5 szénhidrogén (pl. C 5H 12, C 5H 10 stb.), 
térfogat %-ban; 
                     
3 / Stoichiometric Air/Fuel ratios of automotive fuels (Gépkocsi-üzemanyagok sztöchiometrikus 
levegő/üzemanyag arányai) - SAE J1829, 1987. június  
 John B. Heywood, Internal Combustion Engine Fundamentals (Belsőégésű motorok alapjai), 
McGraw-Hill, 1988, 3.4. fejezet: “Combustion stoichiometry” (Az égés sztöchiometriája)(68-72. oldal).  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/231
 
 diluent = az üzemanyagban lévő összes hígítógáz (azaz O 2*, N 2, CO 2, He stb.), 
térfogat %-ban. 
 
4.2.  Példák az S λ λ-eltolási tényező számítására:  
 
  1. példa: G 25: CH 4 = 86%, N 2 = 14% (térfogatban) 
  
1 = 860860 = 
10014 - 1860  1 = 
100% diluent - 1..  + 100%C2 + 100%CH1
 = n,, ,∗ ⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗2 4
 
  
4 = 860860  4 = 
100% diluent - 1..   + 100%HC4 + 100%CH4
 = m,,∗ ⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗4 2 4
 
 
161 = 
44 + 1 x 
10014 - 12 = 
100*O - 
4m + n
100% inert - 12 = S ,
⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛ 2λ  
 
 
2. példa: GR: CH 4 = 87%, C 2H 6 = 13% (térfogatban) 
  
131 = 1131 = 
1000 - 11302 + 8701 = 
100% diluent - 1..  + 100%C2 + 100%CH1
 = n ,, , , ∗ ∗ ⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗2 4
 
  
 
264 = 1130 6 + 870 4 = 
100% diluent - 1..   + 100%HC6 + 100%CH4
 = m ,, , ∗ ∗ ⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗6 2 4
 
 
9110 = 
4264 + 131  
1000 - 12 = 
100*O - 
4m + n
100% inert - 12 = S ,,, ⎟⎠⎞⎜⎝⎛∗⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛ 2λ  
 L 375/232 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 3. példa: USA: CH 4 = 89%, C 2H 6 = 4,5%, C 3H 8 = 2,3%, C 6H 14 = 0,2%, O 2 = 0,6%, N 2 = 
4% 
 
 
()111 = 
1004 + 0,64 - 100204 + 02303 + 04502 + 8901 = 
100% diluent - 1..  + 100%C2x + 100%CH1x
 = n ,, , , , ∗ ∗ ∗ ∗ ⎥⎦⎤
⎢⎣⎡
⎥⎦⎤
⎢⎣⎡ 2 4
 
  
244 = 
1004 + 60 - 10020 14 + 0230 8 + 0450 4 +890 4 = = 
100% diluent - 1100%HC8 + ..   + 100%HC6 + 100%HC4 + 100%CH4
 = m
,,, , , , ∗ ∗ ∗ ∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗8 3 6 2 4 2 4
 
 
960 = 
10060 - 
4244 + 111  
1004 - 12 = 
100*O - 
4m + n
100% inert - 12 = S ,, ,, ⎟⎠⎞⎜⎝⎛∗⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛ 2λ  
 
__________ 2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/233
 
9. melléklet  
 
ETANOLÜZEMŰ DÍZELMOTOROKRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES MŰSZAKI 
KÖVETELMÉNYEK 
 
 Etanolüzemű dízelmotorok esetében az ezen előírás 4. mellékletében meghatározott vizsgálati eljárásoknál a vonatkozó bekezdések, egyenletek és tényezők az alábbiak szerint módosulnak.  A 4. melléklet 1. függelékében:
 
 4.2. Száraz/nedves korrekció 
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛⋅ +=
AIRWFUELFH
GG2,57711,877F  
 
 4.3. Nedvességtartalom és hőmérséklet szerinti NO
x-korrekció 
298) (T B 10,71) (H A 11K
a aD H,− ⋅ + − ⋅ +=  
 
  ahol:  A = 0,181 G
FUEL/G AIRD – 0,0266 
 B = - 0,123 G FUEL/G AIRD + 0,00954 
 T a =  a levegő hőmérséklete, K 
 H a = a beszívott levegő nedvességtartalma, g víz / kg száraz levegő 
 4.4. A szennyezőanyag-kibocsátás tömegáramának kiszámítása   A szennyezőanyag-kibocsátás tömegáramát (g/h) minden egyes üzemmódra a 
következőképpen kell kiszámítani, feltétezve, hogy 273 K-on (0 °C) és 101,3 kPa-on a kipufogógáz sűrűsége 1,272 kg/m
3: 
  (1) NO
x mass = 0,001613 ·  NO x conc ·  K H,D ·  G EXHW  
  (2) CO
mass = 0,000982 ·  CO conc  ·  G EXHW  
  (3) HC
mass = 0,000809 ·  HC conc ·  K H,D ·  G EXHW  
  ahol a NO
x conc, CO conc és HC conc 1 a 4.1. bekezdésben meghatár ozott átlagos koncentrációk 
(ppm) a hígítatlan kipufogógázban. 
 
                     
1 / C1 egyenérték alapján.  L 375/234 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 Ha a gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátást teljes átáramlású hígító rendszerrel 
határozzák meg, az alábbi képleteket kell alkalmazni: 
  
 (1) NO x mass = 0,001587 ·  NO x conc ·  K H,D ·  G TOTW  
  (2) CO
mass = 0,000966 ·  CO conc  ·  G TOTW  
  (3) HC
mass = 0,000795 ·  HC conc·  G TOTW  
  ahol a NO
x conc, CO conc és HC conc 1/ a 4. melléklet 2. függelékének 4.3.1.1. bekezdése szerint 
meghatározott átlagos korrigált háttér-koncentrációk (ppm) a hígított kipufogógázban az egyes üzemmódokban. 
 A 4. melléklet 2. függelékében:
 
 A 2. függelék 3.1., 3.4., 3.8.3. és 5. bekezdéseit nemcsak a dízelmotorokra, hanem az etanolüzemű dízelmotorokra is alkalmazni kell.  4.2. A vizsgálat feltételeit úgy kell előkészíteni, hogy a motor szívócsövénél mért 
levegőhőmérséklet és légnedve sség a vizsgálat alatt normál körülményekre legyen beállítva. 
A normál viszony legyen 6 ± 0,5 g víz/kg száraz levegő 298 ± 3 K hőmérséklet-intervallumban. E határok között nem kell további NO
x-korrekciót végezni. Ha e feltételek 
nem teljesülnek, a vizsgálat érvénytelen.  
 4.3. A kibocsátási tömegáram számítása  4.3.1.  Állandó tömegáramú rendszerek    Hőcserélővel ellátott rendszereknél a szennyező anyagok (g/vizsgálat) tömegét az alábbi 
összefüggésekkel kell meghatározni: 
   
 (1) NO
X mass = 0,001587 ·  NO X conc ·  K H,D ·  M TOTW  (etanolüzemű motorok) 
   (2) CO 
mass = 0,000966 ·  CO conc M TOTW  (etanolüzemű motorok) 
   (3) HC 
mass = 0,000794 ·  HC conc ·  M TOTW ' (etanolüzemű motorok) 
  2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/235
 
 ahol 
  NO
x conc , CO conc , HC conc1  , NMHC conc = az átlagos, háttérrel korrigált koncentrációk a teljes 
ciklusra, összesítés (kötelező a NO x-re és HC-re) vagy zsákos mérés alapján, ppm. 
  M
TOTW = a hígított kipufogógáz 4.1. bekezdésben meghatározott teljes tömege a teljes 
ciklusra, kg 
 4.3.1.1. A háttérrel korrigált koncentrációk meghatározása    A szennyező anyagok nettó koncentrációjának megállapításához a hígítólevegőben lévő 
gáz-halmazállapotú szennyező anyagok átlagos háttér-koncentrációját le kell vonni a mért koncentrációkból. A háttér-koncentrációk átlagos értékét a mintavevő-zsákos módszerrel vagy folyamatos méréssel és integrálással lehet meghatározni. A következő képletet kell használni. 
 
conc = conc
e - conc d * (1 - (1/DF))  
 ahol    conc = az adott szennyező anyag koncentrációja a hígított kipufogógázban, az adott 
szennyező anyag hígítólevegőben lévő mennyiségével korrigálva, ppm 
  conce = az adott szennyező anyagnak a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, 
ppm 
  concd = az adott szennyező anyagnak a hígítólevegőben mért koncentrációja, ppm   DF = hígítási arány      A hígítási arányt a következőképpen kell kiszámítani:   
DF = 
4-10*)conceCO+conceHC(+conce,2COSF
 
    ahol    CO
2,conce  = a hígított kipufogógáz CO 2-koncentrációja, térfogat % 
 HC conce = a hígított kipufogógáz HC-koncentrációja, ppm C1 
 CO conce = a hígított kipufogógáz CO-koncentrációja, ppm 
 F S  = sztöchiometrikus tényező 
 
                     
1/ C1 egyenérték alapján.  L 375/236 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.
 
 
 A száraz alapon mért koncentrációkat a 4. mellé klet 1. függelékének 4.2. bekezdése szerint 
nedves alapra kell átszámítani. 
   A sztöchiometrikus együtthatót egy általános CH
αO βN γ üzemanyag-összetételre a 
következőképpen kell kiszámítani: 
F S = 
2γ
2β -  4α1 3,762α11100
+ ⎟⎠⎞⎜⎝⎛+ ⋅ + +⋅  
 
 Amennyiben az üzemanyag összetétele nem ismert, a következő sztöchiometrikus 
tényezőket lehet használni: 
  F
S (etanol)= 12,3 
 4.3.2. Áramláskiegyenlítéses rendszerek   A hőcserélő nélküli rendszereknél a szennyező anyagok (g/vizsgálat) tömegét a pillanatnyi 
kibocsátott szennyezőanyag-tömegek kiszámításával és a pillanatnyi értékeknek az egész ciklusra való összesítésével kell meghatározni. A háttérkorrekciót is közvetlenül a pillanatnyi koncentrációértékeken kell elvégezni. Az alábbi képleteket kell használni:  (1) NO
x mass = 
  (2) CO
mass = 
 ∑
=∗ − ∗ ∗ − ∗ ∗n
1 iconc TOTW i , conc i TOTW, 0,000966) 1/DF) (1 CO (M 0,000966) CO (Md e∑
=⋅ − ⋅ ⋅ − ⋅ ⋅n
1 iconcdx TOTWi conce,x i TOTW, 0,001587) 1/DF) (1 NO (M 0,001587) NO (M2006.12.27. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 375/237
 
(3) HC mass = 
  
 ahol   conc
e = az adott szennyező anyagnak a hígított kipufogógázban mért 
koncentrációja, ppm 
  concd = az adott szennyező anyagnak a hígítólevegőben mért koncentrációja, ppm   M
TOTW,I  = a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege (lásd a 4.1. bekezdést), kg 
  M
TOTW  = a hígított kipufogógáz teljes tömege a ciklus alatt (lásd a 4.1. bekezdést), 
kg 
  DF = a 4.3.1.1. bekezdésben meghatározott hígítási arány  4.4. A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátások kiszámítása   A kibocsátásokat (g/kWh) minden egyes komponensre a következőképpen kell kiszámítani:  
 
act mass x x W/ NO=NO  
 
 act massW/ CO=CO  
 
 act massW/ HC=HC  
 
  
 ahol 
   W
act = a ciklusnak a 3.9.2. bekezdés szerint meghatározott tényleges munkája, kWh. 
  
____________  
 ∑
=∗ − ∗ ∗ − ∗ ∗n
1 iconc TOTW i , conc i TOTW, 0,000479) 1/DF) (1 HC (M 0,000479) HC (Md eL 375/238 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.27.