ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.2.8.1.2.

Alacsony elektromos energia A nagyfeszültségű síneknek a 11. melléklet 3. szakaszában meghatározott vizsgálati eljárás szerint az a) képlettel számolt összenergiája kevesebb kell, hogy legyen, mint 0,2 joule. Az összenergiát továbbá a nagyfeszültségű sín Ub mért feszültsége és az X kondenzátorok gyártó által megadott (Cx) effektív kapacitása alapján a 11. melléklet 3. szakaszában megadott b) képlettel is ki lehet számolni. Az Y kondenzátorokban tárolt energiának (TEy1, TEy2) szintén 0,2 joule-nál kevesebbnek kell lennie. Ezt a nagyfeszültségű sín és a testelőváz U1 és U2 feszültségét megmérve, valamint az Y kondenzátorok gyártó által megadott effektív kapacitása alapján a 11. melléklet 3. szakaszában megadott c) képlettel is ki lehet számolni.
5.2.

Az utasbiztonsági rendszerek vizsgálatára vonatkozó előírások (teljes átfedéses merev akadálynak ütköztetés) A jármű vizsgálatának és jóváhagyásának a 3. mellékletben leírt módszer szerint kell történnie. A vizsgálathoz – a műszaki szolgálattal egyetértésben – azt a járművet kell kiválasztani, amelyet az 5.2.1. szakaszban leírt sérülési kritérium tekintetében a legkedvezőtlenebb eredményt elérőnek tekintenek. A 3. mellékletben leírt módszer szerint a járművön elvégzett vizsgálat akkor tekinthető megfelelőnek, ha az 5.2.1–5.2.6. szakaszban előírt valamennyi feltétel egyszerre teljesül. Az elektromos hajtásrendszerrel felszerelt járműveknek ezenkívül teljesíteniük kell az 5.2.8. szakasz követelményeit. Ezt a gyártó kérésére és a műszaki szolgálat jóváhagyásával önálló ütközésvizsgálattal is lehet teljesíteni, feltéve, hogy az elektromos alkatrészek nem befolyásolják a járműtípusnak az ezen előírás 5.2.1–5.2.5. szakaszában meghatározott utasvédelmi jellemzőit. E feltétel esetében az 5.2.8. szakasz követelményeit az ezen előírás 3. mellékletében meghatározott módszerekkel kell ellenőrizni, a 3. melléklet 2., 5. és 6. szakaszát kivéve. A vezetőülésen olyan, a Hybrid III előírásainak megfelelő 50 %-os reprezentativitású próbabábut (lásd a 3. melléklet 1. lábjegyzetét) kell elhelyezni, amelynek bokája 45°-os szöget zár be, és amely megfelel a beállításaira vonatkozó előírásoknak. A külső első utasülésen olyan, a Hybrid III előírásainak (lásd a 3. melléklet 1. lábjegyzetét) megfelelő 5 %-os reprezentativitású próbabábut kell elhelyezni, amelynek bokája 45°-os szöget zár be, és amely megfelel a beállításaira vonatkozó előírásoknak.
5.3.7.1.2.

Alacsony elektromos energia A nagyfeszültségű síneknek a 9. melléklet 3. szakaszában meghatározott vizsgálati eljárás szerint az a) képlettel számolt összenergiája kevesebb kell, hogy legyen, mint 0,2 joule. Az összenergiát továbbá a nagyfeszültségű sín Ub mért feszültsége és az X kondenzátorok gyártó által megadott (Cx) kapacitása alapján a 9. melléklet 3. szakaszában megadott b) képlettel is ki lehet számolni. Az Y kondenzátorokban tárolt energiának (TEy1, TEy2) szintén 0,2 joule-nál kevesebbnek kell lennie. Ezt a nagyfeszültségű sín és a testelőváz U1 és U2 feszültségét megmérve, valamint az Y kondenzátorok gyártó által megadott effektív kapacitása alapján a 9. melléklet 3. szakaszában megadott c) képlettel is ki lehet számolni.
7.2.1.3.2.

A 16. melléklet a zárszerkezet szilárdságvizsgálatához használható szokásos eszközt mutatja be. A zárszerkezetet a felső kerek lemezre (A) kell helyezni, a domborulaton belülre. A mellette lévő hevedereknek legalább 250 mm hosszúságúnak kell lenniük, és úgy kell elrendezni őket, hogy a zárszerkezeten elfoglalt helyzetüknek megfelelően lelógjanak a felső lemezről. A szabad hevedervégeket az alsó kerek lemez (B) köré kell tekerni, amíg ki nem bújnak a lemez belső nyílásán keresztül. A és B között az összes hevedernek függőlegesnek kell lennie. A kerek szorítólemezt (C) enyhén a (B) lemez alsó felületéhez kell szorítani úgy, hogy a heveder valamennyire mozogni tudjon közöttük. A hevedereket a szakítógépen kis erő alkalmazásával meg kell feszíteni, és addig kell húzni a (B) és a (C) lemez között, amíg valamennyi hevederre az elrendezésének megfelelő húzóerő nem hat. A zárszerkezet e művelet során, illetve a vizsgálat alatt nem érintkezhet az (A) lemezzel, illetve az (A) lemez valamely részével. Ezt követően a (B) és a (C) lemezt erősen össze kell szorítani, és 100 ± 20 mm/perc haladási sebességgel a szükséges értékek eléréséig kell növelni a húzóerőt.
6.2.7.5.

A tompított fényszórók be- és kikapcsolása automatikusan is történhet. Lehetségesnek kell azonban lennie a tompított fényszóró kézzel való be- és kikapcsolásának is.
5.2.2.2.

az első pont száma (number of the first point, NFP), amely egy olyan egész szám, amely a TS időközzel megszorozva azt az időtartamot adja ki, amely a nulla időpont és az első gyorsulási adatpont között eltelt;
5.2.2.2.

az első pont száma (number of the first point, NFP), amely egy olyan egész szám, amely a TS időközzel megszorozva azt az időtartamot adja ki, amely a nulladik pillanat és az első gyorsulási adatpont között eltelt.
3. MELLÉKLET

Értesítés

(Legnagyobb méret: A4 [210 × 297 mm])





Tárgy2 : (2) Jóváhagyás megadása Jóváhagyás kiterjesztése Jóváhagyás elutasítása J21óváhagyás visszavonása A gyártás végleges leállítása

A járművezetők érzékelését tolató módban segítő eszköztípusra vonatkozóan, a 158. sz. ENSZ-előírás szerint

Jóváhagyási szám… Kiterjesztés száma…

1. A berendezés márkaneve vagy védjegye:…

2. Az eszköztípus gyártójának neve:…

3. A gyártó neve és címe:…

4. Adott esetben a gyártó képviselőjének neve és címe:…

5. A jóváhagyásra való benyújtás dátuma:…

6. A jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálat:…

7. A szolgálat által kibocsátott jelentés kelte:…

8. A szolgálat által kibocsátott jelentés száma:…

9. Rövid leírás… Az eszköz azonosítása: tükör, tolatókamera-rendszer, egyéb eszköz2… Közeltéri visszapillantó eszköz2…

10. A jóváhagyási jel elhelyezése:…

11. A jóváhagyás kiterjesztésének indoka(i) (adott esetben):…

12. A jóváhagyást megadták/elutasították/kiterjesztették/visszavonták2:

13. Hely:…

14. Dátum:…

15. Aláírás:…

16. A típusjóváhagyó hatóságnál őrzött dokumentumok jegyzékét csatoltuk ehhez az értesítéshez; a jegyzéket a hatóság kérésre kiadhatja.

(1) Distinguishing number of the country which has granted/extended/refused/withdrawn approval (see approval provisions in the Regulations).

(2) Strike out what does not apply.
3.5.2.

A hibajelző bekapcsolásához több mint két előkondicionálási ciklust igénylő stratégiák esetében a gyártónak adatokkal és/vagy műszaki értékeléssel megfelelően bizonyítania kell, hogy az ellenőrző rendszer ugyanolyan hatékony, és megfelelő időben érzékeli az alkotóelem meghibásodását. A hibajelző működésbe lépéséhez átlagban több mint tíz menetciklust igénylő stratégiák nem elfogadhatók. A hibajelzőnek akkor is be kell kapcsolnia, ha a motor vezérlése tartós kibocsátási alap-üzemmódba lép, amikor a kibocsátás túllépi az ezen előírás 6.8.2. szakaszában megállapított OBD-kibocsátási küszöbértékeket, vagy az OBD-rendszer nem tudja teljesíteni az e melléklet 3.3.3., illetve 3.3.4. szakaszában előírt alapvető ellenőrzési követelményeket. A hibajelzőnek megkülönböztetett figyelmeztető jelzést kell adnia – pl. villogó fénnyel –, amikor a gyújtáskihagyás olyan mértékű, hogy a gyártó adatai szerint a katalizátor károsodása valószínűsíthető. A hibajelzőnek akkor is be kell kapcsolnia, ha a jármű gyújtása bekapcsolt helyzetben van a motor indítása előtt, a motor indítása után azonban ki kell kapcsolnia, ha előzőleg nem észlelt működési hibát.
1.1.

A kapcsolószerkezetek mintáinak mind szilárdságát, mind működését vizsgálni kell. A kapcsolószerkezetek szilárdságát dinamikus vizsgálattal kell ellenőrizni. A mechanikus kapcsolószerkezet szilárdságát próbapadon, váltakozó terheléssel kell megállapítani. Ha a mechanikus kapcsolószerkezet kialakítása következtében (pl. túl nagy illesztési játék, vonóhorog) nem lehetséges a vizsgálat váltakozó vizsgálóterheléssel történő elvégzése, úgy a vizsgálati terhelés növekvő módon is alkalmazható, a húzás vagy a nyomás irányában, attól függően, hogy melyik a nagyobb. Bizonyos esetekben további statikus vizsgálatokra lehet szükség. A dinamikus vizsgálat helyett a 40 km/h-t meg nem haladó legnagyobb tervezési sebességű mezőgazdasági járművekre tervezett „i”, „q” és „r” osztályú mechanikus kapcsolószerkezetek is vizsgálhatók e melléklet 3.3.3.2. pontja szerint (statikus vizsgálat). A 60 km/h-t meghaladó legnagyobb tervezési sebességű mezőgazdasági járművekre tervezett valamennyi osztályú mechanikus kapcsolószerkezetet a 01. módosítássorozattal módosított 55. számú ENSZ-előírás 6. melléklete szerint kell vizsgálni. Ezenkívül a típusjóváhagyó hatóság vagy műszaki szolgálat eltekinthet a dinamikus vagy statikus vizsgálattól, amennyiben az alkatrész egyszerű kialakítása lehetővé teszi az elméleti ellenőrzést a „d”, „e”, „f”, „i”, „j” osztályú kapcsolószerkezetek és az ezekhez hasonló „s” osztályú kapcsolószerkezetek esetében. A legrosszabb esetre vonatkozó feltételek meghatározása elméleti ellenőrzések útján is történhet. Az elméleti ellenőrzéseknek minden esetben ugyanolyan minőségű eredményt kell biztosítaniuk, mint a dinamikus vagy statikus vizsgálatnak. Kétség esetén a fizikai vizsgálat eredménye az irányadó.
a)

ISO 27145-1 Road vehicles — Implementation of WWH-OBD communication requirements — Part 1 — General Information and use case definitions (Közúti járművek – A WWH-OBD [világszinten harmonizált fedélzeti diagnosztika] kommunikációs követelményeinek végrehajtása – 1. rész – Általános információk és a használati esetek meghatározásai);
2015 első fele: Jelentés a formális és nem formális oktatás közötti együttműködés legjobb gyakorlatairól, beleértve a szakpolitikai ajánlásokat is

Tényeken alapuló döntéshozatal: — London School of Economics and Political Science: Youth Participation in Democratic Life (A fiatalok részvétele a demokratikus életben) — Flash Eurobarométer 375. – European Youth (Az európai ifjúság) Participation in Democratic Life (A demokratikus életben való részvétel) — EACEA – Political Participation and EU Citizenship (Politikai részvétel és uniós polgárság): Perceptions and Behaviors of Young People (A fiatalok felfogása és magatartása)
6.

EGYETÉRTENEK ABBAN, hogy a mostani fejlemények fényében a tagállamoknak és a Bizottságnak az uniós szintű együttműködésük keretében az ezen munkaterv programidőszakában, azaz 2018 végéig a következőkben felsorolt témákkal indokolt kiemelten foglalkozniuk: A 2015. évi közös uniós ifjúsági jelentésben elfogadott prioritásokkal összhangban meg kell erősíteni az ifjúsági munkát és az ágazatközi együttműködést a következő célok érdekében: A. valamennyi fiatal társadalmi befogadásának növelése, az alapvető európai értékekre is figyelemmel; B. valamennyi fiatal részvételének erősítése az európai demokratikus és civil életben; C. a fiatalkorból a felnőttkorba való átmenet és különösen a munkaerő-piaci integráció megkönnyítése; D. a fiatalok egészségének és jólétének előmozdítása, ideértve a mentális egészséget is; E. hozzájárulás a digitális korszaknak az ifjúságpolitika, az ifjúsági munka és a fiatalok vonatkozásában fennálló kihívásai és lehetőségei kezeléséhez, illetve megragadásához; F. hozzájárulás az Európai Unióba egyre nagyobb számban érkező fiatal migránsok és menekültek nyomán megjelenő lehetőségekre és kihívásokra való reagáláshoz.
12.

A politikai részvétel fogalma elsősorban azt jelenti, hogy a fiatalok képviseltetik magukat a képviseleti demokrácia struktúráiban, tehát szavazóként részt vesznek vagy jelöltként indulnak a választásokon és politikai pártokban is tagságot szereznek. A politikai részvétel a fiatalok érdekeit képviselő (ifjúsági) szervezeteken belüli tagság, személyes vagy online politikai viták, illetve a véleményformálás és a kulturális kifejeződés más formáit is öltheti. A politikai részvétel a polgári szerepvállalással és az emberi jogokkal kapcsolatos ismeretterjesztő tevékenységek és fellépések keretében is megélhető, amelyek célja, hogy kedvező társadalmi változásokat idézzenek elő.
112.

Tekintve a 2030-ig szóló menetrend egyetemes jellegét, az EU és tagállamai a többi országot is bátorítani fogják arra, hogy értékeljék saját szakpolitikáiknak a fenntartható fejlesztési célok megvalósítására gyakorolt hatását, és ezen belül a fejlődő országokra gyakorolt hatásokat is. Az EU és tagállamai ezenkívül elmélyítik majd a partnerországokkal a szakpolitikai koherenciáról folytatott párbeszédüket, és támogatják a partnerországok arra irányuló saját erőfeszítéseit, hogy a fenntartható fejlesztési szempontú szakpolitikai koherenciát elősegítő kereteket alakítsanak ki. Mivel a 2030-ig szóló menetrendet a külső tevékenységük során átfogó támogatás övezi, élen járnak majd abban, hogy a szakpolitikai koherenciát a nemzetközi fórumokon, például az ENSZ és a G20-csoport keretében is előmozdítsák.
14.

TUDATÁBAN VANNAK, hogy a munkaterv végrehajtásához a továbbiakban is szükség van a tagállamok, illetve a tagállamok és a Bizottság közötti szoros együttműködésre. Tisztában vannak továbbá azzal is, hogy az együttműködésbe mind nemzeti, mind európai és nemzetközi szinten szorosan be kell vonni a sportmozgalmat és a megfelelő illetékes szervezeteket, így például az Európa Tanácsot, a Nemzetközi Doppingellenes Ügynökséget (WADA) és az Egészségügyi Világszervezetet (WHO).
—

Szakértői csoporti jelentés: The contribution of youth work to address the challenges young people are facing, in particular, the transition from education to employment (Az ifjúsági munka hozzájárulása a fiatalok előtt álló kihívások kezeléséhez, különös tekintettel az oktatásból a munka világába való átmenetre) (2015).
The 7th Cycle of EU Youth Dialogue Findings from EU Youth Dialogue Activities in the Member States and across Europe – Creating Opportunities for Youth

A jövőbeli ifjúságpolitikák kidolgozása és végrehajtása során vegyék figyelembe „Az uniós ifjúsági párbeszéd 7. ciklusa – Az uniós ifjúsági párbeszéd keretében a tagállamokban és Európában folytatott tevékenységek eredményei – Lehetőségek teremtése a fiatalok számára” ( ( 15 ) című dokumentumot, szinergiában a fiatalokat érintő egyéb szakpolitikákkal, például az oktatással és képzéssel, a foglalkoztatással, a szociális ügyekkel, a kultúrával, a digitalizációval, a környezetvédelemmel, az éghajlatváltozással, a sporttal és az egészséggel; valamint folytassák annak feltérképezését, hogy milyen további módokon lehetne fejleszteni és megvalósítani a vonatkozó európai ifjúsági célokat.
2024 (első félév)

(esetleg) Konferencia/szeminárium Társaktól való tanulási tevékenység a helyi ifjúsági munka témájában (Általában ezzel kezdődnek a fiatalok ifjúsági munkával kapcsolatos tapasztalatai, és általában itt kerül sor a legtöbb ifjúsági munkára.)

Szakpolitikai ajánlások A bevált gyakorlatok gyűjteménye Összehangolás az ifjúsági munkára vonatkozó európai programmal/a bonni folyamattal A „Europe goes local” projekttel és a „Democracy reloading” eszköztárral együttműködésben (megerősítendő) A „Signposts for the Future” (A jövőre vonatkozó útmutatás) című nyilatkozat, amelyben a helyi ifjúságimunka-kínálat az „Ifjúsági munkavégzés” szakaszban felsorolt három elem közül az első. Az ifjúsági munkával foglalkozó harmadik európai konferencia zárónyilatkozatának 7. oldalán szerepel, hogy az alapszintű ifjúságimunka-kínálatnak ezért világos stratégiát kell tartalmaznia a társadalmi befogadásnak és a részt vevő fiatalok közötti sokszínűségnek az erősítésére (7). A „Signposts for the Future” című nyilatkozat végrehajtása terén elért eredményekre, valamint az ifjúsági munkával foglalkozó következő európai konferencia célkitűzéseinek meghatározására irányuló értékelés.

Ifjúsági szervezetek és európai programok Befogadó társadalmak

3. pont 8. pont 10.a) pont 10.c) pont 10.e) pont 13.b) pont 13.c) pont 14. pont 16. pont 17. pont 18. pont 19. pont 20. pont 21. pont 22. pont 23. pont 24. pont 25. pont 27. pont 34. pont 38. pont 39. pont
B.1

Az A. pontban meghatározott hatályon belül azok a preferenciális adóügyi intézkedések, amelyek az érintett tagállamban általánosan alkalmazott adókulcsnál lényegesen alacsonyabb tényleges adókulcsról rendelkeznek – ideértve a nulla kulcsos adóztatást is –, potenciálisan károsnak tekintendők, és ezért ennek a magatartási kódexnek a hatálya alá tartoznak. Ilyen mértékű adóztatás megvalósulhat a nominális adómérték, az adóalap vagy bármely más releváns tényező révén. Annak vizsgálatakor, hogy az ilyen intézkedések károsak-e, figyelembe kell venni többek között azt, hogy: 1. az előnyöket de facto vagy de jure elkülönítetten kezelik-e a belföldi piactól, pl. csak a külföldi illetőségű személyeknek vagy a külföldi illetőségű személyekkel folytatott ügyletek tekintetében nyújtják-e azokat, vagy hogy az előnyök nem befolyásolják a nemzeti adóalapot; vagy 2. az előnyöket az adóelőnyt nyújtó tagállamban végzett valós gazdasági tevékenység és számottevő gazdasági jelenlét hiányában is biztosítják-e; vagy 3. a multinacionális vállalatcsoporton belül folytatott tevékenységek tekintetében a nyereségmeghatározásra vonatkozó szabályok eltérnek-e a nemzetközileg, különösen az OECD keretében elfogadott elvektől; vagy 4. az adóintézkedések nem átláthatónak tekinthetők-e, ideértve azt az esetet is, amikor a jogszabályi rendelkezéseket a közigazgatás nem átlátható módon enyhítette.