II
(Nem jogalkotási aktusok)
NEMZETK ÖZI MEGÁLL APOD ÁSOKKAL LÉTREHOZOTT 
SZER VEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK
A nemzetk özi közjog értelméb en jogi hatállyal kizárólag az ENSZ EGB eredeti szöveg ei rendelk eznek. Ennek az előírásnak a 
státusza és hatálybalépésének időpontja az ENSZ EGB TRANS/WP .29/343 sz. státuszdokumentumának legut óbbi 
változatában ellenőr izhető a következő weboldalon: http://www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29ge n/ 
wp29fdocstts.html
154. számú ENSZ-előírás – Egységes rendelkezések a könnyű személy - és haszongépjár műv eknek a kritikus 
kibocsátásuk , a szén-dio xid-kibocsát ásuk és az üzemanyag-f ogyaszt ásuk és/vagy az elektromosenergia- 
fogyasztá suk és az elektromos hatósugar uk mérése tekintetében történő jóváhagyásáról (WL TP) [2021/2039] 
Tartalmaz minden érvény es szöveget a következő vált ozatig bezárólag:
Az előírás eredeti változatának 1. kiegés zítése – A hatálybalépés időpontja: 2021. szept ember 30.
Ez a dokumentum kizárólag dokumentációs eszk özként szolgál. A hiteles és jogilag kötelező érvényű szöveg ek a 
követk ezők:
ECE/TRANS/WP .29/2020/77
ECE/TRANS/WP .29/2020/92 és
ECE/TRANS/WP .29/2021/56
TART ALOMJEGYZÉK
1. Alkalmazási kör
2. Rövidítése k
3. Fogalomme ghatározások
4. Jóvá hagyási kérelem
5. Jóvá hagyás
6. Követelmén yek és vizsgálatok
7. A típusjóváhagyás módosítása és kiter jeszté se
8. A gyár tás megf elelősége
9. Szankciók nem megf elelő gyár tás esetén
10. A gyár tás véglege s leállítása
11. Különlege s rendelk ezések
12. Átm eneti rendelkezések
13. A jóváhagyá si vizsgálatok elvégzéséér t felelős műszaki szolgálatok és a típusjóváhagy ó hatóságok neve és címeHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/1  
FÜGGELÉK
1. Az egye s járműtípusok gyár tásmegfelelőségi ellenőrzését célzó 1. típusú vizsgálat
2. A gyár tásmegfe lelőség ellenőrzése az 1. típusú vizsgálat esetében – statisztikai módszer
3. Bejáratási vizsgálati eljárás a bejáratási tényezők meghatározásához
4. Gyár tásmegfe lelőség a 4. típusú vizsgálat esetében
5. A jármű fedélzetén található, az üzemany ag- és/vagy elektromosenergia-f ogyasztás ellenőrzésére szolgáló eszk özök
6. A kipuf ogóg áz-utók ezelő rendszerükben reage nst használó járművekre vonatk ozó követelmén yek
MELLÉKLETEK
MELLÉKLETEK – A. RÉSZ
A1. A motor és a jármű jellemzői, valamint a vizsgálatok elvégzésével kapcsolat os adat ok
Függelék
1. WLTP vizsgálati jegyzők önyv
2. WLTP kigur ulási menet ellenállási vizsgálati jegyzők önyv
3. WLTP vizsgálati űrlap
4. A párolgási kibocsátások vizsgálati jegyzők önyve
A2. Értesít és
A3. A jóváhagyási jel elrendezése
MELLÉKLETEK – B. RÉSZ
B1. A könnyűg épjár művekre vonatk ozó, világszinte n harmonizált vizsgálati ciklusok (WL TC)
B2. A sebességf okozat megválasztása és a sebességváltási pont meghatározása kézi sebességváltó val felszerelt járművek 
esetében
B3. A referencia-üzemanyagok specifikációi
B4. A kigur ulási menet ellenállás és a fékpad beállítása
B5. Vizsgálati berendezés és kalibrálás
B6. Az 1. típusú vizsgálatok menete és vizsgálati feltét elei
Függelék
1. A valamenny i, periodikusan regeneráló rendszer rel felszerelt járműre vonatk ozó kibocsátásvizsgálati eljárás
2. Vizsgálati eljárás az újratölthető elektromosenergia-tároló rendszer ellenőrzésére
3. A gáz-halmazállapotú üzemanyagok (LPG és földgáz/biometán) gáz-energiahányadosának kiszámítása
B6a. Környezetihőmérséklet-k orrekcióval végzett vizsgálat a reprezentatív regionális környezeti feltételek melletti 
CO2-kibocsátás megállapítása érdekében (csak az 1A. szint esetében)
B6b. A CO2-eredmény ek korrekciója a célsebességge l és a távolságga l összevetve (csak az 1A. szint esetében)
B7. Számítások
B8. A tisztán elektromos, a hibr id elektromos és a sűrítetthid rogén-üzeman yagcellás hibr id járművekre vonatk ozó 
követelmén yek
Függelék
1. Az újratölthe tő energiatároló rendszer töltöttségiszint-g örbéje
2. Az újratölthe tő energiatároló rendszer energia változás-alapú korrekciós eljárása
3. Az újratölthet ő energiatároló rendszer áramerősség ének és feszültségének meghatározása a nem külső feltölt ésű 
hibr id elektromos járművek, a külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek , a külső feltölt ésű üzemanyagcellás 
hibr id járművek, a tisztán elektromos járművek és a nem külső feltöltésű üzemany agcellás hibr id járművek 
esetében
4. Az elők ondicionálásra, a kondicionálásra és az újratölthető energiatároló rendszer feltölt ésére vonatk ozó 
feltét elek a tisztán elektromos járművek, a külső feltöltésű hibr id elektromos járművek és a külső feltölt ésű 
üzemany agcellás hibr id járművek esetébenHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/2 2021.11.26.  
5. A külső feltöltésű hibr id elektromos járművek és a külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek használati 
tényezői
6. A járművezető által választható üzemmódok kiválasztása
7. A sűrített hidrogén-üzeman yagcellás hibr id járművek üzemany ag-fogyasztásának mérése
8. A tisztán elektromos járművek és a külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek elektromosenergia- 
fogyasztásának gyár tásmegfelelősé gi ellenőrzéséhez szükséges további értékek kiszámítása
B9. Az eljárások egye nértékűség ének megállapítása (csak az 1A. szint esetében)
MELLÉKLETEK – C. RÉSZ
C1. [Fenntar tva]
C2. [Fenntar tva]
C3. 4. típusú vizsgálat – Párolgási kibocsátások
C4. 5. típusú vizsgálat – Tartóss ág
Függelék
1. Nor mál próbapadi ciklus (SBC) (csak az 1A. szint esetében)
2. Nor mál próbapadi dízel ciklus (SDBC) (csak az 1A. szint esetében)
3. Nor mál közúti ciklus (SRC)
3b. Az összegződő kilométer -teljesítményt használó ciklus (csak az 1B. szint esetében)
4. A hibr id járművekre vonatk ozó különleges követ elmény ek
C5. A gépjár művek fedélzeti diagnosztikai rendszerére (OBD) vonatk ozó követ elmény ek
Függelék
1. A fedélzeti diagnosztikai rendszerek (OBD) műk ödési szem pontjaiHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/3  
BEVEZETÉS
Ezen előírás célja, hogy egysége s rendelk ezéseket állapítson meg a gépjár műveknek a könnyű haszongépjár művek 
kibocsátása tekintet ében az ENSZ 15. számú globális műszaki előírásában foglalt, a könnyűg épjár művekre vonatk ozó, 
világszinten harmonizált vizsgálati eljárás (WL TP), valamint az ENSZ 19. számú globális műszaki előírásában kidolgozott, 
a párolgási kibocsátásokra vonatk ozó aktualizált vizsgálati eljárás (4. típusú vizsgálat) alapján történő jóváhagy ásáról. Az 
előírás lehetővé tesz i a szerződő felek számára, hogy ezen új típusjóváhagyási vizsgálatok alapján jóváhagyásokat adjanak 
ki és fogad janak el.
A WLTP szer inti 1. típusú vizsgálat felváltja mind a 83. számú ENSZ-előírásban, mind a 101. számú ENSZ-előírásban 
szereplő jelenlegi 1. típusú vizsgálatot, míg a párolgási kibocsátásokra vonatk ozó aktualizált vizsgálati eljárás (4. típusú 
vizsgálat) a 83. számú ENSZ-előírásban szereplő vizsgálat hely ébe lép.
Az új előírás magában foglalja továbbá a kibocsátáscsökk entő rendszerek tartóss ágának ellenőrzését célzó 5. típusú 
vizsgálat aktualizálását, valamint a fedélzeti diagnosztikai rendszerekre (OBD) vonatk ozó követ elmény ek aktualizálását. Az 
aktualizálások célja, hogy tükrözzék a korábbi NEDC-alapú 1. típusú vizsgálatról az új, WLTP szer inti 1. típusú vizsgálatra 
való áttérésse l járó változásokat.
Az előírás 00. sorozata két követ elmény rendszer re terjed ki: az 1A. és 1B. szintre. Az 1A. szint egy négy szakaszból 
(alacsony , közepes, nagy és extranagy sebességű szakaszból) álló vizsgálati ciklusra épül, míg az 1B. szint egy három 
szakaszból (alacsony , közepes és nagy sebességű szakaszból) álló vizsgálati cikluson alapul; a különböző szinte kre 
különböző 1. típusú határér tékek vonatk oznak. A jogszabály szöv egének nagy része mind az 1A., mind az 1B. szintre 
alkalmazandó. Ha a követelmén yek vagy csak az 1A., vagy csak az 1B. szintre vonatk oznak, az a vonatk ozó szakaszban 
jelölésre kerül. E módosítássorozat regionális követelmén yeket tartalmaz, és nem írja elő a többi szerződő fél általi 
kölcsönös elismerést.
Ezen előírás 01. sorozata egy harmonizált eljárást is magában foglal, amely azon legszigorúbb eljárásokat/határér tékeket 
érinti, amelyek esetében kötelező a teljes körű kölcsönös elismerés. A 01. sorozat szer inti típusjóváhagyást ezér t az összes, 
ezen előírást elfogadó szerződő félnek el kell fogadnia.
1. ALKALMAZÁSI KÖR
Ez az előírás két jóváhagyási szintre határoz meg követ elmény eket. A szint ek egyike egy 4 szakaszból (a B1. 
mellékletben meghatározottak szer inti alacsony , közepes, nagy és extranagy sebességű szakaszból) álló, WLTC 
szer inti vizsgálat ot igén yel – ez az 1A. szint. A második szint egy 3 szakaszból (a B1. mellékletben 
meghatározottak szer inti alacsony , közepes és nagy sebességű szakaszból) álló, WLTC szer inti vizsgálatot ír elő 
– ez az 1B. szint.
Amennyiben az ebben az előírásban foglalt követelmén yek vagy csak az 1A., vagy csak az 1B. szintre 
vonatk oznak, a jogszabály szöv ege a „csak az 1A. szint esetében”, illetve a „csak az 1B. szint esetében” szöv eget 
használja a szintspecif ikus követelmén yek alkalmazásának jelölésére.
1.1. Az 1A. szint alkalmazási köre
Ez az előírás az M1, M2, N1 és N2 kateg óriájú, legfeljebb 2 610 kg referenciatömegű járművek típusjó vá­
hagyására vonatk ozik , tekint ettel a kibocsáto tt gáz-halmazállapotú vegyületekk el, a szilárd részecskékk el és a 
részecskék számá val kapcsolatos, WLTP szer inti 1. típusú vizsgálatra, a szén-dio xid-kibocsátásra és az 
üzemanyag-f ogyasztásra és/vagy az elektromosenergia-f ogyasztás és az elektromos hatósugár mérésére, 
továbbá a párolgási kibocsátások 4. típusú vizsgálatára.
Ezenkívül az előírás a kibocsátáscsökke ntő berendezések tartósságán ak ellenőrzése és a fedélzeti diagnosztikai 
rendszerek (OBD) tekint etében határoz meg szabály okat.
A gyár tó kérésére az ezen előírás alapján megadott típusjóváhagyás a fent említ ett járművekről az M1, M2, N1 és 
N2 kateg óriájú, legfeljebb 2 840 kg referenciat ömegű és az ezen előírásban meghatározott feltételeknek 
megfelelő járművekre is kiter jeszthető.
1.2. Az 1B. szint alkalmazási köre
Ez az előírás az M2 és N1 kategór iájú, legfe ljebb 3 500 kg műszakilag megeng edett legnagy obb összt ömegű 
járművek, valamint az M1 kateg óriájú járművek típusjóváhagyására vonatk ozik, tekint ettel a kibocsáto tt gáz- 
halmazállapotú vegyületekk el és a szilárd részecskékk el kapcsolatos, WLTP szer inti 1. típusú vizsgálatra, a 
szén-dio xid-kibocsátásra és az üzemanyag-hat ékonyság ra és/vagy az elektromosenergia-f ogyasztás és az 
elektromos hatósugár mérésére, továbbá a párolgási kibocsátások 4. típusú vizsgálatára.
Ezenkívül az előírás a kibocsátáscsökke ntő berendezések tartósságán ak ellenőrzése és a fedélzeti diagnosztikai 
rendszerek (OBD) tekint etében határoz meg szabály okat.
A külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek nem tartozn ak az előírás 1B. szintjének hatálya alá.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/4 2021.11.26.  
2. RÖVIDÍTÉSEK
2.1. Általános rövidíté sek
AC Váltak ozó áram
APF Rögzít ett áteresztési tényező
BWC Butánfe ldolgozási kapacitás
CFD Numer ikus áramlástan
CFV Kritikus áramlású Ventur i-cső
CFO Kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérő
CLA Kemilumineszcens elemzőkészülék
CVS Állandó térfogatú minta vevő
DC Egyenáram
EAF Etanol, acetaldehid és formaldehid összessége
ECD Elektronbef ogásos detektor
ET Elpárologtató cső
Extra High 2 A WLTC ciklus extranagy sebességű szakasza 2. osztályú járműveknél
Extra High 3 A WLTC ciklus extranagy sebességű szakasza 3. osztályú járműveknél
FCH V Üzemanya gcellás hibr id jármű
FID Lángionizációs detektor
FSD Teljes kitérés
GC Gázkromatográf
GFV Gázüzemű jármű
HEP A Nagy hatásf okú részecske - és levegőszűrő
HFID Fűtött lángionizációs detektor
High 2 A WLTC ciklus nagy sebességű szakasza 2. osztályú járműveknél
High 3a A WLTC ciklus nagy sebességű szakasza 3a. osztályú járműveknél
High 3b A WLTC ciklus nagy sebességű szakasza 3b. osztályú járműveknél
ICE Belső égésű motor
LoD Kimutatási határ
LoQ Mennyisé gi határ
Low 1 A WLTC ciklus alacson y sebességű szakasza 1. osztályú járműveknél
Low 2 A WLTC ciklus alacson y sebességű szakasza 2. osztályú járműveknél
Low 3 A WLTC ciklus alacson y sebességű szakasza 3. osztályú járműveknél
Medium 1 A WLTC ciklus közepes sebességű szakasza 1. osztályú járműveknél
Medium 2 A WLTC ciklus közepes sebességű szakasza 2. osztályú járműveknél
Medium 3a A WLTC ciklus közepes sebességű szakasza 3a. osztályú járműveknél
Medium 3b A WLTC ciklus közepes sebességű szakasza 3b. osztályú járműveknél
LC Folyadékkromatográfia
LPG Cseppf olyósított szénhidrogé ngáz
NDIR Nem diszperzív infrav örös elemzőkészülékHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/5  
NDUV Nem diszperzív ultraibolya (elemzők észülék)
Földgáz/biometán Földgáz/biometán
NMC Metánkiválaszt ó
NOVC-FCHV Nem külső feltölt ésű, üzemany agcellás hibr id jármű
NOVC
NOVC-HEVNem külső feltölt ésű
Nem külső feltölt ésű hibr id elektromos jármű
OBD Fedélzeti diagnosztikai rendszer
OBFCM Fedélzeti üzemany ag- és/vagy energiaf ogyasztás-ellenőrzés
OVC-FCHV Külső feltölt ésű, üzemany agcellás hibr id jármű
OVC-HEV Külső feltölt ésű hibr id elektromos jármű
Pa A hátté rszűrőn összegyűjtött részecsket ömeg
Pe A mintavevő szűrőn összegyűjtött részecsket ömeg
PAO Polialf aolefin
PCF Részecske-előosztály ozó
PCRF Részecskek oncentráció-csökkent ési tényező
PDP Térfo gat-kiszorításos szivattyú
PER Tisztán elektromos hatósugár
% FS A teljes skála százaléka
PF Átereszté si tényező
PM A kibocsáto tt részecsk ék töme ge
PN A kibocsáto tt részecsk ék száma
PNC Részecskeszám láló
PND1 Első részecsk eszám-hígító készülék
PND2 Második részecskeszám-hígít ó készülék
PTS Részecskeátveze tő rendszer
PTT Részecskeátveze tő cső
QCL- IR Infrav örös kvantum-kaszkád lézer
RCDA Tényl eges töltéslemerít ési hatósugár
RCB Az újratölthe tő energiatároló rendszer töltési egyensúly a
REESS Újratö lthető elektromosenergia-tároló rendszer
RRC Gördülési ellenállási együttható
SHED A párolgási vesztes ég meghatározására szolgáló légment es kamra
SSV Hangsebesség alatti áramlású Ventur i-cső
UBE Rendelkez ésre álló akkumulát orenergia (REESS)
USFM Ultrahangos áramlásmérő
VH Maga s szén-dio xid-kibocsátású jármű (H jármű)
VL Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (L jármű)
VPR Illék onyré szecske-eltá volít ó
WLTC Könny űgépjár művekre vonatk ozó, világszinten harmonizált vizsgálati ciklusHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/6 2021.11.26.  
2.2. Vegyjelek és kémiai rövidítések
C1 1 szénnel egyenér tékű szénhidrogé n
CH 4 Metán
C2H6 Etán
C2H5OH Etanol
C3H8 Propán
CH 3CHO Acetaldehid
CO Szén-mono xid
CO 2 Szén-dio xid
DOP Dioktil-f talát
H2O Víz
HCHO Formaldehid
NH 3 Ammónia
NMHC Nem metán szénhidrogé nek
NO x Nitrogén-o xidok
NO Nitrogén-o xid
NO 2 Nitrogén-dio xid
N2O Dinitrogén -oxid
THC Összes szénhidrogén
3. FOGALOMMEGHA TÁROZÁSOK
Ezen előírás alkalmazásában:
3.0.1. „Járműtípus a kibocsátások tekintetében”: olyan járművek csopor tja, amelyek:
a)a 6.3.2. szakasz szer inti „interpolációs családot” meghatározó szem pontok tekin tetében nem különböznek 
egymástól;
b)ugyanabba a B6. melléklet 2.3.2. szakasza szer inti „CO 2-interpoláci ós tartomán yba” tartoznak;
c)nem különböznek egymástól olyan, a kipuf ogóg áz-kibocsátásra nem elhan yagolható hatást gyak orló 
jellemzők tekintet ében, mint például a követk ezők:
i.a kibocsátáscsökk entő berendezések (pl. hármas hatású katalizátor , oxidációs katalizátor , 
szegén ykeverék es NOx-csapda, szelektív redukciós katalizátor , szegén ykeverék es NOx-katalizáto r, 
részecskes zűrő vagy ezek kombinációja egyetlen egységben) típusa és sorrendje;
ii.kipuf ogóg áz-visszavezet és (van vagy nincs, belső/külső, hűtött/ nem hűtött , alacson y/magas/k ettős 
nyomáson).
3.0.2. „A motor henge rűrtartalma”:
az alternáló dugattyús motor oknál a névleges lökettérf ogat;
a forgódug attyús (Wankel-) motoroknál az egy dugattyúra jutó égéstér névlege s lökettérf ogatának a kétszerese.
3.0.3. „A motor lökettér fogata”:
az alternáló dugattyús motor oknál a névleges lökettérf ogat;
a forgódug attyús (Wankel-) motoroknál az egy dugattyúra jutó égéstér névlege s lökettérf ogata.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/7  
3.0.4. „Jármű jóváhagy ása”: a járműtípus jóváhagyá sa tekintett el ezen előírás alkalmazási körére.
3.1. Vizsgálati berendezés
3.1.1. „Pontosság”: a mér t érték és a valamely nemzeti szabván yra visszavezethető referen ciaér ték közötti eltérés, amely 
az eredmény hely ességé t írja le. Lásd az 1. ábrát.
3.1.2. „Kalibr álás”: a mérőrendszerek válaszainak beállítási eljárása, melynek célja, hogy a mérőrendszer kimeneti jele 
megegy ezzen a referen ciajelek tartomán yával.
3.1.3. „Kalibr áló gáz”: a gázelemző készülékek kalibrálására használt gázkeverék.
3.1.4. „Kettős hígítási módszer”: a hígít ott kipuf ogóg áz-áramból egy rész leválasztása, majd összek everése megfelelő 
mennyiségű hígító levegővel a részecske-minta vevő szűrő előtt.
3.1.5. „Teljes áramú kipufo gógáz-hígító rendszer”: a gépjár mű teljes kipuf ogógázának környezeti levegővel történő, 
ellenőrzött módon, állandó térfogatú mintavevő rendszer (CVS) segítségével végzett, folyamatos hígítása.
3.1.6. „Linear izálás”: koncentrációk vagy anyagok tartomán yának felhasználása a koncentráció és a rendszer válasza 
közötti matematikai kapcsolat felállítása érdekében.
3.1.7. „Jelentős karban tartás”: olyan alkotóelem vagy modul módosítása, javítása vagy cseréje, amely befolyásolhatja a 
mérések pontoss ágát.
3.1.8. „Nem metán szénhidr ogének” (NMHC): az összes szénhidrogén nek (THC) a metántar talommal (CH4) csökkent ett 
mennyiség e.
3.1.9. „Ismételhetőség”: annak foka, hogy a változatlan körülmény ek között megismételt mérések eredmény ei milye n 
mér tékben azonosak (1. ábra); ez ebben az előírásban mindig egy szórásra utal.
3.1.10. „Referenciaér ték”: egy nemzeti szabványra visszavezethető érték. Lásd az 1. ábrát.
3.1.11. „Beállított érték”: az a célér ték, amelyet a vezérlőrendszer megpróbál elérni.
3.1.12. „Mérőtar tomány -kalibr álás”: a mérőkészülék oly módon történő beállítása, hogy megfelelő választ adjon a 
készülék mérési tartomán ya vagy várt használati tartomán ya legnagy obb értékének 75–100 %-át képvisel ő 
hitelesítő etalonra.
3.1.13. „Összes szénhidrog én” (THC): a lángionizációs detekt orral (FID) mérhető összes illék ony anyag .
3.1.14. „Hitelesítés”: annak értékelése, hogy egy mérőrendszer kimeneti jele egy vagy több előre meghatározott 
elfogad ási küszöbér téken belül megegy ezik -e az alkalmazott referen ciajelekk el.
3.1.15. „Nulla gáz”: olyan gáz, amely nem tartalmaz elemzendő anyagokat, és amely az elemzőkészülék nullpontvá ­
laszának beállítására szolgál.
3.1.16. „Válaszidő”: az az idő, amely a mér t összet evőnek a vonatk oztatási pontnál történő megvált oztatása és a mér t 
végér ték 90 %-ának megfelel ő rendszer válasz megjelenése (t90) között eltelik, úgy, hogy a minta vevő szonda a 
vonatk oztatási pont, és a mér t összet evő megvált oztatásának a teljes skála (FS) legalább 60 %-át ki kell tennie, 
és kevesebb mint 0,1 másodperc alatt kell végbemennie. A rendszer válaszideje a rendszer késedelmi idejéből 
és a rendszer felfutási idejéből áll.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/8 2021.11.26.  
3.1.17. „Késedelmi idő”: az az idő, amely a mér t összet evőnek a vonatk oztatási pontnál történő megváltoztatása és a 
mér t végér ték 10 %-ának megf elelő rendszer válasz megjelenése (t10) között eltelik, úgy, hogy a mintavevő 
szonda a vonatk oztatási pont. A gáz-halmazállapotú összet evők esetében ez az az idő, amíg a mér t összet evő a 
mintavevő szondától a detekt orig eljut.
3.1.18. „Felfutási idő”: az az idő, amely a mér t végé rték 10 %-ának, illetve 90 %-ának megfelelő válaszjel megjelenése 
között eltelik (t90 – t10).
1. ábra
A pontosság, az ismételhetőség és a referenciaér ték meghatá rozása
3.2. A kigur ulási menetellenáll ás és a fékpad beállítása
3.2.1. „Aerodinamikai ellenállás”: a járműre a haladási irányá val ellentét es irán yban a levegő által kifejtett erő.
3.2.2. „Aerodinamikai stagnálási pont”: a gépjár mű felületén lévő olyan pont, ahol a szélsebesség nulláv al egyenlő.
3.2.3. „Az anemométer akadályozása”: az anemométe rrel végzett mérésre a jármű jelenlét e által gyak orolt hatás, 
melynek során a látszólagos levegősebesség eltér a jármű sebesség ének és a szél földhöz viszon yított 
sebességének az összegétől.
3.2.4. „Korlátozott elemzés”: az az eset, amik or a jármű homlokfelület e és aerodinamikai ellenállási tényezője egymástól 
függetlenül került meghatározásra, és ezeket az értékeket kell használni a mozgási egyenletben.
3.2.5. „Menetk ész tömeg”: a jármű tömeg e a legalább a térfogata (térfog atuk) 90 %-áig feltöltött üzemanyagtar tály(ok), 
valamint a járművezető, az üzemany ag, a folyadék ok és a gyár tó előírásai szer inti alapf elszerelés tömeg ével 
együtt – adott esetben a karosszér ia, a vezetőfülke, a kapcsolószerkeze t, a pótker ék (pótker ekek) és a 
szerszámok tömeg ét is beleér tve.
3.2.6. „A járművezető tömeg e”: a vezetőülés vonatk oztatási pontjában egység esen 75 kg-ban meghatározott tömeg.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/9  
3.2.7. „A jármű legnagyobb megeng edett terhelése”: a menetkész tömegg el, 25 kg-mal és a 3.2.8. szakaszban 
meghatározott nem kötelező felszerelés tömeg ével csökk entett műszakilag megen gedett legnagy obb 
össztömeg.
3.2.8. „A nem kötelező felszerelés tömege”: az alapf elszerelésen kívül a gyár tó előírásai szer int a járműbe beszerelhető 
nem kötelező felszerelésk ombinációk megeng edett legnagy obb tömeg e.
3.2.9. „Nem kötelező felszerelés”: az alapf elszerelésen kívüli elemek, amelyek et a gyár tó felelősségére és a vásárló 
megbízására szerelnek be a járműbe.
3.2.10. „Légkör i referenc iaviszonyok (kigur ulási menetellenállás mérése esetén)”: azok a légk öri viszon yok, amelyekhez ezek et 
a mérési eredmény eket igazít ani kell:
a)légk öri nyomás: p0 = 100 kPa;
b)légk öri hőmérséklet: T0 = 20 °C;
c)száraz levegő sűrűsége: ρ0 = 1 189 kg/m3;
d)szélsebesség: 0 m/s.
3.2.11. „Vonatkoztatási sebesség”: a járműnek az a sebesség e, amelynél a kigur ulási menetellenállás meghatározásra, 
illetve a görgős fékpad terhelése hitelesít ésre kerül.
3.2.12. „Kigur ulási menetellenállás”: a jármű előremenetben történő mozgásának ellenálló erő, amely kigur ulási 
módszer rel vagy a hajtás lánc súrlódási veszteség ének tekin tetében azzal egye nértékű módszerekkel kerül 
mérésre.
3.2.13. „Gör dülési ellenállás”: a gumiabroncsokra a jármű haladási irányá val ellent étes irányba ható erők.
3.2.14. „Menetellenállás”: a jármű előremenetben történő mozgásának ellenálló nyomaték, amelyet a jármű hajtott 
kerek eire szerelt nyomat ékmérőkkel mér nek.
3.2.15. „Szimulált kigur ulási menetellenállás”: a görgős fékpadra hely ezett járműre ható kigur ulási menetellenáll ás, 
melynek célja a közúton mér t kigur ulási menet ellenállás reprodukálása, amely a fékpad által kifejtett erőből és 
a jármű fékpadon való haladásának ellenálló erőkből tevő dik össze, és amelynek megállapítása egy 
másodrendű polinom három együtthatój ával való közelít éssel történik.
3.2.16. „Szimulált menetellenállás”: a görgős fékpadra helyezett járműre ható menetellenáll ás, melynek célja a közúton 
mér t menetellenállás reprodukálása, és amely a fékpad által kifejt ett nyomaté kból és a jármű fékpadon való 
haladásának ellenálló nyomat ékból tevődik össze, és amelynek megállapítása egy másodrendű polinom három 
együtthatójá val való közelítéssel történik.
3.2.17. „Álló helyzetű szélmérés”: a szél sebesség ének és irán yának anemométer rel történő mérése a vizsgálati útpálya 
mellett olyan hely en és az út szintje felett olyan magasságban, ahol a legjellemzőbb szélviszony ok 
tapasztalhatók.
3.2.18. „Alapf elszerelés”: a jármű alapk onfigurációja, amely fel van szerelve valamenny i, a szerződő fél jogi aktusai 
szer inti kötelező elemmel, beleér tve minden olyan elemet, amelynek felszerelése a konfiguráció vagy a 
berendezések szintjén nem vonja mag a után további követ elmény ek teljesítésé t.
3.2.19. „A kigur ulási menetellenállás célér téke”: a görgős fékpadon reprodukálandó kigur ulási menetellenáll ás.
3.2.20. „A menetellenállás célér téke”: a reprodukálandó menete llenállás.
3.2.21. „A jármű kigur ulási üzemmódja”: a kigur ulási menete llenállás pont os és megismét elhető meghatározását és a 
fékpad pontos beállítását lehetővé tevő műk ödési rendszer .HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/10 2021.11.26.  
3.2.22. „Szélkor rekció”: a szél kigur ulási menetellenáll ásra kifejtett hatásának korrekciója az álló helyzetű vagy a fedélzeti 
szélmérésből szár mazó adatok alapján.
3.2.23. „Műszakilag megen gedet t legnagyobb össztömeg”: a járműhöz a szerkez eti jellemzői és a tervezési teljesítmény e 
alapján hozzárendelt megen gedett össztömeg.
3.2.24. „A jármű tényl eges tömege”: az adott járműbe beszerelt nem kötelező felszerelés töme gével megnö velt menetké sz 
tömeg.
3.2.25. „A jármű vizsgálati tömege”: a jármű tényleges tömeg ének , továbbá 25 kg-nak és a jármű terhelését hely ettesítő 
tömegnek az összege.
3.2.26. „A jármű terhelését helyettesítő tömeg”: a jármű legnagy obb megeng edett terhelésének x százaléka, ahol x értéke M 
kateg óriájú járművek esetében 15 százalék, míg N kateg óriájú járművek esetében 28 százalék.
3.2.27. „A járműszer elvény műszakilag megeng edett legnagyo bb össztömege” (MC): a szerkez eti jellemzői és a tervezési 
teljesítmén ye alapján a gépjár mű és egy vagy több pótk ocsi alkotta szerelvényhe z rendelt megen gedett 
legnagy obb össztöm eg, vagy a vontatóegység és félpótk ocsi alkotta szerelvén yhez rendelt megen gedett 
legnagy obb összt ömeg.
3.2.28. „n/v hányados”: a motor fordulatszáma osztva a jármű sebességével.
3.2.29. „Egygörgős fékpad”: olyan fékpad, amelyen a jármű egyik teng elyének mindegyik kereke egy görgővel érintkezik.
3.2.30. „Kétgörgős fékpad”: olyan fékpad, amelyen a jármű egyik tengely ének mindegyik kereke két görgővel érintkezik.
3.2.31. „Hajtott teng ely”: egy jármű olyan teng elye, amely képe s hajtóenergia továbbítására és/vagy visszany erésére, 
tekint et nélkül arra, hogy ez csak átmenetileg vagy állandóan lehetsége s-e és/vagy a járművezető által 
választható-e.
3.2.32. „Kétke rék-meghajtású (2WD) fékpad”: olyan fékpad, amelyen csak a jármű egyik tengely én található kerekek 
érintkeznek a görgővel/görgőkk el.
3.2.33. „Négykerék-m eghajtású (4WD) fékpad”: olyan fékpad, amelyen a jármű mindk ét teng elyén található valamenny i 
kerék érintkez ik a görgőkkel.
3.2.34. „Kétke rék-meghajtású (2WD) üzemmódban működő fékpad”: olyan kétk erék -meghaj tású fékpad vagy olyan 
négykerék -meghajtású fékpad, amely csak a vizsgálati jármű hajtott tengely én szimulálja a tehe tetlenség et és a 
kigur ulási menet ellenállást, és ahol a nem hajtott tengely en találhat ó forgó kerekek nem befolyásolják a mérési 
eredmény eket, szemben egy olyan helyzett el, amelyben a nem hajtott tengely kerekei nem forognak.
3.2.35. „Négykerék-m eghajtású (4WD) üzemmódban működő fékpad”: olyan négyker ék-meghaj tású fékpad, amely a 
vizsgálati jármű mindkét tengelyén szimulálja a tehetetlenség et és a kigur ulási menetellenáll ást.
3.2.36. „Szabadonfutás”: az automa ta sebességváltó vagy a tengelykapcsoló funkciója, amely automa tikusan leválasztja a 
motor t a hajtáslán cról, ha nincs szükség meghajtásr a vagy lassú sebességcsökkent ésre van szükség, mik özben a 
motor alapjáratban üzemel vagy leáll.
3.3. Tisztán elektromos, tisztán belső égésű motorra l felszerelt, hibr id elektromos, üzemanya gcellás és altern atív 
üzemanyagg al műk ödő járművek
3.3.1. „Teljesen elektrom os hatósugár” (AER): a külső feltölt ésű hibr id elektromos jármű által a töltéslemerít ési vizsgálat 
kezdet étől a vizsgálat azon időpontjáig megtett teljes távolság, amik or a belső égésű motor elkezd 
üzemanyagot fogyasztani.
3.3.2. „Tisztán elektr omos hatósugár” (PER): a tisztán elektromos jármű által a töltéslemerít ési vizsgálat kezdetétől a 
megszakadási feltét el eléréséig megtett teljes távolság.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/11  
3.3.3. „Tényleg es töltéslemerítési hatósugár” (RCDA): töltéslemerítő üzemállapotban, WLTC ciklusok során addig az 
időpontig megtett távolság, míg az újratölth ető elektromosenergia-tároló rendszer (REESS) le nem merül.
3.3.4. „A töltéslemerítési ciklus hatósug ara” (RCDC): a töltéslemerítés i vizsgálat kezd etétől a megszakadási feltételt kielégítő 
ciklus vagy ciklusok előtti utol só ciklus végé ig megtett távolság, azt az átmeneti ciklust is beleér tve, amelyben a 
jármű töltéslemerítő vagy töltésfenntar tó üzemállapotban egyaránt üzemelhet.
3.3.5. „Töltéslemerítő üzemállapot”: olyan üzemállapot, melynél az újratölthető energiatároló rendszerben tárolt energia 
ingadozhat, de átlagér tékében csökk en, míg a jármű a töltésfenntar tó üzemállapotba történő átmenetig halad.
3.3.6. „Töltésfenntartó üzemállapot”: olyan üzemállapot, melynél az újratölthe tő energiatároló rendszerben tárolt 
energia ingadozhat, de átlagér tékében semleg es töltési egye nsúlyi szinten marad, míg a jármű halad.
3.3.7. „Használati tényez ők”: a töltéslem erítő üzemállapotban elért hatósugár tól függő járműhasználati statisztikák on 
alapuló hányadosok, amelyek a külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek töltésle merítő és töltésfenntar tó 
üzemállapotához tartozó kipuf ogóg áz-kibocsátási vegyületek, CO 2-kibocsátások és üzemanya g-fogyasztások 
súly ozásához használatosak.
3.3.8. „Elektromos gép” (EM): olyan energiaátalakít ó, amely az elektromos energiát mecha nikai energiává alakítja át.
3.3.9. „Energiaátalakító”: olyan rendszer , ahol a kimeneti energiaf orma eltér a bemeneti energiaf ormát ól.
3.3.9.1. „Hajtóenergia-átalakító”: az erőátviteli rendszer olyan energiaátalakít ója, amely nem periférikus berendezés, és 
amelynek kimeneti energiája közvetlenül vagy közvetve a jármű meghajtására szolgál.
3.3.9.2. „A hajtóenergia-átalakító kategór iái”: i. belső égésű motor vagy ii. elektromos gép vagy iii. üzemany agcella.
3.3.10. „Energiatároló rendszer”: olyan rendszer , amely energiát tárol és azt a bemenetivel megeg yező energiaf ormában 
adja le.
3.3.10.1. „Hajtóenergia-tároló rendszer”: az erőátviteli rendszer olyan energiatároló rendszere, amely nem periférikus 
berendezés, és amelynek kimeneti energiája közvetlenül vagy közvetve a jármű meghajtásár a szolgál.
3.3.10.2. „A hajtóenergia-táro ló rendszer kategór iái”: i. üzemany ag-tároló rendszer vagy ii. újratölthető, elektromos energiát 
tároló rendszer vagy iii. újratölthető, mechanik ai energiát tároló rendszer .
3.3.10.3 „Energiaform a”: i. elektromos energia vagy ii. mechanikai energia vagy iii. kémiai energia (az üzemany agokat is 
ideér tve).
3.3.10.4. „Üzemanyag-tár oló rendszer”: olyan hajtóenergia-tároló rendszer , amely a kém iai energiát folyék ony vagy gáz- 
halmazállapotú üzemanyag formájában tárolja.
3.3.11. „Egyenér tékű teljesen elektrom os hatósugár” (EAER): a teljes tényleg es töltéslem erítési hatósugárn ak (RCDA) az a 
része, amely a töltéslem erítési vizsgálat során az újratölthető energiatároló rendszerből szár mazó elektromos 
energia felhasználásának tulaj donítható.
3.3.12. „Hibr id elektromos jármű” (HEV): olyan hibr id jármű, amelynek egyik hajtóenergia-átalakítója egy elektromos 
gép.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/12 2021.11.26.  
3.3.13. „Hibr id jármű” (HV): olyan jármű, amelynek erőátviteli rendszere legalább két különböző kateg óriájú 
hajtóenergia-átalakít ót és legalább két különböző kateg óriájú hajtóenergia-tároló rendszer t tartalmaz.
3.3.14. „Nettó energiav áltozás”: az újratölthető energiatároló rendszer energia változása osztva a vizsgálati jármű ciklus- 
energiaigén yével.
3.3.15. „Nem külső feltöltésű hibrid elektr omos jármű” (NO VC-HEV): olyan hibr id elektromos jármű, amely nem tölthető 
fel külső forrásról.
3.3.16. „Külső feltöltésű hibrid elektromos jármű” (OVC-HEV): olyan hibr id elektromos jármű, amely külső forrásról 
feltölthető.
3.3.17. „Tisztán elektromos jármű” (PEV): olyan jármű, amelynek erőátviteli rendszere hajtóenergia-átalakítók ént 
kizárólag elektromos gépeket és hajtóenergia-tároló rendszerké nt kizárólag újratölthető elektromosenergia- 
tároló rendszerek et alkalmaz.
3.3.18. „Üzemanyagcella”: olyan energiaátalakít ó, amely a (bemeneti) kémiai energiát (kimeneti) elektromos energiá vá 
alakítja át, vagy fordítva.
3.3.19. „Üzemanyagcellás jármű” (FCV): olyan jármű, amelynek erőátvite li rendszere hajtóenergia-átalakít óként kizárólag 
üzemanyagcellá(ka)t és elektromos gép(ek)et alkalmaz.
3.3.20. „Üzemanyagcellás hibrid jármű” (FCH V): olyan üzemany agcellás jármű, amelynek erőátviteli rendszerében 
legalább egy üzemany ag-tároló rendszer és legalább egy újratölthető elektromosenergia-tároló rendszer 
üzemel hajtóenergia-tároló rendszerként.
3.3.20.1. „Nem külső feltöltésű üzemany agcellás hibrid jármű” (NO VC-FCHV): olyan üzemany agcellás hibr id jármű, amely 
nem tölthető fel külső forrásról.
3.3.20.2. „Külső feltöltésű üzemany agcellás hibrid jármű” (OVC-FCHV): olyan üzemanyagcellás hibr id jármű, amely külső 
forrásról feltölthető.
3.3.21. „Kétf ajta üzemany aggal működő jármű”: olyan, két különálló üzemany ag-tároló rendszer rel rendelkező jármű, 
amely tervezése alapján egyszer re csak az egyik üzemany agot használja elsődlegese n; ugyanakk or korlátozott 
mér tékben és időtar tamban mindkét üzemany ag egyidejű használata is megen gedett.
3.3.22. „Kétf ajta üzemany aggal működő gázüzemű jármű”: olyan, kétfajta üzemany aggal műk ödő jármű, amelynek két 
üzemanyag a benzin (benzinüzemmód) és vagy LPG, vagy földgáz/biometán, vagy hidrog én.
3.3.23. „Tisztán belső égésű motor ral felszer elt jármű”: olyan jármű, melynek valamennyi hajtóenergia-átalakít ója belső 
égésű motor .
3.3.24. „Fedélzeti töltő”: az újratölthe tő energiatároló rendszer és a jármű töltőaljzata közötti villamosáram-átalakító.
3.3.25. „Rugalmas üzemany ag-felhasználású jármű”: olyan jármű, amely egy üzemanyag-tároló rendszer rel rendelkezik, és 
két vagy több üzemany ag különböző keveré keivel műk ödik.
3.3.26. „Rugalmas üzemanyag -felhasználású, etanollal működő jármű”: olyan, rugalmas üzemanya g-felhasználású jármű, 
amely benzinnel vagy legfeljebb 85 % etanolt tartalmazó benzin/etanol keveré kkel (E85) műk ödik.
3.3.27. „Egyf ajta üzemany aggal működő jármű”: olyan jármű, amely tervezése alapján elsődleges en egyfa jta üzemanyagot 
használ.
3.3.28. „Egyf ajta üzemanyagg al működő gázüzemű jármű”: olyan, egyfa jta üzemany aggal műk ödő jármű, amelyet 
elsősorban LPG vagy földgáz/biometán vagy hidrog én tartós használatára tervezte k, de vészhelyzet esetére 
vagy csak az indításhoz rendelk ezik benzinüzemű rendszer rel is, amelyhez egy 15 liter névleges űrtartalmú 
benzintar tály tartozik.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/13  
3.4. Erőátvitel i rendszer
3.4.1. „Erőátviteli rendszer”: a jármű hajtóenergia-tároló rendszerének (rendszereinek), hajtóenergia-átalakít ójának 
(átalakítóinak) és hajtáslán cának (láncainak) összesség e, amelyek mechanikai energiát juttatnak a kerekekhez a 
jármű meghajtása céljából, továbbá a periféri kus berendezések.
3.4.2. „Kiegészítő berendezések”: olyan, nem periféri kus energiaf ogyasztó, -átalakító, -tároló vagy -ellátó berendezések 
vagy rendszerek, amelyek nem a jármű meghajtásának céljából került ek beépítésre a járműbe, és emiatt nem 
számítanak az erőátviteli rendszer részének.
3.4.3. „Periférikus beren dezések”: minden olyan energiaf ogyasztó, -átalakító , -tároló vagy -ellátó berendezés, amelynél az 
energia sem közvetlenül, sem közvetve nem a jármű meghajtásár a szolgál, de amely lényeges az erőátviteli 
rendszer üzemeltet éséhez, és emiatt az erőátviteli rendszer részének számít.
3.4.4. „Hajtáslánc”: az erőátviteli rendszer azon összekapcsolt elemeiből áll, amelyek a mech anikai energiának a 
hajtóenergia-átalakít ó(k) és a kerekek közötti átvitelére szolgálnak.
3.4.5. „Kézi sebességv áltó”: olyan sebességváltó, ahol a sebességf okozatok közötti váltást kizárólag a járművezető 
kezdemén yezheti.
3.5. Általános fogalommeghatározások
3.5.1. „Kritikus kibocsátások”: a kibocsátás azon összetevői, amelyek re vonatk ozóan ez az előírás határér tékeket állapít 
meg.
3.5.2. Fenntar tva
3.5.3. Fenntar tva
3.5.4. Fenntar tva
3.5.5. Fenntar tva
3.5.6. „Ciklus-energiaigény”: az a számított pozitív energiamennyiség, amely a jármű számára az előír t ciklus 
teljesít éséhez szükséges.
3.5.7. „Kiiktató eszköz”: olyan szerkeze ti elem, amely érzékeli a hőmérsékletet, a jármű sebességét, a motor 
fordulatszámát, a sebességvált ó-fokozatot, a gyűjtőcső vákuumát vagy más paraméterek et, abból a célból, hogy 
műk ödésbe hozza, szabály ozza, késlelt esse vagy kikapcsolja a kibocsátáscsökkentő rendszer bármely olyan 
részét, amely a jármű normál műk ödése és használata során észszerűen várható feltét elek között csökkenti a 
kibocsátáscsökkentő rendszer hatékonyságát.
3.5.8. „A járműve zető által választh ató üzemmódok”: olyan különböző, a járművezető által kiválasztható feltételek, 
amelyek hatással lehetnek a kibocsátásra vagy az üzemany ag- és/vagy energiaf ogyasztásra.
3.5.9. „Elsődleges üzemmód”: ezen előírás alkalmazásában az a járművezető által választhat ó egyedül i üzemmód, amely 
a jármű beindításak or mindig kiválasztásra kerül, függetlenül attól, hogy az előző leállítás pillanatában melyik , a 
járművezető által választhat ó üzemmód volt kiválasztva, és amely nem állíthat ó át egy másik üzemmódra. A 
jármű beindítása után az elsődleges üzemmód csak a járművezető szándék os műveletével kapcsolhat ó át egy 
másik , a járművezető által választható üzemmódba.
3.5.10. „Referenciaf eltételek (a kibocsátott tömeg számítása szempontjából)”: azok a feltételek , amelyek a gáz-sűrűségé rtékek 
alapjául szolgálnak , pont osan 101,325 kPa és 273,15 K (0 °C).
3.5.11. „Kipufog ógáz-kibocsátás”: gáz-halmazállapotú, szilárd és folyék ony vegyületek kibocsátása a kipuf ogóból.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/14 2021.11.26.  
3.5.12. „Konf igurálható indítási üzemmód”: ezen előírás alkalmazásában a járművezető által választhat ó üzemmód, 
amelyet a járművezető beállíthat olyan üzemmódnak, amely a jármű beindításak or autom atikusan 
kiválasztásra kerül. A jármű beindítása után a konfigurálhat ó indítási üzemmód csak a járművezető szándék os 
műveletével kapcsolhat ó át egy másik üzemmódba.
3.6. PM/PN
A „részecskék” kifejezést hagy omán yosan a levegőben szálló fázisban lévő jellemzett (mér t) anyagra használják, 
míg a „részecske töme ge” kifejezés a lerak ódott anyagra vonatk ozik.
3.6.1. „Kibocsátott részecské k száma” (PN): a jármű kipuf ogójából kibocsáto tt szilárd részecsk ék teljes száma, 
mennyiségileg az ebben az előírásban meghatározott hígítási, minta vételi és mérési eljárások alapján 
meghatározva.
3.6.2. „A kibocsátott részecsk ék tömege” (PM): a jármű kipuf ogójából kibocsáto tt valamenny i szilárd részecske tömeg e, 
mennyiségileg az ebben az előírásban meghatározott hígítási, minta vételi és mérési eljárások alapján 
meghatározva.
3.7. WLTC
3.7.1. „Névleges motor teljesítmény” (Prated): a motor vagy elektromos motor legnagy obb hasznos teljesítmény e kW-ban 
a 85. számú ENSZ-előírásban meghatározott követelmén yek szer int.
3.7.2. „Végsebesség” (vmax): a járműnek a gyár tó által megadott legnagy obb sebesség e. Gyár tói nyilatk ozat hiányában a 
végsebességet a 68. számú ENSZ-előírásnak megfelel ően kell meghatározni.
3.8. Eljárás
3.8.1. „Periodikusan regener áló rendszer”: olyan, kipuf ogóg áz-kibocsátást szabály ozó berendezés (pl. katalitikus átalakító, 
részecskeszű rő), amely szabály os idők özönk ént regener álást igén yel.
3.9. Párolgás i kibocsátások
3.9.1. „Üzemanyagtar tály-rendszer”: az üzemanyag tárolására szolgáló eszk özök, beleér tve az üzemany agtar tályt, az 
üzemanyagt öltő csövet, a tank sapkát és az üzemanya g-szivattyút, amennyib en azt az üzemanyagtar tályba vagy 
az üzemany agtar tályra szerelték fel.
3.9.2. „Üzemanyag rendszer”: a jármű fedélzetén található, üzemany agot tároló vagy továbbít ó alkotóelemek, amelyek 
közé az üzemanyagtar tály-rendszer , az összes üzemanya g- és gőzvezeték, bármely , nem a tartályra szerelt 
üzemanyag-szivattyú és az aktívszén-tar tály tartozik.
3.9.3. „Butánfeldolgozási kapacitás” (BWC): egy aktívszén-tar tály által adszorbeálhat ó bután töme ge.
3.9.4. „BWC300”: 300 alkalommal elvégzett, üzemany aggal való öregítési ciklus utáni butánf eldolgozási kapacitás.
3.9.5. „Áteresztési tényező” (PF): adott időtar tam alatti szénhidrogén-veszt esége kből meghatározott és a végleges 
párolgási kibocsátások meghatározására szolgáló tényező.
3.9.6. „Egyrétegű nem fém tartály”: egye tlen nem fém anyagrét egből álló üzemany agtar tály, ideér tve a fluorozott/ 
szulf onált anyagokat.
3.9.7. „Többrétegű tartály”: legalább két különböző anyagréteg használatával kialakított üzemany agtar tály, melyben a 
réteg ek egyike a szénhidrogének számára áthatolhat atlan.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/15  
3.9.8. „Zár t üzemany agtar tály-rendszer”: olyan üzemany agtar tály-rendszer , ahol az üzemanya ggőzök a C3. melléklet 
6.5.9. szakaszában meghatározott 24 órás napi ciklus alatti park olás során nem szellőznek, ha a vizsgálatot a 
B3. melléklet 7. szakaszában meghatározott megfel elő referen cia-üzemanyagg al folytatják le.
3.9.9. „Párolgási kibocsátás”: ennek az előírásnak az alkalmazásában egy gépjár mű üzemanyagrendszeréből a park olás 
során és közvetlenül a zárt üzemany agtar tály tank olása előtt kiszabaduló szénhidrogé ngőzök .
3.9.10. „Nyomáscsökkentési kiáramlási veszteség”: egy zárt üzemany agtar tály-rendszer nyomáscsökkentőjéből kizárólag a 
rendszer által biztosított széntar tályon keresztül kiszellőző szénhidrogén ek.
3.9.11. „Nyomáscsökkentési kiáramlási veszteségár am”: nyomáscsökkenés során a széntar tályon keresztüláramló 
nyomáscsökk entési kiáramlási veszte ség.
3.9.12. „Az üzemanyag tartály nyomáscsökkentési nyomásszi ntje”: az a legkisebb nyomás, amelyen a zárt üzemanyagtar tály- 
rendszer kizárólag a tartályon belüli nyomásra reagálva elkezdi a szellőztet ést.
3.9.13. „2 grammos küszöb”: az a határér ték, melynek elérése akkor következik be, amik or az aktívszén-tar tályból 
kibocsátott szénhidrogén ek összesíte tt menn yisége eléri a 2 grammot.
3.10. Fedélzeti diagnosztika (OBD)
3.10.1. „Fedélzeti diagnosztika i (OBD) rendszer”: ennek az előírásnak az alkalmazásában olyan, a jármű fedélzet én lévő 
rendszer , amely képes – a számítóg ép memór iájában tárolt hibak ódok alapján – a megfi gyelt kibocsátás ­
csökkentő rendszerek hibás műk ödésének felderít ésére, a valószínűsíthetően hibás műk ödésű területek 
azonosítására, és bekapcsolja a hibajelzőt (MI) a jármű kezelőjének értesít ése érdek ében.
3.10.2. „OBD-család”: a járműveknek a gyár tó által felállít ott csopor tja, mely eknél – kialakításuk következt ében – 
várható, hogy a kipuf ogóg áz-kibocsátás és OBD-rendszer jellemzői hasonlók. A családhoz tartozó valamenny i 
járműnek teljesítenie kell az ezen előírás 6.8.1. szakaszában meghatározott követ elmény eket.
3.10.3. „Kibocsátáscsökk entő rendszer”: a fedélzeti diagnosztikáv al (OBD) összefügg ésben az elektronikus motor vezérlő 
egység, valamint mindazok a szenn yező anyag-kibocsátással kapcsolatban álló, a kipuf ogó- vagy a párolgási 
rendszerben lévő alkotóelemek, amelyek ennek a vezérlőberendezésnek bemenő jeleket adnak vagy attól 
kimenő jeleket kapnak .
3.10.4. „Hibajelző” (MI): olyan fény- vagy hangjelzést adó készülé k, mely egyé rtelműen tájék oztatja a jármű vezetőjét 
bármely , az OBD-rendszerhez csatlak oztatott bármely kibocsátással kapcsolat os alkotóelemnek vagy magának 
az OBD-rendszer nek a műk ödési hibájáról.
3.10.5. „Működési hiba”: a kibocsátással kapcsolatos valamely alkotóelem vagy rendszer meghibásodása, amely a 6.8.2. 
szakaszban megad ott OBD-küszöbér tékeket meghaladó kibocsátást eredmény ezhet, vagy olyan eset, amik or az 
OBD-rendszer nem képes eleget tenni a C5. mellékletben meghatározott alapvető ellenőrzési 
követelmén yeknek.
3.10.6. „Másodlagos levegő”: a kipuf ogórendszerbe szivattyú, szívószelep vagy más eszk öz révén bejuttat ott levegő, mely 
arra szolgál, hogy segítse a CH és CO oxidációját a kipuf ogógáz-áramban.
3.10.7. „A motor gyújtáskihagy ása”: a szikragyújtású motor heng erében a szikra hiánya, a rossz üzemanyag-adagolás, a 
gyeng e kompr esszió vagy bármely más ok miatt kimaradó égés. Az OBD-rendszer által végzett ellenőrzés 
szempontjából ez azoknak a kimaradt gyújtásoknak a százalék os arány a az összes gyújtási esemén yhez 
viszonyítva (amit a gyár tó határoz meg), amely a 6.8.2. szakaszban megad ott OBD-küszöbér tékeket 
meghaladó kibocsátást eredmény ezhet, vagy az a százalék érték, amely a kipuf ogórendszer katalizátorá nak 
vagy katalizátora inak túlhevülése miatt visszaf ordíthatatlan károsodáshoz vezethet.
3.10.8. „OBD-menetciklus”: olyan folyamat, amely a gyújtás bekapcsolásából, egy menetüzemmódból – amelynek során 
az esetleg meg lévő műk ödési hibák felfedezhetők (ha vannak ilyenek) – és a gyújtás kikapcsolásából áll.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/16 2021.11.26.  
3.10.9. „Bemelegítési ciklus”: a jármű eleg endő ideig tartó üzemelt etése ahhoz, hogy a hűtők özeg hőmérséklete a motor 
beindítása után legalább 22 K-nel emelk edjen, és legalább 343 K (70 °C) értéket érjen el.
3.10.10. „Üzemanyag-kiegy enlítés”: az eredetileg előirányzott üzemany ag-ellátás visszacsato lásos szabály ozása. A rövid 
távú üzemanya g-kiegyenlít és dinamikus vagy azonnali szabály ozást jelent. A hosszú távú üzemany ag- 
kiegyenlít és az üzemany ag-kalibrálási program sokkal fokozatosabb szabály ozására utal, mint a rövid távú 
üzemanyag-kiegy enlítés. E hosszú távú szabály ozások a járművek közötti különbség ek és az idő múlásával 
fokozatosan bekövetkező változások kompen zálására szolgálnak.
3.10.11. „Számított terhelési érték”: a pillanatnyi légáram és a csúcslégáram hányadosa, ahol a csúcslégáram értékét 
korrigálni kell a teng erszint feletti mag asságga l, amenn yiben az ismer t. Ez a meghatározás egy dimenzió 
nélküli számot eredmény ez, amely nem motorspec ifikus, és a szer viztechnikus számára a motor hengerűr tar­
talmának kihasználási arány áról ad tájék oztatást (a teljesen nyitott fojtószelepet 100 %-nak véve).
3.10.12. „Tartós kibocsátási alapüzemmód”: olyan eset, amelyben a motor vezérlő egység tartósan olyan beállításra kapcsol, 
amely nem igén yel bemenő jelet egy meghibásodott alkotóelemtől vagy rendszer től, amenn yiben ez a hibás 
alkotóelem vagy rendszer a jármű kibocsátását a 6.8.2. szakaszban megadott OBD küszöbér tékeket meghaladó 
szintre való növeln é.
3.10.12.1. A tartós ebben az összefügg ésben azt jelenti, hogy az alapüzemmód nem állítható vissza, vagyis az a 
diagnosztikai vagy szabály ozási stratég ia, amely a kibocsátási alapüzemmódot kiváltotta, nem futtathat ó a 
következ ő menetciklusban, és nem tudja megerősít eni, hogy a kibocsátási alapüzemmódot kiváltó 
körülmény ek már nem állnak fenn. A többi kibocsátási alapüzemmód nem tekint hető tartósn ak.
3.10.13. „Segédhajtás”: a motor által meghajt ott teljesítményleadó berendezés, amelynek célja a járműre szerelt kiegészítő 
berendezések energiaellátása.
3.10.14. „Hozzáfér és”: a kibocsátással kapcsolat os valamenny i OBD-adat, ezen belül a jármű kibocsátással kapcsolatos 
alkatrészeinek ellenőrzéséhez, diagnosztizálásához, szer vizeléséhez vagy javításához szükséges valamenny i 
hibak ód elérhetősége a szabván yos diagnosztikai csatlak ozó soros interfészén keresztül (a C5. melléklet 1. 
függelék ének 6.5.3.5. szakasza szer int).
3.10.15. „Korlátlan”:
3.10.15.1. a hozzáfér és nem függ egy, csak a gyár tótól megkapható hozzáfé rési kódtól vagy hasonló berendezéstől; vagy
3.10.15.2. a hozzáférés lehetővé tesz i a keletk ezett adat ok kiér tékelését mindennemű egye di dekódolási információ 
használata nélkül, kivéve ha ez az információ szabván yosítva van.
3.10.16. „Szabványosított”: az adatáramlási információkat, beleér tve az összes használt hibak ódot is, kizárólag az ágazati 
szabvány oknak megf elelően lehet létrehozni, amelyek annak a ténynek köszönhetően, hogy formátumuk és 
engedély ezett opcióik világosan meg vannak határozva, a legmag asabb szintű harmonizációt biztosítják a 
gépjár műiparban, és amelyek alkalmazását ezen előírás kifejezett en engedély ezi.
3.10.17. Fenntar tva
3.10.18. „Hiányosság”: a jármű OBD-rendszere tekint etéb en az ellenőrzött alkotóelem vagy rendszer olyan ideig lenes 
vagy tartós üzemi jellemzőkke l rendelk ezik , amelyek hátrány osan befolyásolják ezeknek az alkotóelemeknek 
vagy rendszereknek az egyé bként haték ony OBD-ellenőrzését, vagy amelyek nem felelnek meg az OBD- 
rendszer re vonatk ozó egyéb követ elmény eknek.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/17  
3.10.19 „Szüks égüzemmód”: bármely alapér telme zett üzemmód, a kibocsátási alapüzemmód kivételével.
3.10.20. „Függő hibakód”: diagnosztikai hibak ód, amelyet a rendszer a műk ödési hiba első észlelések or tárol el, a 
hibajelző megvilágítása előtt.
3.10.21. „Üzemkész ség”: az az állapot, amely jelzi, hogy futott-e egy ellenőrző rutin vagy ezek egy csopor tja a kívülről 
érkező utasítással vagy vezérlőjellel (pl. OBD-kiolvasó val) indított legut óbbi törlés óta.
3.11. Környezetihőmérséklet-k orrekcióv al végzett vizsgálat (B6a. melléklet)
3.11.1. „Aktív hőtároló berendezés” : olyan technológia, amely a jármű bármely berendezésében hőt tárol, és a hőt az 
erőátviteli rendszer valamely alkotóelemének adja le egy adott időtar tamon át a jármű beindítása során. A 
rendszerben tárolt entalpiával és az erőátviteli rendszer alkotóelemei felé történő hőleadás időtar tamá val 
jellemezhető.
3.11.2. „Hőszigetelő anyagok”: a motor térben a motorhoz és/vagy az alvázhoz rögzíte tt hősziget elő hatású anyag ok, 
amelyek hővezet ési tényezője legfeljebb 0,1 W/(mK) értékű.
4. JÓVÁHA GYÁSI KÉRELEM
4.1. A járműtípusnak az ezen előírás követelmé nyei tekin tetében történő jóváhagyására irányuló kérelmet a 
járműgyár tónak vagy meghatalmazott képvisel őjének a típusjóváha gyó hatósághoz kell benyújtania.
4.1.1. A 4.1. szakaszban említett kérelmet az ezen előírás A1. melléklet ében mintaként megadott adatk özlő lapnak 
megfelelően kell összeállítani.
4.1.2. A gyár tónak továbbá a következ ő információkat kell benyújtania:
a)szikragyújtású motor ral felszerelt járművek esetében a gyár tó nyilat kozata a gyújtáshibáknak arról, az 
összes gyújtási esemén y számához viszon yított legkisebb százalék os arány áról, amely – ha az ezen előírás 
B. mellékletében leírt 1. típusú vizsgálatnál a vizsgálat kezd etétől fogva előfordul – a 6.8.2. szakaszban 
megadott OBD-küszöbér tékek túllépését okozhatja, vagy pedig a kipuf ogórendszer katalizátor ának vagy 
katalizátorainak visszaf ordíthatatlan károsodáshoz vezető túlhevülését eredmény ezheti;
b)részletes írásbeli információ, amely teljeskörűen leírja a fedélzeti diagnosztikai rendszer funkcionális 
műk ödési jellemzőit, beleér tve a jármű kibocsátáscsökkentő rendszere minden olyan elemének felsorolását, 
amelyet a fedélzeti diagnosztikai rendszer ellenőr iz;
c)leírás arról a hiba jelzőről, amelly el a fedélzeti diagnosztikai rendszer hiba előfordulását jelzi a 
járművezetőnek;
d)ez a szakasz kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik:
a gyár tó nyilat kozata arról, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer – észszerűen feltét elezhető vezeté si 
körülmény ek között – megfelel a használat közbeni műk ödés tekint etében az ezen előírás C5. melléklet e 
1. függ elékének 7. szakaszában előír t követelmén yeknek;
e)ez a szakasz kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik:
egy terv, amely részletes en leírja a számláló és a nevező megnö velésének műszaki kritériumait és annak 
indoklását azokban az ellenőrző rutinokban, amelyek nek meg kell felelniük az ezen előírás C5. melléklete 
1. függ elékének 7.2. és 7.3. szakaszában előír t követelmén yeknek, valamint tartalmazza a számlálóknak, a 
nevezőknek és az általános nevezőnek az ezen előírás C5. melléklete 1. függelék ének 7.7. szakaszában 
ismer tetett feltét elek miatti letiltásának műszaki kritériumait és annak indoklását ;
f)leírás azokról az intézk edésekről, amelyek megakad ályozzák a kibocsátáscsökk entő számítóg ép 
manipulálását és beállításainak megvált oztatását ;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/18 2021.11.26.  
g)adott esetben a 6.8.1. szakaszban említ ett OBD-család adatai;
h)adott esetben más típusjóváhagyá sok másolatai, olyan megfelelő adat okkal, mely ek lehetővé teszik a 
jóváhagyás kiterjesztését és a romlási tényezők meghatározását.
4.1.3. Az ezen előírás C5. melléklet ének 3. szakaszában leírt vizsgálatok elvégzéséhez a típusjóváhagyási vizsgálatér t 
felelős műszaki szolgálat rendelkezésére kell bocsátani egy olyan járművet, amely a jóváhagy andó OBD- 
rendszer rel felszerelt járműtípust vagy járműcsaládot képviseli. Ha a műszaki szolgálat úgy ítéli meg, hogy a 
benyújt ott jármű nem képvisel i megf elelően a 6.8.1. szakaszban leírt OBD-családot, egy másik – és ha 
szük séges, egy további – járművet is rendelkezésre kell bocsátani az ezen előírás C5. melléklet ének 3. szakasza 
szer inti vizsgálathoz.
4.2. A kipuf ogógáz-kibocsátásra, a szén-dio xid-kibocsátásra és az üzemanyag-f ogyasztásra és/vagy az elektromo ­
senergia-f ogyasztás és az elektromos hatósugár mérésére, a párolgási kibocsátásokra, a tartósságra és a 
fedélzet i diagnosztikai rendszer re (OBD) vonatk ozó adatk özlő lap mintája ezen előírás A1. mellékletében 
található. Az ezen előírás A1. melléklet ének 3.2.12.2.7.6. szakaszában említ ett információkat az 1. 
függelékben, „Az OBD-vel kapcsolatos adatok” cím alatt találhat ó információkkal együtt mellékelni kell az 
ezen előírás A2. melléklet ében megadott típusjóváhagyá si értesít éshez.
4.2.1. Adott esetben olyan egyéb típusjóváhagyások másolatait is be kell nyúj tani, amelyek a jóváhagy ások 
kiter jeszt ését, illetve a romlási tényezők megállapítását lehetővé tevő adat okat tartalmaznak.
4.3. A 6. szakasz A. táblázatában meghatározott vizsgálatok elvégzéséhez a jóváhagyási vizsgálatok végrehajtásá ért 
felelős műszaki szolgálat rendelk ezésére kell bocsátani egy, a jóváhagyásra benyújtott típust képviselő 
járműpéldán yt.
4.3.1. A 4.1.2. szakasz e) pontja alkalmazásában a jóváhagyást megadó típusjóváhagy ó hatóságnak az adott pontban 
említett információkat kérésre a többi típusjóváhagy ó hatóság rendelk ezésére kell bocsátania.
4.3.2. A 4.1.2. szakasz d) és e) pontja alkalmazásában a típusjóváhagy ó hatóságok nem adhatnak jóváhagyá st a 
járműre, ha a gyár tó által benyújt ott információk nem felelnek meg az ezen előírás C5. melléklet e 1. 
függelék ének 7. szakaszában előír t követ elmény eknek. Ezen előírás C5. melléklet e 1. függ elékének 7.2., 7.3. 
és 7.7. szakasza alkalmazandó minden észszerűen feltét elezhető vezetési körülmény esetében. A C5. melléklet 
1. függelék ének 7.2. és 7.3. szakaszában ismer tetett követelmé nyek teljesítésének értékelések or a 
típusjóváhagy ó hatóságn ak figyelembe kell vennie a technológia mindenk ori fejlettségi szintjét.
4.3.3. A 4.1.2. szakasz f) pontja alkalmazásában a kibocsátáscsökke ntő számítóg ép manipulálásának és beállításai 
megváltoztatásának megakad ályozására tett intézk edések között szerepelnie kell a gyár tó által jóváha gyott 
valamely programot vagy kalibrációt használó frissítési lehetőségnek.
4.3.4. A rugalmas üzemany ag-felhasz nálású, az egyfa jta üzemany aggal műk ödő és a kétfajta üzemanyagg al műk ödő 
járművekre vonatk ozó típusjóváhagyá si kérelemnek meg kell felelnie az 5.8. és 5.9. szakaszban előír t 
kiegészítő követelmén yeknek.
4.3.5. Egy rendszer , alkotóelem vagy önálló műszaki egység gyár tmány ának a típusjóváhagyás utáni módosítása nem 
jár automatikusan a típusjó váhagyás érvényt elenít ésével, kivéve, ha eredeti jellemzői vagy műszaki paraméterei 
oly mér tékb en megváltozt ak, hogy az érinti a motor műk ödését vagy a kibocsátásszabály ozó rendszer t.
4.4. A típusjóváhagy ó hatóság a jármű típusjóváhagyásának megadás a előtt ellenőrzi, hogy valóban meghozták -e a 
gyár tásmegfelelősé g haték ony ellenőrzésének biztosításához szük séges, megf elelő intéz kedések et.
5. JÓVÁHA GYÁS
5.1. Ha a jóváhagy ásra benyújtott járműtípus megfelel a 6. szakasz valamenny i vonatk ozó követelmén yének, akkor 
a járműtípust jóvá kell hagyni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/19  
5.2. Mindegyik jóváhagy ott típushoz jóváhagy ási számot kell rendelni.
5.2.1. A típusjó váhagyási szám négy szakaszból áll. A szakaszokat a „*” jel választja el egymástól .
1. szakasz : a nyomtatott nagy „E” betű és a típusjó váhagyást megadó szerződő fél egyedi azonosít ó 
száma (1).
2. szakasz : [ezen előírás] száma, amelyet az „R” betű, majd a következő követ:
a)két számjegy (adott esetben kezdő nullákkal), amelyek a jóváhagyásra vonatk ozó ENSZ- 
előírás műszaki rendelkezéseit magában foglaló módosítássorozat számát jelzik (00 az 
ENSZ-előírás eredeti változata esetében);
b)egy perjel (/) és két számjegy (adott esetben kezdő nullákkal), amelyek a jóváhagyá sra 
vonatk ozó módosítássorozat kiegészít ésének számát jelzik (00 a módosítássorozat 
eredeti változata esetében);
c)egy perjel (/) és két karakter , amelyek a végrehajtás szakaszát/szintjét jelzik (pl. 1A, 1B).
3. szakasz : négyjegyű sorszám (adott esetben kezdő nullákkal). A sorszámozást 0001-gyel kell kezdeni.
4. szakasz : kétjegyű sorszám (adott esetben kezdő nullákkal) a kiter jeszt és jelölésére. A sorszámozást 
00-val kell kezdeni.
Csak arab számokat szabad használni.
5.2.2. Példa az ezen előírás szer inti jóváhagyási számra:
E11*154R01/01/02*0123*01
Az Egyes ült Királyság által a 01. módosítássorozat 01. kiegés zítése alapján kiadott 0123 számú jóváhagy ás – 
amely egy 2. szintű jóváha gyás – első kiterjesztése.
5.2.3. Ugyanazon szerződő fél nem rendelheti ugyanazt a számot egy másik járműtípushoz.
5.3. Adott járműtípusnak az ezen előírás szer inti jóváhagyásáról, illetve a jóváhagyás kiterjeszté séről vagy 
elutasításáról értesíteni kell az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő feleket az 
ezen előírás A2. melléklet ében megadott mintának megfelelő nyomtatván yon.
5.3.1. Az előírás jelenlegi szöv egének módosítása esetén, ha például új határér tékeket írnak elő, az 1958. évi 
megállapodásban részes szerződő feleket tájék oztatni kell arról, hogy a jóváhagy ott járműtípusok közül 
melyek felelnek meg az új rendelk ezéseknek .
5.4. Minden olyan járművön, amely megf elel az ezen előírás szer int jóváhagy ott járműtípusnak, a jóváhagy ási 
értesít ésben megadott, könny en hozzáfér hető hely en, jól látható módon fel kell tünt etni egy nemzetk özi 
jóváhagyási jelet, amely a követ kezőkből áll:
5.4.1. egy kör, benne az „E” betű és a típusjóváha gyást megadó szerződő fél egyedi azonosít ó száma;
5.4.2. ezen előírás száma, amelyet egy „R” betű, egy kötőjel és a jóváhagyási szám követ az 5.4.1. szakaszban előír t 
kör jobb oldalán.
(1)Az 1958. évi megállapodásban részes szerződő felek megkülönböztető számai a járművek kialakításáról szóló összevo nt határozat (R. 
E.3) (ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6. számú dokumentum) 3. mellékletéb en találhatók – www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/ 
wp29g en/wp29resolutions.htmlHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/20 2021.11.26.  
5.4.3. A jóváhagyási jelnek a típusjó váhagyási szám után egy kódot is tartalmaznia kell, amely azt mutatja, hogy a 
jóváhagyást mely szintre (1A., 1B. vagy 2.) vonatk ozóan adták meg. Ezt a kódot ezen előírás 3A. melléklet ének 
A3/1. táblázata alapján kell kiválasztani.
5.5. Ha a jármű megf elel egy olyan járműtípusnak, amely az 1958. évi megállapodáshoz mellék elt egy vagy több 
másik előírás értelmé ben abban az országban jóváhagyá st kapott, amely ország ezen előírás alapján 
jóváhagyást adott ki, akkor az 5.4.1. szakaszban előír t jelet nem szük séges megismét elni; ilyen esetben az 
előírás és a jóváhagyás számát, valamint az összes olyan előírás kiegészítő jelét, amely szer int a jóváha gyást 
ugyanabban az országban megad ták, amely ezen előírás alapján is megadta a jóváhagy ást, az 5.4.1. szakaszban 
előír t jel jobb oldalán egymás alatt kell feltünt etni (lásd az A3. melléklet et).
5.6. A jóváhagyási jelnek jól olvashatón ak és eltáv olíthatatlannak kell lennie.
5.7. A jóváhagyási jelet a jármű adattábláján vagy annak közelében kell elhelyezni.
5.7.1. Ezen előírás A3. melléklete példákat vonultat fel a jóváha gyási jel elrendezésére.
5.8. A rugalmas üzemanyag-f elhasználású járművekre vonatk ozó kieg észítő követ elmény ek.
Ez a szakasz kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik.
5.8.1. A rugalma s üzemanyag-f elhasználású, etanollal műk ödő járművek típusjóváhagyásához a járműgyár tónak 
ismer tetnie kell a jármű azon képesség ét, mely szer int alkalmazk odni tud bármely tetszőleges összet ételű 
(legfeljebb 85 százalék etanolt tartalmazó) benzin-etanol keveré khez.
5.9. A tiszta gázüzemű járművekre és a kétfajta üzemanya ggal műk ödő gázüzemű járművekre vonatk ozó kiegészítő 
követelmén yek
5.9.1. Az LPG- és földgázüzemű járművek esetében a felhasználandó üzemanyagot az ezen előírás A1. melléklet ében 
foglalt adatk özlő lapon kell megadni.
5.10. A fedélzeti diagnosztikai rendszer tekintet ében történő jóváhagyásra vonatk ozó követ elmény ek
5.10.1. A gyár tónak gondosk odnia kell arról, hogy valamenny i jármű rendelkezzen fedélzeti diagnosztikai rendszer rel.
5.10.2. A fedélzeti diagnosztikai rendszerek et úgy kell kialakítani, legyár tani és a járműbe beépít eni, hogy képesek 
legyenek a jármű teljes élettar tama alatt a funkciócsökke nések vagy műk ödési hibák típusainak felismerésére.
5.10.3. A fedélzeti diagnosztikai rendszer nek a szokásos használati körülmény ek között meg kell felelnie ezen előírás 
követelmén yein ek.
5.10.4. Az ezen előírás C5. mellékletének 1. függelék e szer inti, hibás alkotóelemmel végzett vizsgálat során a fedélzeti 
diagnosztikai rendszer hiba jelzőjének be kell kapcsolnia. E vizsgálat során a fedélzeti diagnosztikai rendszer 
hibajelzője a 6.8. szakaszban megadott OBD-küszöbér tékek alatti kibocsátások esetében is bekapcsolhat.
5.10.5. Ez a szakasz kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik.
A gyár tónak biztosítania kell, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer minden észszerűen feltételezhető vezetési 
körülmény között megf eleljen a használat közbeni műk ödés tekint etében az ezen előírás C5. melléklete 1. 
függelék ének 7. szakaszában előír t követelmén yeknek .
5.10.6. Ez a szakasz kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik.
A gyár tónak gondosk odnia kell arról, hogy a használat közbeni műk ödésre vonatk ozó, a jármű fedélzeti 
diagnosztikai rendszere által az ezen előírás C5. melléklete 1. függ eléké nek 7.6. szakasza szer int tárolt és 
továbbít ott adat ok a nemzeti hatóságok és a függ etlen gazdasági szereplők számára titkosítás nélkül, könny en 
elérhetők legyenek.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/21  
5.11. Az üzemany ag- és/vagy elektromosenergia-f ogyasztás ellenőrzésére szolgáló eszk özök típusjóváhagy ására 
vonatk ozó követ elmény ek
5.11.1. A gyár tónak gondosk odnia kell arról, hogy a következ ő M1 és N1 kategór iájú járművek rendelk ezzenek a jármű 
üzemeltet éséhez felhasznált üzemany ag és/vagy elektromos energia menn yiségére vonatk ozó adat ok 
meghatározására, tárolására és rendelkezésre bocsátására szolgáló eszk özzel:
a)a kizárólag ásván yi dízellel, biodízellel, benzinnel, etanollal vagy ezek bármely kombinációjával meghajt ott, 
tisztán belső égésű motorral felszerelt járművek és nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek (NO VC- 
HEV);
b)az elektromos árammal és az a) pontban említett üzemanyagok bármelyiké vel üzemelt etett , külső feltöl tésű 
hibr id elektromos járművek (OVC-HEV).
5.11.2. Az üzemanyag- és/vagy elektromosenergia-f ogyasztás ellenőrzésére szolgáló eszk öznek meg kell felelnie az 
5. függ elékben meghatározott követelmén yeknek .
6. KÖVETELMÉNYEK ÉS VIZSGÁL ATOK
6.1. Általános követelmén yek
6.1.1. A járművet és a CO 2-kibocsátást, az üzemany ag- vagy elektromosenergia-f ogyasztást és a gáz-halmazállapotú 
vegyületek kibocsátását (ideér tve a párolgási kibocsátást), a kibocsáto tt részecské k tömeg ét és a kibocsáto tt 
részecskék számát (ha a részecske számmérés elő van írva) befolyásoló alkotóelemeket úgy kell megte rvezni, 
legyár tani és összeszerelni, hogy a jármű rendelt etésszerű használat és rendes használati körülmény ek mellett 
(úgymint páratar talom, eső, hó, hőség, hideg, homok , por, rezgés ek, kopás stb.) a teljes élettar tama alatt 
megfeleljen ezen előírás rendelkezéseinek. Ebbe beletar tozik a kibocsátáscsökk entő rendszerek és párolgási 
kibocsátást szabály ozó rendszerek tömlőinek, csuklóinak és csatlak ozásainak biztonság a is.
A kipuf ogógáz-kibocsátás, a CO 2-kibocsátás, az üzemanyag- vagy elektromosenergia-f ogyasztás szem pontjából 
ezeket a rendelkezések et a 6.3. és 8.2. szakaszban előír tak betar tása esetén teljesítettnek kell tekinteni.
A párolgási kibocsátás tekint etében ezek et a rendelkezések et akkor kell teljesítettnek kell tekint eni, ha a 6.6. és 
a 8.3. szakaszban előír tak teljesülnek.
6.1.2. A vizsgálati járműnek a kibocsátást befolyásoló alkotóelemei és funkciói tekintet ében reprezentatívnak kell 
lennie a jóváhagyással érintett, sorozatban gyár tani kívánt járművet illetően. A gyár tónak és a felelős 
hatóságnak meg kell állapodnia abban, hogy melyik vizsgálati járműmodell reprezentatív .
6.1.3. A párolgási kibocsátások tekint etében a zárt üzemanyagtar tály-rendszer rel rendelk ező járművek esetében ez 
egy olyan rendszer meg létét is jelenti, amely közvetlenül a tank olás előtt a tartály nyomását lecsökk enti, 
mégpedig egy olyan aktívszén-tar tályon keresztül, amelynek egye düli feladata az üzemany aggőz tárolása. 
Akk or is kizárólag ez a szellőzési útvonal műk ödhet, amik or a tartály nyomása meghaladja a biztonságos 
műk ödési nyomásér téket.
6.1.4. A járművek vizsgálatának feltételei
6.1.4.1. A kibocsátásvizsgálat során alkalmazott kenő anyagok és hűtők özeg típusának és mennyis égének meg kell 
egyeznie a gyár tó által a jármű normál üzeméhez meghatározottakkal.
6.1.4.2. A kibocsátásvizsgálat során használt üzemany ag típusának meg kell felelnie az ezen előírás B3. mellékletében 
meghatározottaknak .
6.1.4.3. Valamenn yi kibocsátáscsökke ntő rendszer nek, ideér tve a párolgási kibocsátást csökkentő rendszereket is, 
üzemké pesnek kell lennie.
6.1.4.4. A motor t úgy kell megter vezni, hogy megakad ályozza a kartergáz-kibocsátást.
6.1.4.5. A kibocsátásvizsgálat során használt gumiabroncsoknak meg kell felelniük az ezen előírás B6. melléklet ének 
2.4.5. szakaszában meghatározottaknak .
6.1.5. Üzemanyagtar tály-t öltőnyílásokHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/22 2021.11.26.  
6.1.5.1. Az 1A. szint esetében:
A 6.1.5.2. szakasz figyelembevéte lével a benzin- vagy etanoltar tály töltőn yílását úgy kell kialakítani, hogy 
23,6 mm vagy annál nagy obb külső átmérőjű töltőpiszt oly-bet öltőcsővel ne lehessen feltölt eni.
Az 1B. szint esetében:
Nincs az üzemany agtar tály töltőn yílásaira vonatk ozó követelmén y.
6.1.5.2. A 6.1.5.1. szakasz nem alkalmazandó olyan járművekre, amelye k az alábbiak közül mindk ét feltét elnek 
megfelelnek:
6.1.5.2.1. a járművet úgy tervezték és alakítot ták ki, hogy a kibocsátások csökkent ésére szolgáló egyik berendezést se 
befolyásolja hátrány osan az ólmozott benzin; valamint
6.1.5.2.2. a járművet feltűnő, jól olvasható módon megjelölt ék az ólmozatlan benzin ISO 2575:2010 „Közúti járművek – 
A kezelőszer vek, kijelzők és vissza jelző lámpák jelölései” szabván yban előír t, letör ölhetetlen jelével olyan 
helyen, amely azonnal észrevehető a benzintar tályt feltöltő személy számára. Kiegészítő jelölések használata 
megeng edett.
6.1.6. Gondosk odni kell arról, hogy a tank sapka hiánya esetén se következh essen be túlzott mér tékű párolgási 
kibocsátás, illetve üzemanyag-kiömlés. Ez az alábbi megoldások egyikével érhető el:
6.1.6.1. automatikusan nyíló és záródó, nem eltáv olíthat ó tank sapka;
6.1.6.2. olyan tervezési jellemzők , amelyekk el a tank sapka hiánya esetén elkerülhető a túlzott párolgási kibocsátás; vagy
6.1.6.3. bármilyen más megoldás, amellyel ugyanez a hatás érhető el. Ilyen megoldások lehetnek például (a teljesség 
igén ye nélkül) a rögzített vagy láncra fűzött tank sapka, vagy a tanksapkához ugyanannak a kulcsnak a 
használata, amely a jármű indítására is szolgál. Ebben az esetben úgy kell kialakítani a tank sapkát, hogy a 
kulcsot csak akkor lehessen eltáv olítani, ha a tank sapka zárt helyzetben van.
6.1.7. Az elektronikus rendszer biztonságára vonatk ozó rendelk ezések
6.1.7.1. Bármely olyan járműnek , amely kibocsátáscsökk entő számít ógéppel rendelk ezik (ideér tve a párolgási 
kibocsátást csökke ntő számítóg épet, ezen belül pedig azt az esetet, amik or az egy, a kipuf ogóg áz-kibocsátást 
csökkentő számítóg épbe van beépítve), rendelkeznie kell a gyár tó által nem engedély ezett módosításokat 
megakadály ozó funkciókkal. A gyár tónak engedély eznie kell a módosításokat abban az esetben, ha azok a 
jármű diagnosztizálásához, szer vizeléséhez, műszaki ellenőrzéséhez, utól agos átalakításához vagy javításához 
szük ségesek. Az átprogramozható számítóg épes kódokat és műk ödési paraméterek et védeni kell az illetéktelen 
beavatk ozásokkal szemben, maguknak a kódoknak és paraméte reknek pedig legalább az ISO 15031-7:2013 
szabvány rendelk ezéseinek megf elelő szintű védelmet kell biztosítaniuk. Minden kivehető kalibrálási 
memór iach ipet tokozva, leplombált tartóban kell elhelyez ni vagy elektronikus algor itmusokkal kell védeni, és 
biztosítani kell, hogy csak speciális eszk özökkel és különleges eljárásokkal lehessen kicserélni.
6.1.7.1.1. Csak a kibocsátási kalibrációhoz, illetve a járműlopás elleni védelemhez közvetlenül kapcsolódó funkciók 
részesülhetnek a 6.1.7.1. szakasz szer inti védelemben.
6.1.7.2. Gondosk odni kell arról, hogy a motorn ak a számítóg ép által kódolt műk ödési paramétereit csak speciális 
eszk özökkel és eljárásokkal lehessen megvált oztatni (pl. forraszt ott vagy zárt számítóg ép-alkatrészek et, illetve 
plombált [vagy forrasztott] gépházat kell használni).
6.1.7.3. A gyár tók a felelős hatóságt ól felmentésük et kérheti k e követ elmény ek egyike alól azon járművek 
vonatk ozásában, amelyek valószínűleg nem igén yelnek védelmet. A mentesség elbírálásak or a felelős hatóság 
által figyelembe veendő kritériumok magukban foglalják – többek között – a jelenleg elérhető teljesítmény ­
chipek et, a jármű nagy teljesítményű kapacitását, valamint a jármű tervezett eladási mennyis égét.
6.1.7.4. A programozható számítóg épes kódrendszereket használó gyár tóknak meg kell akadály ozniuk az illetékt elen 
átprogramozást. A gyár tóknak az illetékt elen beavatk ozás ellen fejlett védelmi stratég iákat és olyan írásvédelmi 
funkciókat kell használniuk , amelyekhez a gyár tó által kezelt külső számítóg épen elektronikus hozzáférési 
jogosultság szükséges. A manipulálás elleni megf elelő szintű védelmet nyúj tó módszereket a felelős hatós ágnak 
jóvá kell hagynia.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/23  
6.1.8. Kerekítés
Ezen előírás eltér ő rendelk ezése hiányában a 6.1.8.1. és a 6.1.8.2. szakasz határozza meg az ezen előírás 
követelmén yein ek való megf eleléshez szükséges kerekít ési szabály okat.
6.1.8.1. Ha az utolsó megtar tandó helytől jobbra lévő első számjegy kisebb, mint 5, akkor az utol só megtar tott 
számjegy változa tlan marad.
Példa:
Ha az eredmény 1,234 gramm, de csak két tizedesjegy et kell megtar tani, a végeredmény 1,23 gramm.
6.1.8.2. Ha az utol só megtar tandó helytől jobbra lévő első számjegy nagy obb, mint 5, akkor az utol só megtar tott 
számjegye t 1-gy el meg kell növelni.
Példa:
Ha az eredmén y 1,236 gramm, de csak két tizedesjegy et kell megtar tani, a végeredmén y 1,24 gramm, mivel a 6 
nagy obb, mint az 5.
6.1.9. Tilos a kibocsátáscsökk entő berendezések hatásf okát csökk entő kiiktat ó eszk özök használata. A tilalom nem 
vonatk ozik az alábbi esetekre:
a)az eszk özt a motor sérülések vagy baleset elleni védelme és a jármű biztonságos üzemelése érdekéb en 
szerelik be;
b)az eszk öz csak a motori ndításhoz szükséges feltét elek között műk ödik;
vagy
c)a vizsgálati eljárások alapjában véve olyan feltételek mellett folynak, amelyekk el a párolgási kibocsátás és az 
átlagos kipuf ogóg áz-kibocsátás ellenőr izhető.
6.2. Vizsgálati eljárás
Az A. táblázat a járművek típusjóváhagyására vonatk ozó különböző vizsgálatok követelmén yeit határozza 
meg.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/24 2021.11.26.  
A. táblázat
A típusjó váhagyásra és kiter jesztésekre vonatk ozó vizsgálati követelmény ek 
Járműkat egória Szikragyújtású motorral felszer elt járművek, ideér tve a hibr id járműveket is(1),(2)Kompresszi ós 
gyújtású motorral 
felszer elt járművek, 
ideér tve a hibr id 
járműveket isTisztán 
elektro -
mos 
járművekHidrogéncel -
lás járművek
Egyfa jta üzemanyag Kétfa jta üzemanyag (3)Rugalmas 
üzemany ag- 
felhasznál ás(3)Egyfa jta üzemanyag
Referencia-üzemanyag Benzin LPG Földgáz/ 
biometánHidrogén 
(ICE)Benzin Benzin Benzin Benzin Dízel Benzin – Hidrogén 
(üzema -
nyag cella) LPG Földgáz/ 
biometánHidrogén 
(ICE) (4)Etanol (E85)
1. típusú vizsgálat (a mér t alkotóelemek 
üzemany agokhoz és 
járműtec hnológiákhoz, és 
követk ezésk éppen a mérési 
eljárásokhoz való alkalmazható sága 
tekint etében lásd az 1A. és 1B. 
táblázat ot) (határér tékek)Igen Igen (5) Igen (5) Igen (4) Igen
(mindké t 
üzema -
nyag )Igen
(mindké t 
üzema -
nyag )Igen
(mindké t 
üzemany ag)Igen
(mindké t 
üzemany ag)Igen Igen – –
Környezetihőmérséklet-k orrekcióv al 
végzett vizsgálat (ATCT)
(14 °C-on végzett vizsgálat)Igen Igen Igen Igen (4) Igen
(mindké t 
üzema -
nyag )Igen
(mindké t 
üzema -
nyag )Igen
(mindké t 
üzemany ag)Igen
(mindké t 
üzemany ag)Igen Igen – –
Párolgási kibocsátások
(4. típusú vizsgálat)Igen Igen (6)Igen (6) – Igen
(csak 
benzin)Igen
(csak 
benzin)Igen
(csak benzin)Igen
(csak benzin)– Igen – –
Tartóss ág
(5. típusú vizsgálat)Igen Igen Igen Igen Igen
(csak 
benzin)Igen
(csak 
benzin)Igen
(csak benzin)Igen
(csak benzin)Igen Igen – –
OBD Igen Igen Igen Igen Igen Igen Igen Igen Igen Igen – –
Fedélzeti üzemany ag- és/vagy 
energiaf ogyasztás-ellenőrző eszk öz 
(OBFCM-eszk öz)Igen – – – – – – Igen
(mindké t 
üzemany ag)Igen Igen – –HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/25  
(1)A hidrogénüzemű járművekre vonatk ozó konkrét vizsgálati eljárások később kerü lnek meghatározásra.
(2)A részecsket ömeg- és részecskesz ám-határér tékek és a vonatk ozó mérési eljárások csak a közvetlen befecsk endezésű motorokra vonatk oznak.
(3)Egy kétfajta üzeman yaggal műk ödő jármű és egy rugalmas üzemanyag-f elhasználású jármű kombinációja esetén mindkét vizsgálatot el kell végezni.
(4)Ha a jármű hidrogén nel műk ödik, csak az NOx-kibocsátást kell meghatározni.
(5)Kizárólag az 1A. szint esetében: a részecsket ömegre és a részecskeszá mra vonatk ozó határér tékek és a vonatk ozó mérési eljárások nem alkalmazandók . Kizárólag az 1B. szint esetében: abban az esetben, ha egy 
egyfa jta üzemanyagg al műk ödő gázüzemű járműnek benzintar tálya van, azt a megfelelő benzin referencia -üzemanyagg al is meg kell vizsgálni.
(6)Abban az esetben, ha egy egyfa jta üzemanyagg al műk ödő gázüzemű járműnek benzintar tálya van; egyéb esetben és az 1A. szint esetében „—”.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/26 2021.11.26.  
6.2.6. A lent meghatározott valamennyi járműcsaládot az alábbi formátumú egyedi azonosít óval kell jelölni:
FT-nnnnnnnnnnnnnnn- WMI
Ahol:
FT a járműcsalád típusa:
a)IP = interpolációs család a 6.3.2. szakaszban meghatározottak szer int, az interpolációs módszer 
használatával vagy anélkül
b)RL = kigur ulási menetellenáll ási járműcsalád a 6.3.3. szakaszban meghatározottak szer int
c)RM = a kigur ulási menetellenáll ási mátr ix szer inti járműcsalád a 6.3.4. szakaszban meghatározottak szer int
d)PR = periodikusan regeneráló rendszer (Ki) szer inti járműcsalád a 6.3.5. szakaszban meghatározottak 
szer int
e)AT = ATCT szer inti család a B6a. melléklet 2. szakaszában meghatározottak szer int
f)EV = párolgási kibocsátási család a 6.6.3. szakaszban meghatározottak szer int
g)DF = tartóssá gi család a 6.7.5. szakaszban meghatározottak szer int
h)OB = OBD-család a 6.8.1. szakaszban meghatározottak szer int
i)ER = a reagenst használó kipuf ogógáz-u tókezelő rendszer (ER) szer inti család a 6.9.2. szakaszban 
meghatározottak szer int
j)GV = GFV -család a 6.3.6.3. szakaszban meghatározottak szer int
Az nnnnnnnnnnnnnnn egy legfeljebb tizenöt karakterből álló karakte rlánc, amelyben kizárólag a 0–9, A–Z és 
az aláhúzásjel (_) karakter szerepelhet.
A WMI (a gyár tó világazonosít ója) a gyár tót egyedileg azonosító kód, az ISO 3780:2009 szabván yban 
meghatározottak szer int.
A WMI tulaj donosának felelőssége annak biztosítása, hogy az nnnnnnnnnnnnnnnnn és a WMI karakter lánc 
kombinációja a család szem pontjából egyedi legyen, és hogy az nnnnnnnnnnnnnnnnn karakte rlánc a 
jóváhagyás megszerzése érdekéb en elvégzett jóváhagyási vizsgálatok szem pontjából egyedi legye n az adott 
WMI-n belül.
6.3. Az 1. típusú vizsgálat leírása (WL TP)
Az 1. típusú vizsgálat ot az 1. szakaszban említ ett valamenny i járművön el kell végez ni. Az ebben a szakaszban 
és a B. részhez tartozó melléklet ekben szereplő vizsgálati eljárásokat és követelmén yeket (értelemszerűen) be 
kell tartani.
6.3.1. Az 1. típusú vizsgálatot az alábbiaknak megfel elően kell elvége zni:
a)a könnyűg épjár művekre vonatk ozó, világszinte n harmonizált vizsgálati ciklusok (WL TC-k) a B1. melléklet 
szer int;
b)a sebességf okozat-megválasztás és váltási pont meghatározása a B2. melléklet szer int;
c)a B3. mellékletben meghatározott megfelelő üzemanyag(ok);
d)a kigur ulási menete llenállás és fékpad beállítása a B4. melléklet szer int;
e)a B5. melléklet szer inti vizsgálati berendezés;
f)a B6. és a B8. melléklet szer inti vizsgálati eljárások;
g)a B7. és a B8. melléklet szer inti számítási módszerek.
6.3.2. Interp olációs család
6.3.2.1. A tisztán belső égésű motorra l felszerelt járművek interpoláci ós családja
6.3.2.1.1. Az alábbi esetek bármelyiké ben, illetve ezen esetek kombinációiban a járművek ugyanazon interpolációs család 
tagjai lehetnek:
a)a B1. melléklet 2. szakaszában leírt különböző járműosztály okhoz tartozn ak;
b)a B1. melléklet 8. szakaszában leírt különböző redukálási szinte kkel rendelk eznek;
c)különböző, a B1. melléklet 9. szakaszában leírt leszabály ozott sebességgel rendelk eznek.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/27  
6.3.2.1.2. Ugyanabba az interpolációs családba csak azok a járművek tartozh atnak , amelyek a járművel, erőátviteli 
rendszer rel, sebességváltó val kapcsolatos alábbi jellemzők tekintet ében azonosak:
a)a belső égésű motor fajtája: az üzemanyag fajtája (vagy fajtái a rugalmas üzemanya g-felhasználású vagy 
kétfajta üzemany aggal műk ödő járművek esetében), égési folyamat, a motor heng erűr tartalma, teljes 
terhelési jellemzők, motor technológia és feltöltőrendszer , valamint más motor alrendszerek vagy 
-jellemzők , amelyek nem elhan yagolható hatással vannak a kibocsátott CO 2 tömeg ére a WLTP szer inti 
körülmény ek között ;
b)az erőátviteli rendszeren belül a kibocsáto tt CO2 tömeg ére hatással lévő valamenny i alkotóelem műk ödési 
elve;
c)a sebességvált ó típusa (azaz kézi, automat a, fokozatmentes [CV T] sebességvált ó) és a sebességváltás 
modellje (azaz névleges nyomaté k, sebességf okozatok száma, teng elykapcsolók száma stb.);
d)n/v hányadosok (a motor fordulatszáma osztva a jármű sebesség ével). Ez a követ elmény akkor tekinthető 
teljesültnek, ha az eltér és egyetle n áttét el esetében sem haladja meg a 8 százalék ot a leggyakrabban 
beszerelt sebességváltó-típus n/v hányadosaihoz viszon yítva;
e)a hajtott tengely ek száma.
6.3.2.1.3. Alter natív paraméter használata esetén, például ha a B2. melléklet 2. szakasza k) pontjában meghatározott 
nmin_dr ive mag asabb, vagy ha a B2. melléklet 3.4. szakaszában meghatározott ASM-et alkalmazzák, az adott 
paramétern ek az adott interpoláci ós családon belül azonosnak kell lennie.
6.3.2.2. A nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és a külső feltöltésű hibr id elektromos járművek 
interpoláci ós családja
A 6.3.2.1. szakasz követelmén yein felül, csak azok a nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és külső 
feltöltésű hibr id elektromos járművek tartozhatnak ugyanabba az interpolációs családba, amelyek az alábbi 
jellemzők tekintet ében azonosak:
a)az elektromos gépek típusa és darabszáma: felépítés (aszinkron/szinkron stb.), hűtés fajtája (léghűt és, 
folyadékhűté s), továbbá olyan egyéb jellemzők , amelyek nem elhanyagolhat ó hatással vannak a kibocsáto tt 
CO 2 tömeg ére és az elektromosenergia-f ogyasztásra a WLTP szer inti körülmény ek között ;
b)az újratölthető meghajt óenergia-tároló rendszer fajtája (cella típusa, kapacitás, névleges feszültség, névleges 
teljesítmén y, hűtés fajtája [léghűtés, folyadékhűtés]);
c)az elektromos gép és az újratölthe tő meghajt óenergia-tároló rendszer közötti, az újratölthető 
meghajt óenergia-tároló rendszer és a kisfe szültségű energiaf orrás közötti, valamint a hálózati 
töltőcsatlak ozás és az újratölthető meghajt óenergia-tároló rendszer közötti elektromosenergia-átalakít ó 
fajtája, továbbá olyan egyé b jellemzők, amelyek nem elhanyagolhat ó hatással vannak a kibocsáto tt CO 2 
tömeg ére és az elektromosenergia-f ogyasztásra a WLTP szer inti körülmény ek között. A gyár tó kérésére és a 
jóváhagy ó hatóság enge délyével a hálózati töltőcsatlak ozás és az újratölthe tő meghajt óenergia-tároló 
rendszer közötti, kisebb teljesítményveszt eségű elektromosenergia-átalakít ó is a járműcsaládba tartozhat;
d)a vizsgálat kezd etétől az átmeneti ciklusig – azt is beleér tve – lezaj lott töltéslemerítés i ciklusok száma 
közötti különbség nem haladhatja meg az egyet .
6.3.2.3. A tisztán elektromos járművek interpoláci ós családja
Ugyanabba az interpolációs családba csak azok a tisztán elektromos járművek tartozh atnak , amelyek az 
elektromos erőátvite li rendszer rel/sebességvált óval kapcsolatos alábbi jellemzők tekintet ében azonosak:
a)az elektromos gépek típusa és darabszáma: felépítés (aszinkron/szinkron stb.), hűtés fajtája (léghűt és, 
folyadékhűté s), továbbá olyan egyé b jellemzők, amelyek nem elhan yagolható hatással vannak az elektromo ­
senergia-f ogyasztásra és a hatótá volságra a WLTP szer inti körülmény ek között ;
b)az újratölthető meghajt óenergia-tároló rendszer fajtája (cella típusa, kapacitás, névleges feszültség, névleges 
teljesítmén y, hűtés fajtája [léghűtés, folyadékhűtés]);
c)a sebességvált ó típusa (azaz kézi, automat a, fokozatmentes [CV T] sebességvált ó) és a sebességváltás 
modellje (azaz névleges nyomaté k, sebességf okozatok száma, teng elykapcsolók száma stb.);
d)a hajtott tengely ek száma;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/28 2021.11.26.  
e)az elektromos gép és az újratölthe tő meghajt óenergia-tároló rendszer közötti, az újratölthető 
meghajt óenergia-tároló rendszer és a kisfe szültségű energiaf orrás közötti, valamint a hálózati 
töltőcsatlak ozás és az újratölthető meghajt óenergia-tároló rendszer közötti elektromosenergia-átalakít ó 
fajtája, továbbá olyan egyéb jellemzők, amelyek nem elhan yagolható hatással vannak az elektromosenergia- 
fogyasztásra és a hatótáv olságra a WLTP szer inti körülmény ek között. A gyár tó kérésére és a jóváhagy ó 
hatóság engedélyével a hálózati töltőcsatlak ozás és az újratölthető meghajt óenergia-tároló rendszer közötti, 
kisebb teljesítményveszt eségű elektromosenergia-átalakít ó is a járműcsaládba tartozhat;
f)az erőátviteli rendszeren belüli valamenny i olyan alkotóelem műk ödési elve, amely hatással van az 
elektromosenergia-f ogyasztásra;
g)n/v hányadosok (a motor fordulatszáma osztva a jármű sebesség ével). Ez a követ elmény akkor tekinthető 
teljesültnek, ha az eltér és egyetle n áttét el esetében sem haladja meg a 8 százalék ot a leggyakrabban 
beszerelt sebességváltó-típus és -modell n/v hányadosaihoz viszonyítva.
6.3.2.4. A külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek és a nem külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek 
interpoláci ós családja
Ugyanabba az interpoláci ós családba csak azok a külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek és nem 
külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek tartozha tnak , amelyek az elektromos erőátviteli rendszer rel/ 
üzemanyagg al/sebességvált óval kapcsolatos alábbi jellemzők tekint etében azonosak:
a)az elektromos gépek típusa és darabszáma: felépít és (aszinkron/szinkron stb.), hűté s fajtája (léghűtés, 
folyadékhűté s), továbbá olyan egyéb jellemzők, amelyek nem elhan yagolható hatással vannak az 
üzemanya g-fogyasztásra (vagy üzemanya g-haték onyság ra) és az elektromosenergia-f ogyasztásra a WLTP 
szer inti körülmény ek között ;
b)üzemanya gcella típusa (típus, névleges feszültség), hűtés fajtája (léghűt és, folyadékhűt és), továbbá olyan 
egyéb üzemany agcella-alrendszerek vagy jellemzők , amelye k nem elhan yagolható hatással vannak az 
üzemanya g-fogyasztásra (vagy üzemany ag-haték onyságra) a WLTP szer inti körülmény ek között ;
c)az újratölthe tő meghajt óenergia-tároló rendszer fajtája (cella típusa, kapacitás, névleges feszültség, névleges 
teljesítmén y, hűtés fajtája [léghűtés, folyadékhűtés]);
d)a sebességváltó típusa (azaz kézi, automata, fokozatment es [CV T] sebességváltó) és a sebességváltás 
modellje (azaz névleges nyomaté k, sebességf okozatok száma, tengelykapcsolók száma stb.);
e)a hajtott teng elyek száma;
f)az elektromos gép és az újratölthet ő meghajt óenergia-tároló rendszer közötti, az újratölthet ő 
meghajt óenergia-tároló rendszer és a kisfeszültségű energiaf orrás közötti, valamint a hálózati 
töltőcsatlak ozás és az újratölthet ő meghajt óenergia-tároló rendszer közötti elektromosenergia-átalakító 
fajtája, továbbá olyan egyéb jellemzők , amelyek nem elhanyagolhat ó hatással vannak az üzemany ag- 
fogyasztásra (vagy üzemanyag-hat ékonyság ra) és az elektromosenergia-f ogyasztásra WLTP körülmény ek 
között. A gyár tó kérésére és a jóváhagy ó hatóság engedély ével, a hálózati töltőcsatlak ozás és az újratölthető 
meghajt óenergia-tároló rendszer közötti, kisebb teljesítményvesz teségű elektromosenergia-átalakító is a 
járműcsaládba tartozhat;
g)az erőátviteli rendszeren belüli valamenny i olyan alkotóelem műk ödési elve, amely hatással van az 
üzemanya g-fogyasztásra (vagy üzemany ag-haték onyságra) és az elektromosenergia-f ogyasztásra;
h)n/v hányadosok . Ez a követelmén y akkor tekin thető teljesültnek, ha az eltérés egyet len áttétel esetében sem 
haladja meg a 8 százalék ot a leggyakrabban beszerelt sebességváltó-típus és -modell n/v hányadosaihoz 
viszonyítva .
6.3.3. Kigur ulási menet ellenállási járműcsalád
Ugyanabba a kigur ulási menet ellenállási járműcsaládba csak azok a járművek tartozh atnak , amelyek az alábbi 
jellemzők tekintet ében azonosak:
a)a sebességvált ó típusa (azaz kézi, automat a, fokozatmentes [CV T] sebességvált ó) és a sebességváltás 
modellje (azaz névlege s nyomaté k, sebességf okozatok száma, tengelykapcsolók száma stb.). A gyár tó 
kérésére és a felelős hatós ág enge délyév el kisebb teljesítmén yvesztesé gű sebességváltó is a járműcsaládba 
tartozhat;
b)n/v hányadosok (a motor fordulatszáma osztva a jármű sebesség ével). Ez a követ elmény akkor tekinthető 
teljesültnek, ha az eltérés egyetlen áttét el esetében sem haladja meg a 25 százalék ot a leggyakrabban 
beszerelt sebességváltó-típus áttételeihez viszon yítva;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/29  
c)a hajtott tengely ek száma.
Ha a sebességvált óhoz üres állásban legalább egy elektromos gép kapcsolódik, és a jármű nem rendelk ezik 
olyan kigur ulási üzemmóddal (lásd a B4. melléklet 4.2.1.8.5. szakaszát), amely révén az elektromos gép 
nincs hatással a kigur ulási menetellenáll ásra, akkor a 6.3.2.2. szakasz a) pontjának és a 6.3.2.3. szakasz a) 
pontjának feltét elei alkalmazandók.
Ha a jármű tömeg én, gördülési ellenállásán és aerodinamikáján kívül fennáll bármilyen olyan eltér és, amely 
nem elhan yagolható hatással van a kigur ulási menetellenáll ásra, akkor a jármű nem tekinthető a 
járműcsaládba tartozónak, hacsak a felelős hatóság ezzel ellenk ezőleg jóváhagyását nem adta.
6.3.4. A kigur ulási menetellenáll ási mátr ix szer inti járműcsalád
A kigur ulási menetellenállási mátr ix szer inti járműcsalád olyan járművekre alkalmazandó, amelyek műszakilag 
megeng edett legnagy obb össztöme ge legalább 3 000 kg.
Azon járművek, amelyek műszakilag megen gedett legnagy obb összt ömege legalább 2 500 kg, a kigur ulási 
menetellenáll ási mátr ix szer inti járműcsaládba tartozón ak tekinthetők , feltéve, hogy a vezetőülés R pontja 850 
mm-rel a talaj felett van.
Az „R pont” a járművek kialakításáról szóló összevon t határozat (R.E.3.) 1. melléklet ének 2.4. szakaszában 
meghatározott R pont vagy az ülés vonatk oztatási pontja.
Ugyanabba a kigur ulási menete llenállási mátr ix szer inti járműcsaládba csak azok a járművek tartozh atnak , 
amelyek az alábbi jellemzők tekint etéb en azonosak:
a)a sebességvált ó típusa (azaz kézi, autom ata, fokozatment es [CV T] sebességvált ó);
b)a hajtott tengely ek száma.
6.3.5. A periodikusan regeneráló rendszer (Ki) szer inti járműcsalád
Ugyanabba a periodikusan rege neráló rendszer szer inti járműcsaládba csak azok a járművek tartozh atnak , 
amelyek az alábbi jellemzők tekint etéb en azonosak:
a)belső égésű motor fajtája: üzemany agtípus, égési folyamat,
b)periodikusan regeneráló rendszer (pl. katalizát or, részecskeszűrő);
i. szerkezeti kialakítás (pl. burk olat típusa, nemesfém típusa, hordozó típusa, cellasűrűség);
ii. típus és műk ödési elv;
iii. térfogat ±10 százalék;
iv.elhelyezk edés (hőmérséklet ± 100 °C a második legnagy obb vonatk oztatási sebességnél);
c)a járműcsaládba tartozó egyes járművek vizsgálati tömeg e legfeljebb 250 kg értékk el haladhatja meg a Ki 
igazolási eljáráshoz használt jármű vizsgálati tömeg ét.
6.3.6. Gázüzemű járműcsalád (GFV -család)
6.3.6.1. A gázüzemű járművek besorolható k az LPG-vel vagy földgázzal/biometánnal üzemelő járműtípusok 
csopor tjába, amelyek et ezt követően egy alapjár mű képvisel. A folyékony üzemany aggal is üzemelő járművek 
esetében ez a csopor tosítás csak akkor érvényes, ha a járművet gázüzemű üzemmódban műk ödte tik.
6.3.6.2. A GFV -alapjár mű az a jármű, amelyet azzal a céllal választottak ki, hogy azon igazolj ák az üzemany agrendszer 
automatikus alkalmazk odási képes ségét, és amelyhez a GFV -család tagjait viszon yítják. Egy GFV -családban több 
alapjár mű is lehet.
6.3.6.3. A GFV -család tagjai
6.3.6.3.1. Ugyanabba a GFV -családba csak azok a járművek tartozhatnak, amelyek az alábbi lény eges jellemzők 
tekint etében megegy eznek a GFV -alapjár műv(ekk)el:
a)a jármű gyár tója ugyanaz;
b)ugyanazok a kibocsátási határér tékek vonatk oznak rá;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/30 2021.11.26.  
c)ha a gáz-halmazállapotú üzemany ag adagolórendszerének központi adagolása van a teljes motor hoz: 
igazolt leadott teljesítmény e a GFV -alapjár mű leadott teljesítmény ének 0,7–1,15-szöröse;
d)ha a gáz-halmazállapotú üzemany ag adagolórendszerének heng erenként egyedi adagolása van: igaz olt 
hengerenk énti leadott teljesítmény e a GFV -alapjár mű leadott teljesítmény ének 0,7–1,15-szöröse;
e)ha katalizátorral rendelk ezik , a katalizátor típusa ugyanaz, azaz hármas hatású, oxidációs, NOx-ment esítő;
f)a gáz-halmazállapotú üzemanya g adagolórendszere (beleér tve a nyomásszabály ozót) ugyanattól a 
rendszergyár tótól szár mazik , és ugyanolyan típusú: indukciós, gázbefecsk endezéses (egypont os, 
többpont os), folyadékbefecsk endezéses (egypont os, többpont os);
g)a gáz-halmazállapotú üzemanyag adagolórendszerét ugyanolyan típusú és műszaki specifikációjú 
elektronikus vezérlőegység (ECU) vezérli, amely ugyanazokat a szof tveralapelvek et és szabály ozási 
stratégiát használja. A járműnek a GFV -alapjár műhöz képest lehet egy második elektronikus vezérlőegység e 
is, feltéve, hogy az elektronikus vezérlőegység csak a befecsk endezők et, a kieg észítő elzárószelepek et és a 
kiegészítő érzéke lőktől való adatgyűjté st vezérli.
6.3.6.3.2. Tekinte ttel a 6.3.6.3.1. szakasz c) és d) pontjában előír t követ elmény ekre:
abban az esetben, amik or bebizony osodik , hogy két gázüzemű jármű az igazolt leadott teljesítmény e – 
nevezetesen P1 és P2 (P1 < P2) – kivételéve l ugyanazon család tagja lehet, és mindk ettőt úgy vizsgálják, mintha 
alapjár mű lenne, a családkapcsolat minden olyan járműre érvény es, amelynek igazolt leadott teljesítmén ye 0,7 
P1 és 1,15 P2 között van.
6.3.7. Az LPG-vel vagy földgázzal/biometánnal üzemelő járművekre vonatk ozó kieg észítő követ elmény ek
6.3.7.1. Az LPG-vel vagy földgázzal/biometánnal üzemelő járművekre vonatk ozó kiegé szítő követelmén yeket a B6. 
melléklet tartalmazza.
6.3.7.2. A B. részhez tartozó melléklet ekben meghatározott 1. típusú vizsgálat esetében az egyfa jta üzemanyagg al 
műk ödő gázüzemű járműveknél az 1. típusú vizsgálat során meg kell vizsgálni az LPG, illetve földgáz/ 
biometán üzemanyag összetét elbeli változásait (lásd a B6. mellékletben a szenn yezőan yag-kibocsátás 
tekint etében előír takat), a hasznos teljesítmény méréséhez használt üzemany aggal (lásd a 85. számú ENSZ- 
előírást).
6.3.7.3. A kétfajta üzemanya ggal műk ödő gázüzemű járműveket benzinnel, és vagy LPG-vel, vagy földgázzal/ 
biometánnal kell vizsgálni. Az LPG-vel vagy földgázzal/biometánnal végzett vizsgálatok során meg kell 
vizsgálni az LPG vagy földgáz/biometán üzemany ag összetét elbeli változásait (lásd a B6. mellékletben a 
szenny ezőanyag-kibocsátás tekin tetében előír takat), a hasznos teljesítmén y méréséhez használt üzemany aggal 
(lásd a 85. számú ENSZ-előírást).
6.3.7.4. Ez a szakasz kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik.
A 6.3.7.2. szakaszban foglalt követelmén y ellenére az egyfa jta üzemany aggal műk ödő gázüzemű járművek az 
1. típusú vizsgálat során olyan járműveknek minősülnek, amelyek csak gáz-halmazállapotú üzemany aggal 
műk ödtethetők.
6.3.8. A rugalmas üzemanyag-f elhasználású járművekre vonatk ozó kieg észítő követ elmény ek
6.3.8.1. A rugalmas üzemany ag-felhasz nálású járműveknél a vizsgálatok között az egyik referencia-üzeman yagról a 
másikra való átállásnak a mot orbeállítások kézi megváltoztatása nélkül kell megtör ténnie.
6.3.9. Fedélzeti üzemany ag- és/vagy energiaf ogyasztás-ellenőrző eszk öz (OBFCM-eszk öz)
Csak az 1A. szint esetében
Az OBFMC-eszk öznek meg kell határoznia a paraméter eket, és utóbb iaknak a jármű élettar tama során gyűjtö tt 
értékeit a jármű fedélzetén kell tárolnia az 5. függ eléknek megfelelően.
6.3.10. A gáz-halmazállapotú kibocsátások , a részecsket ömeg és a részecske szám határér tékei (ha a részecske ­
számmérés elő van írva)
A gáz-halmazállapotú kibocsátások eredmény ül kapott tömeg e, valamint a mér t részecsk etömeg és 
részecskeszám (ha a részecskes zámmérés elő van írva) nem haladhatja meg (az 1A. szint esetében) az 1A., 
illetve (az 1B. szint esetében) az 1B. táblázatban megad ott határér tékeket.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/31  
1A. táblázat
Ez a táblázat kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik . 
Kibocsátá si határér tékek az 1. típusú vizsgálat esetében 
Referenciat ömeg
(RM) (kg)Határér tékek
Szén-mono xid 
tömeg e (CO)Összes 
szénhidrogén 
tömeg e
(THC)Nem metán 
szénhidrogén ek 
tömeg e
(NMHC)Nitrog én-o xidok 
tömeg e
(NO x)Szénhidrogének 
és nitrog én- 
oxidok 
kombinált 
tömeg e
(THC + NO x)Részecsket ömeg
(PM)Részecskeszám
(PN)
L1
(mg/km)L2
(mg/km)L3
(mg/km)L4
(mg/km)L2 + L4
(mg/km)L5
(mg/km)L6
(#/km)
Kategór iaOsz -
tályPI CI PI CI PI CI PI CI PI CI PI(1) CI PI(1),CI
M – Összes 1 000 500 100 – 68 – 60 80 – 170 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
N1 I RM ≤ 1 305 1 000 500 100 – 68 – 60 80 – 170 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
II 1 305 < RM ≤ 1 760 1 810 630 130 – 90 – 75 105 – 195 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
III 1 760 < RM 2 270 740 160 – 108 – 82 125 – 215 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
N2 – Összes 2 270 740 160 – 108 – 82 125 – 215 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
PISzikragyújtás
CI Kompressziós gyújtás
(1)A szikragyújtású motorokra vonatk ozó részecsket ömeg- és részecskeszám-határér tékek csak a közvetlen befecsk endezésű motor okra vonatk oznak.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/32 2021.11.26.  
1B. táblázat
Ez a táblázat kizárólag az 1B. szintre vonatk ozik. 
Kibocsátá si határér tékek az 1. típusú vizsgálat esetében 
Műszakilag megeng edett 
legnagy obb összt ömeg
(GVW) (kg)Határér tékek
Szén-mono xid 
tömeg e (CO)Nem metán 
szénhidrogén ek 
tömeg e
(NMHC)Nitrogén-o xidok tömeg e
(NO x)Részecsket ömeg
(PM)
L1
(mg/km)L3
(mg/km)L4
(mg/km)L5
(mg/km)
Kategór ia Osztály G, O D G,O D G D O G*(1), O D
M – Összes 1 150 630 100 24 50 150 150 5 5
N1, N2 –*(2) GVW ≤ 1 700 1 150 630 100 24 50 150 150 5 5
– 1 700 < GVW ≤ 3 500 2 550 630 150 24 70 240 240 7 7
–*(3) Összes 4 020 – 100 – 50 – 150 5 –
GBenzin, LPG
DDízel
OEgyéb üzeman yag
(1)A benzin és az LPG esetében a részecsket ömeg-határér tékek csak a közvetlen befecsk endezésű motorokra vonatk oznak.
(2)Kivéve azokat a járműveket, amely ek motor -lök ettérf ogata legfeljebb 0,660 liter, hossza legfeljebb 3,40 m, szélessége legfeljebb 1,48 m, és maga ssága legfeljeb b 2,00 m, az ülések száma legfeljeb b 3 a 
járművezető ülésén kívül, és hasznos terhelése legfeljeb b 350 kg.
(3)Azok a járművek, amelyek motor -lökett érfogata legfeljeb b 0,660 liter, hossza legfeljebb 3,40 m, szélessége legfeljeb b 1,48 m, és magasság a legfeljeb b 2,00 m, az ülések száma legfeljebb 3 a járművezető ülésén 
kívül, és hasznos terhelése legfeljebb 350 kg.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/33  
6.3.11. Csak az 1A. szint esetében
A külső feltöltésű hibr id elektromos járművek és a nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek KCO2 
korrekciós tényezős családja
Két vagy több interpoláci ós család összevon ható ugyanabba a KCO2 korrekciós tényezős családba, amelyben a 
KCO2-t az összevont interpoláci ós családok egyikén ek H járműve alapján kell megállapítani. A H jármű 
kiválasztásához használt interpolációs családot a felelős hatóságnak jóvá kell hagynia.
A felelős hatóság kérésére a gyár tónak igazolnia kell, hogy ezen interpoláci ós családok összevonása indok olt, és 
be kell nyújtania ennek műszaki kritériumait, például a következő esetekben:
Két vagy több interpoláció s család összevonása:
a)amelyek et azér t oszt ottak fel, mer t túllépt ék a 20 g/km CO 2 maximális interpoláci ós tartomán yt (az M 
jármű mérése esetén a határér ték: 30g/km);
b)amelyek et azér t osztotta k fel, mer t ugyanazon belső égésű motor hoz különböző motor teljesítmény-ér tékek 
tartozn ak
(a teljesítménykülönbség kizárólag a szof tverhez kapcsolódik);
c)amelyek et azér t osztot tak fel, mer t az n/v hányadosok éppen meghaladják a 8 %-os tűrést ;
d)amelyek et feloszt ottak, de továbbra is megfelelnek az egyetlen adott interpoláci ós családra vonatk ozó összes 
kritériumnak;
e)amelyek et azér t osztot tak fel, mer t a hajtott teng elyek száma eltérő.
A hálózati töltőcsatlak ozás és az újratölthe tő megha jtóenergia-tároló rendszer közötti különböző elektromo ­
senergia-átalakítókat a korrekciós tényezős család tekintet ében nem kell kritériumnak tekint eni.
6.4. [Fenntar tva]
6.5. [Fenntar tva]
6.6. 4. típusú vizsgálat (a párolgási kibocsátás meghatározása)
6.6.1. A 4. típusú vizsgálatot minden benzintar tállyal rendelk ező járműv ön el kell végezni a 6.6.2–6.6.4. szakasz és a 
C3. melléklet követ elmény einek megfelelően.
Az 1A. szint esetében:
Az egyfa jta üzemany aggal műk ödő gázüzemű járművek mente sséget élveznek .
6.6.2. Az ezen előírás C3. melléklete szer int végzett vizsgálat során a párolgási kibocsátásnak kisebbnek kell lennie 
a 2. táblázatban meghatározott értéknél.
2. táblázat
A párolgási kibocsátás vizsgálatára vonatk ozó kibocsátás i hatá rérték 
Párolgás i kibocsátás tömeg e (g/vizsgálat)
2,0
6.6.3. Párolgás i kibocsátási család
6.6.3.1. Ugyanabba a párolgási kibocsátási családba csak az a), d) és e) pont okban felsorolt jellemzők tekint etéb en 
azonos, a b) és c) pontban felsorolt jellemzők tekint etében műszakilag egyenér tékű és az f) és g) pontok ban 
felsorolt jellemzők tekintet ében hasonló, vagy adott esetben a meghatározott tűrésen belüli járművek 
tartozhat nak:
a)az üzemany agtar tály rendszer anyag a és felépítése;
b)a gőzt ömlő anyag a;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/34 2021.11.26.  
c)az üzemany ag-vezet ék anyaga és az összekapcsolási technika;
d)zárt vagy nem zárt tartállyal rendelk ező üzemanyagrendszer;
e)az üzemany agtar tály megker ülőszelepének beállítása (levegőbeereszt és és -kiengedés);
f)az aktívszén-tar tály butánfeldolgozási kapacitása (BWC300) a legmagas abb érték 10 százalék os 
tartomán yán belül van (ugyanazon típusú faszénnel töltött aktívszén-tar tályok esetében a faszén 
mennyiség ének azon érték 10 százalék os tartomán yán belül kell lennie, amelyhez a BWC300-at 
meghatározták);
g)a kifúvatásvezérlő rendszer (például a szelep típusa, kifúvatásvezérlési stratég ia).
A gyár tónak igazoln ia kell a b) és c) pont műszaki egye nértékűség ét a felelős hatós ág számára.
6.6.3.2. A jármű akkor minősül a legrosszabb eset szer inti párolgási kibocsátási értékeket produkálónak és akkor 
használandó a vizsgálathoz, ha a járműcsaládon belül ennél a járműnél a legnagy obb az üzemany agtar tály- 
kapacitásnak a BWC300-hoz viszonyít ott aránya . A jármű kiválasztásáról előzetes en meg kell egyezni a felelős 
hatóságg al.
6.6.3.3. Másik járműcsaládba kell sorolni a járműmodellt, ha azon a párolgási vezérlőrendszer rel kapcsolat os bármilyen 
innovatív rendszerkalibrálást, konfigurációt vagy hardver t használnak .
6.6.4. A felelős hatóság nem adhatja meg a típusjóváhagyást, ha a benyújtott információ nem elégség es annak 
igazolására, hogy a jármű rendelt etésszerű használata során a párolgási kibocsátások korlátozá sa hatékonyan 
megvalósul.
6.7. 5. típusú vizsgálat (a kibocsátáscsökk entő berendezések tartósságán ak ellenőrzésére szolgáló vizsgálat leírása)
6.7.1. Ezt a vizsgálatot az 1. szakaszban említ ett valamenny i olyan járművön el kell vége zni, amelyre nézve a 6.3. 
szakaszban meghatározott vizsgálat irányadó. A vizsgálat a hasznos célélettar tamot vizsgáló öregít ési vizsgálat, 
melyet próbapályán, közúton vagy görgős fékpadon kell lebon yolítani az ezen előírás C4. melléklet ében leírt 
program szer int.
Az 1A. szint esetében:
a hasznos célélettar tam 160 000 km.
Az 1B. szint esetében:
a hasznos célélettar tam 80 000 km. Azon járművek esetében, amelyek motor -lök ettérf ogat a legfeljebb 0,660 
liter, hossza legfeljebb 3,40 m, szélesség e legfeljebb 1,48 m, és mag assága legfeljebb 2,00 m, az ülések száma 
legfeljebb 3 a járművezető ülésén kívül, és hasznos terhelése legfeljebb 350 kg, a hasznos célélettar tam 
60 000 km.
6.7.1.1. Azokat a járműveke t, amelyek benzinnel vagy LPG-vel, illetve földgázzal is üzemeltethet ők, az 5. típusú 
vizsgálat során csak benzinnel kell megvizsgálni. Ebben az esetben az LPG- vagy földgázüzemre is az 
ólommentes benzinre vonatk ozó romlási tényezőt kell használni.
6.7.1.2. A hibr id járművekre vonatk ozó különleges követelmén yeket a C4. melléklet 4. függ eléke tartalmazza.
6.7.2. A 6.7.1. szakasz követelmén yei ellenére a gyár tó a 3a. vagy (adott esetben) a 3b. táblázatból is választhat 
romlási tényezők et a 6.7.1. szakaszban leírt vizsgálat hely ett.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/35  
3a. táblázat
Ez a táblázat kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik. 
Multiplikat ív romlási tényezők 
Motorkat egóriaRögzítet t multiplikatív romlási tényezők
CO THC NMHC NO x HC + NO xRészecske -
tömeg
(PM)Részecsk es-
zám (PN)
Szikragyújtás 1,5 1,3 1,3 1,6 – 1,0 1,0
Kompre ssziós gyújtás Mivel nincsenek kompre ssziós gyújtású járművekre vonatk ozó rögzített romlási 
tényezők , a gyár tónak a teljes jármű tartóssági vizsgálatáv al vagy a próbapadi öregít ési 
tartóssági vizsgálattal kell meghatároznia a romlási tényezők et.
3b. táblázat
Ez a táblázat kizárólag az 1B. szintre vonatk ozik. 
Additív romlási tényezők 
Motorkat egóriaRögzített additív romlási tényezők
CO NMHC NO x PM
Benzin és LPG 0,11 0,12 0,21 0,00
Kompre ssziós gyújtás Mivel nincsenek a kompressziós gyújtású járművekre vonatk ozó rögzít ett romlási 
tényezők, a gyár tónak a teljes jármű öregít ési tartóssági vizsgálatáv al kell 
meghatároznia a romlási tényezőket.
6.7.3. Ez a szakasz kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik.
A gyár tó kérésére a műszaki szolgálat az 1. típusú vizsgálatot az 5. típusú vizsgálat befejezése előtt is 
elvégezheti, a fenti táblázatban szereplő romlási tényezők segítségé vel. Az 5. típusú vizsgálat befe jezése után a 
típusjóváhagy ó hatóság az ezen előírás A2. melléklet ének megf elelően rögzít ett típusjó váhagyási eredmény eket 
oly módon módosíthatja, hogy a fenti táblázat romlási tényezőit felváltja az 5. típusú vizsgálat során mér t 
értékekkel.
6.7.4. A romlási tényezők a C4. melléklet 1.1. szakaszában meghatározott eljárások valamelyikével kerülnek 
megállapításra (értelemszerűen). A tényezők a 6.3. és a 8.2. szakasz szer inti követ elmény eknek való megfelel és 
megállapítására szolgálnak .
6.7.5. Tartóssági család
Ugyanabba a tartóssá gi családba csak azok a járművek tartozhatnak, amelyek motorj ának vagy kibocsátás ­
csökkentő rendszerének paraméte rei azonosak, vagy a romlási tényező meghatározásához használt járműre 
vonatk oztatva az előír t tűréseken belül maradnak:
a)motor:
i. a motor heng erűr tartalmának és az egyes katalitikus alkotóelemek és/vagy szűrők térfogatá nak aránya 
(–10-től +5 százalékig);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/36 2021.11.26.  
ii. a motor heng erűr tartalma vagy legfe ljebb ±15 %-kal vagy ±820 cm3-rel tér el a vizsgált jármű 
hengerűr tartalmától (a kisebbik értéket kell figyelembe venni);
iii. a henge rek elrendezése (a henge rek száma, alakja, a furatok közötti távolság és egyé b konfigurációk);
iv.a szelepek száma, a szelepek vezérlése és a vezér műteng ely hajtás ának módja;
v.az üzemany ag típusa és az üzemanyagrendszer;
vi. az égési folyamat ;
b)a kibocsátáscsökk entő rendszer paraméte rei:
i. katalizátorok és részecskes zűrők:
a katalitikus átalakítók, szűrők és elemek darabszáma és elrendezése;
a katalizátor műk ödési módja (oxidációs, hármas hatású, szegén ykeverék es NOx-csapda, szelektív 
redukciós katalizátor , szegén ykeverékes NOx-katalizáto r vagy egyéb) és a szűrési jellemzők;
nemesfémt öltés (azonos vagy nagy obb);
nemesfémtípus és -arány (±15 százalék);
hordozó (szerkezeti kialakítás és anyag);
cellasűrűség;
ii. levegőbefúvás:
van vagy nincs;
típusa (szakaszos levegőadagoló, légszivattyúk, egyéb [egye bek]);
iii. kipuf ogógáz-visszavezető rendszer :
van vagy nincs;
típusa (hűtött vagy nem hűtött, aktív vagy passzív vezérlés, mag as nyomás / alacsony nyomás / kettős 
nyomás);
iv.a tartóss ágot befolyásoló egyéb eszk özök.
6.8. A fedélzeti diagnosztika (OBD) vizsgálata
Ezt a vizsgálatot az A. táblázatban meghatározott járműtípusok on kell elvége zni. Az előírás C5. mellékletének 
3. szakaszában leírt vizsgálati eljárást kell alkalmazni.
6.8.1. OBD-család
6.8.1.1. Az OBD-családot meghatározó paraméterek
Az OBD-család a gyár tó által olyan járművekből alkotott csopor tot jelent, amelyek tervezésük folytán a 
kipuf ogógáz-kibocsátás és a fedélzeti diagnosztikai rendszer jellemzői tekint etéb en várhat óan hasonlók. Az 
ilyen járműcsalád minden motorjának meg kell felelnie az ezen előírásban foglalt követelmén yeknek .
Az OBD-családot azon alapvető tervezési paraméte rekkel lehet meghatározni, amelyek a járműcsaládba tartozó 
járművek tekintet ében közösek. Néhány esetben kölcsönhatás lehet a paraméter ek között. Ezek et a hatásokat is 
figyele mbe kell venni annak érdek ében, hogy csak a kipuf ogóg áz-kibocsátás tekint etében azonos jellemzőkke l 
rendelkező járművek kerüljenek be egy OBD-családba.
6.8.1.2. E célból azok a járművek , amelyek alábbi paraméter ei azonosak, ugyanahhoz az OBD-családhoz tartozónak 
tekint endők.
Motor:
a)az égési folyamat (azaz szikragyújtású/k ompre ssziós gyújtású; kétüt emű/négyüt emű/f orgómotor);
b)az üzemany ag-adagolás módja (azaz egypontos vagy többpon tos üzemany ag-befecsk endezés); valamint
c)az üzemanyagtípus (azaz benzin, dízel, rugalma s felhasználású benzin/etanol, rugalmas felhasználású dízel/ 
/biodízel, földgáz/biometán, LPG, kétfajta üzemany ag: benzin/f öldgáz/biometán, kétfajta üzemanya g: 
benzin/LPG).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/37  
Kibocsátáscsökkentő rendszer:
a)a katalizátor típusa (azaz oxidációs, hármas hatású, fűtött katalizátor , szelektív redukciós katalizátor , egyé b);
b)a részecske szűrő típusa;
c)másodlagoslevegő-befúvás (azaz van vagy nincs); valamint
d)kipuf ogógáz-vissza vezetés (azaz van vagy nincs).
A fedélzeti diagnosztika részei és műk ödése:
Azok a módszerek, amelyek et a fedélzeti diagnosztika a műk ödés ellenőrzéséhez, a műk ödési hibák 
észleléséhez és a hibáknak a jármű vezetője számára való jelzéséhez használ.
6.8.2. OBD-küszöbér tékek
A C5. mellékletben említ ett OBD-küszöbér tékeket a 4A. és a 4B. táblázat határozza meg.
4A. táblázat
Ez a táblázat kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik. 
OBD-küszöbér tékek 
Referenciat ömeg
(RM)
(kg)Szén-mono xid 
tömegeNem metán 
szénhidrogének 
tömegeNitrog én-o xidok 
tömegeRészecsk etömeg (1)
(CO)
(mg/km)(NMHC)
(mg/km)(NO x)
(mg/km)(PM)
(mg/km)
Kategór ia Osztály PI CI PI CI PI CI CI PI
M – Összes 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12
N1 I RM ≤ 1 305 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12
II 1 305 < RM ≤ 1 760 3 400 2 200 225 320 110 180 12 12
III 1 760 < RM 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12
N2 – Összes 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12
PISzikragyújtás
CI Kompressziós gyújtás
(1)A szikragyújtású motorok esetében a részecsket ömegre vonat kozó OBD-küszöbér tékek csak a közvetlen befecsk endezésű mot orokra 
vonat koznak.
4B. táblázat
Ez a táblázat kizárólag az 1B. szintre vonatk ozik. 
OBD-küszöbér tékek 
Referenciat ömeg
(RM)
(kg)Szén-mono xid 
tömegeNem metán 
szénhidrogének 
tömegeNitrog én-o xidok 
tömegeRészecsk etömeg (1)
(CO)
(mg/km)(NMHC)
(mg/km)(NO x)
(mg/km)(PM)
(mg/km)
Kategór ia Osztály G D G D G D G D
M – Összes 4 060 – 320 – 300 – – –HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/38 2021.11.26.  
N1, N2 –*(1) GVW ≤ 1 700 4 060 – 320 – 300 – – –
– 1 700 < GVW ≤ 
3 5008 960 – 460 – 410 – – –
–*(2) Összes 14 120 – 320 – 300 – – –
GBenzin, LPG
DDízel
(1)Kivéve azokat a járműveket, amelyek motor -lök ettérf ogata legfeljebb 0,660 liter, hossza legfeljebb 3,40 m, szélessége legfeljebb 1,48 m 
és magasság a legfeljebb 2,00 m, az ülések száma legfeljebb 3 a járművezető ülésén kívül, és hasznos terhelése legfeljebb 350 kg.
(2)Azok a járművek, amely ek motor -lökett érfogata legfeljebb 0,660 liter, hossza legfeljebb 3,40 m, szélessége legfeljebb 1,48 m és 
magasság a legfeljebb 2,00 m, az ülések száma legfeljebb 3 a járművezető ülésén kívül, és hasznos terhelése legfeljebb 350 kg.
6.9. A kipuf ogógáz-ut ókez elő rendszerükben reagenst használó járművek
6.9.1. A kipuf ogógáz-u tókezelő rendszerükben reage nst használó járműveknek meg kell felelniük az ezen előírás 
6. függ elékében meghatározott követelmén yeknek .
6.9.2. A reagenst használó kipuf ogógáz-u tókezelő rendszer (ER) szer inti családjának meghatározása
Ugyanabba az ER szer inti családba csak azok a járművek tartozhatnak, amelyek az alábbi jellemzők 
tekint etében azonosak:
a)reagensbef ecskendező (elv, felépítés);
b)a reagensbe fecsk endező elhelyezk edése;
c)észlelési stratégiák (a reage nsszint, az adagolás és a minőség, vagy a reage nsszint és az NOx-kibocsátás 
ellenőrzése tekint etében);
d)a figyelmezt ető kijelzése: üzenet ek, a visszajelző lámpák felvillanási sorrendje és a hangjelzést adó 
alkotóelemek jeladási sorrendje (adott esetben);
e)használatk orlátozási opció;
f)NOx-érzékelő (a 6. függ elék 6. szakaszában leírt opció alkalmazása) vagy reag ensminőség-érzékelő (a 6. 
függelék 4. és 5. szakaszában leírt opció alkalmazása).
A gyár tónak és a jóváhagy ó hatóságnak meg kell állapodnia arról, hogy melyik járműtípus reprezentatív az 
ER-családra vonatk ozóan.
7. A TÍPUSJÓ VÁHA GYÁS MÓDOSÍT ÁSA ÉS KITERJESZTÉSE
7.1. A járműtípus minden módosításáról értesít eni kell a járműtípust jóváhagy ó típusjóváhagy ó hatóságot. A 
típusjóváhagy ó hatóság ezt követ ően a követ kezők éppen járhat el:
7.1.1. úgy ítéli meg, hogy az elvégzett módosítások csak a jóváhagyás tárgyát képező családokat érintik, vagy nagy 
valószínűséggel nem lesznek számott evően kedvezőtlen hatással a CO2-kibocsátás és az üzemany ag- 
fogyasztás, illetve az elektromosenergia-f ogyasztás értékére, és úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben az eredeti 
jóváhagyás a módosított járműtípusra is érvény es; vagy
7.1.2. új vizsgálati jegyzők önyvet kér a vizsgálatok elvégzéséér t felelős műszaki szolgálatt ól.
7.2. A jóváhagyás megerősít éséről vagy elutasításáról, a módosítások részletes leírásá val együtt, az 5.3. szakaszban 
említett eljárás szer int értesíteni kell a megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó szerződő felek et.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/39  
7.3. A jóváhagyás kiterj eszt ését engedély ező típusjó váhagy ó hatóságnak a kiterjesztéshez sorszámot kell rendelnie, 
és erről az ezen előírás A2. melléklet ében foglalt mintának megfel elő nyomtatvány on tájék oztatnia kell az 
1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó többi szerződő felet.
7.4. Kiter jesztés ek a kipuf ogóg áz-kibocsátások (1. típusú vizsgálat) és az OBFCM tekin tetében
7.4.1. A típusjó váhagyás további vizsgálatok nélkül kiterjeszthető, amennyiben a járművek megfelelnek a 3.0.1. 
szakasz a) és c) pontjában foglalt kritériumoknak.
A fenti kritériumok mellett azokban az esetekben, amik or az interpoláci ós család mag as szén-dio xid- 
kibocsátású járművét és/vagy alacsony szén-dio xid-kibocsátású járművét módosítják, az új mag as szén-dio xid- 
kibocsátású járművet és/vagy az új alacsony szén-dio xid-kibocsátású járművet vizsgálatnak kell aláv etni, ahol a 
vizsgált járműhöz tartozó – a B7. melléklet A7/1. táblázatának 9. lépéséből és a B8. melléklet A8/5. 
táblázatának 8. lépéséből szár mazó – CO 2-kibocsátásnak kisebbnek vagy egyenlőnek kell lennie azzal a CO 2- 
kibocsátási értékk el, amely az eredeti alacson y és magas szén-dio xid-kibocsátású jármű CO 2-értékeit összek ötő 
egyenes egy pontját képezné, ha azt a ciklus energiájának – azaz a vizsgált jármű ciklus-energiaigén yének – 
függvény ében ábrázolnák .
A mér t kritikus kibocsátásoknak meg kell felelniük a 6.3.10. szakaszban meghatározott határér tékeknek.
Az OBFCM pont osságát minden olyan 1. típusú vizsgálatra ki kell számítani, melynek elvégzésére kiterjesztés 
céljából került sor, és a pontoss ágnak meg kell felelnie az 5. függ elék 4.2. szakaszában meghatározott 
kritériumoknak.
7.4.1.1. Ha a típusjóváhagyást csak a maga s szén-dio xid-kibocsátású járműre adták meg, úgy azt csak az alábbi a), b) 
vagy c) körülmény esetén lehet kiterjeszteni:
a)a 3.0.1. szakasz a) és c) pontjaiban foglalt kritériumoknak megf elelő olyan további járművek felvétele, 
amelyek ciklusenergiája alacsonyabb, mint a mag as szén-dio xid-kibocsátású járműé;
b)interpoláci ós család létrehozása az alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű vizsgálatáv al (lehetőleg annak a 
járműnek a használatával, amelyet az eredeti jóváhagyás során mag as szén-dio xid-kibocsátású járműként 
vizsgáltak). Ebben az esetben a kiterjesztett jóváhagyás hatálya alá tartozó valamenny i járműnek meg kell 
felelnie a 3.0.1. szakasz a), b) és c) pontjában foglalt kritériumoknak;
c)interpoláci ós család létrehozása a mag as szén-dio xid-kibocsátású jármű alacsony szén-dio xid-kibocsátású 
járművé történő átnevezésével és a magas szén-dio xid-kibocsátású jármű vizsgálatá val (lehetőleg annak a 
járműnek a használatával, amelyet az eredeti jóváhagyás során mag as szén-dio xid-kibocsátású járműként 
vizsgáltak). Ebben az esetben a kiterjesztett jóváhagyás hatálya alá tartozó valamenny i járműnek meg kell 
felelnie a 3.0.1. szakasz a), b) és c) pontjában foglalt kritériumoknak.
7.4.2. Periodikusan regener áló rendszerekkel rendelk ező járművek
A B6. melléklet 1. függ eléke alapján végreha jtott Ki vizsgálatok esetében a típusjóváhagy ást ki kell terjeszt eni 
a 6.3.5. szakaszban meghatározott feltételeknek megf elelő járművekre is.
7.5. Kiter jesztés ek a párolgási kibocsátások tekint etében (4. típusú vizsgálat)
7.5.1. A C3. mellékletnek megf elelően elvégzett vizsgálatok esetében a típusjóváhagy ást ki kell terjeszt eni a 6.6.3. 
szakaszban meghatározott, jóváhagy ott párolgási kibocsátási családba tartozó járművekre is.
7.6. Kiter jesztés ek a kibocsátáscsökke ntő berendezések tartósság a tekint etéb en (5. típusú vizsgálat)
7.6.1. A C4. mellékletnek megf elelően elvégzett vizsgálatok esetében a romlási tényezőket más járművekre és 
járműtípusokra is ki kell terjesz teni, feltéve, hogy az alábbiak közül mindk ét feltétel teljesül:
a)a járművek ugyanabba a 6.7.5. szakaszban meghatározott tartóssági családba tartozn ak;
b)a tartóssági családon belül kapott, legrosszabb eset szer inti romlási tényező (DF) kerül alkalmazásra. Ha a 
kiter jeszt és azokra a járművekre is irányadó, amelyek ciklus-energiaigé nye nagy obb, mint azé a járművé, 
amelyre a romlási tényezőket megállapították, akkor a legrosszabb eset szer inti romlási tényezőt arra a 
járműre kell meghatározni, amely a kibocsátáscsökke ntő rendszer bemeneténél a 7.6.2. szakaszban 
előír taknak megfel elően mér t legmagasa bb hőmérsékleti értékkel bír.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/40 2021.11.26.  
7.6.2. A kibocsátáscsökk entő berendezés bemenet énél a hőmérsékletnek alacsonyabbnak kell lennie, mint annak a 
járműnek a hőmérséklet e plusz 50° C, amelyet a romlási tényező meghatározása céljából vizsgálnak. Ezt a 
következ ő állandósított körülmény ek között kell ellenőr izni. A C4. melléklet 1.2. szakaszában foglalt, a 
kiter jeszt ett tartóssági családra vonatk ozó követelmén yeknek megf elelő járművet fel kell gyorsítani a jármű 10 
km/h-val csökkent ett végsebességére vagy 120 km/h sebességre (amelyik alacsonyabb), és ezen az állandó 
sebességen kell tartani legalább 15 percig az 1. típusú vizsgálat szer inti terhelésbeállítások mellett. Ezen 
időtar tamot követően bármik or legalább 2 percen át mér ni kell a hőmérsékletet a katalizátor bemeneténél, 
mik özben a járművet ezen az állandó sebesség en tartják; az átlagos hőmérsékleti értéket kell reprezentatív 
értéknek tekint eni.
7.7. Kiter jesztés az OBD tekint etében
Az OBD tekint etében a típusjóváhagyás kiter jeszthető a 6.8.1. szakaszban meghatározott, jóváhagy ott OBD- 
családba tartozó járművekre is.
8. A GYÁRT ÁS MEGFELELŐSÉGE
8.1. Az ezen előírás szer inti típusjó váhagyás alapján gyár tott valamenny i járműnek meg kell felelnie a jóváhagy ott 
járműtípusnak. A gyár tásmegfelelőség ellenőrzésére szolgáló eljárásoknak meg kell felelniük az 1958. évi 
megállapodás 1. függelék ében (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev .3) előír t feltételeknek és az alábbi 
követelmén yeknek:
8.1.1. A gyár tóna k gondosk odnia kell a megfelelő intézkedések és dokumentált ellenőrzési tervek meg létéről, illetve 
megvalósításáról, és az ezen előírásban meghatározott idők özönk ént végre kell hajtania a szükséges 
vizsgálatokat a jóváhagy ott típusnak való folyamat os megfelel őség igazolása érdekében. A gyár tónak meg kell 
szereznie a felelős hatósá g hozzájár ulását ezekre az intézk edésekre és ellenőrzési tervekre. A felelős hatós ágnak 
meghatározott idők özönké nt ellenőrzéseke t kell végeznie. Ennek az ellenőrzésnek a term ékmegfe lelőségi és a 
folyamat os ellenőrzési intézkedések részeként a gyár tó- és vizsgálati létesítmén yekre is ki kell terjed nie. A 
felelős hatóság szükség esetén további vizsgálatok elvégzését is előírhatja.
8.1.2. A gyár tónak a gyár tásmegfelelősé get a 8/1. és a 8/2. táblázat szer inti megf elelő vizsgálatok, valamint adott 
esetben a 6. szakasz A. táblázata szer int OBD-k övetelmén yek alapján kell ellenőr iznie. Adott esetben, és ha az 
A. táblázat előír ja, a gyár tónak meg kell határoznia és be kell jelent enie az OBFCM-eszk öz pont ossági értékét 
az 5. függel ékben foglaltakkal összhangban.
A gyár tásmegf elelőség ellenőrzésére szolgáló konkrét eljárásokat a 8.2–8.4. szakasz, valamint az 1–4. függ elék 
tartalmazza.
8/1. táblázat
1. típus – A különböző járműtípusokra alkalmazandó 1. típusú gyár tásmegf elelőségi követelmény ek 
Járműtípus Kritikus kibocsátás CO 2-kibocsátásÜzemany ag- 
haték onyságElektromosenergia- 
fogyasztás
Tisztán belső égésű 
motorra l felszerelt 
jármű1A. és 1B. szint 1A. szint 1B. szint Nem alkalmazandó
Nem külső feltölt ésű 
hibr id elektromos 
jármű1A. és 1B. szint 1A. szint 1B. szint Nem alkalmazandó
Külső feltölt ésű hibr id 
elektromos jármű1A. és 1B. szint :
CD(1)(tölt éslemerítés) 
és CS 
(töltésf enntar tás)1A. szint: Csak CS 
(töltésf enntar tás)1B. szint : Csak CS 
(töltésf enntar tás)1A. és 1B. szint :
mindk ét esetben csak 
CD
Tisztán elektromos 
járműNem alkalmazandó Nem alkalmazandó Nem alkalmazandó 1A. és 1B. szint
Nem külső feltölt ésű 
üzemany agcellás 
hibr id járműNem alkalmazandó Nem alkalmazandó Mentesül Nem alkalmazandó
Külső feltölt ésű 
üzemany agcellás 
hibr id járműNem alkalmazandó Nem alkalmazandó Mentesül Mentesül
(1)Csak akkor, ha belső égésű motor t műk ödtetnek a gyár tásmegfel előség ellenőrzésére irányuló, érvény es 1. típusú töltéslemerítési 
vizsgálat során.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/41  
8/2. táblázat
4. típus – A különböző járműtípusokra alkalmazandó 4. típusú gyár tásmegf elelőségi követelmény ek 
Járműtípus Párolgási kibocsátások
Belső égésű motorra l felszerelt jármű 1A. szint ((1))
1B. szint ((2))
Nem külső feltölt ésű hibr id 
elektromos jármű1A. szint ((1))
1B. szint ((2))
Külső feltöltésű hibr id elektromos 
jármű1A. szint ((1))
1B. szint ((2))
Tisztán elektromos jármű Nem alkalmazandó
Nem külső feltölt ésű üzemany agcellás 
hibr id járműNem alkalmazandó
Külső feltöltésű üzemanyagcellás 
hibr id járműNem alkalmazandó
(1)Csak benzinnel üzemelő járművek esetében, az egyfa jta üzemanyagg al műk ödő gázüzemű járművek kivétel ével.
(2)Csak benzinnel üzemelő járművek esetében.
8.1.3. Gyár tásmegfelelősé gi család
A gyár tó a gyár tásmegfele lőségi családot feloszthatja kisebb gyár tásmegfelelőségi családokra.
Ha a járműgyár tás különböző gyár tóüzem ekben történik, minden egyes üzemhez különböző gyár tásmegfe ­
lelőségi családot kell létrehozni. Egy interpolációs család egy vagy több gyár tásmegfelelőségi családba is 
tartozhat .
Az 1A. szint esetében:
A gyár tó kérheti e gyár tásmegfelelőségi családok összevoná sát. A felelős hatóság a gyár tó által benyújtott 
bizonyít ékok alapján értékeli, hogy az összevon ás indok olt-e.
Az 1B. szint esetében:
A különböző gyár tóüzeme kből szár mazó gyár tásmegfelelőségi családok a gyár tó kérésére összevon hatók. Az 
1. típusú vizsgálatok nál ez csak akkor engedély ezett, ha az egyes gyár tóüzem ek tervezett éves gyár tási 
volumene kevesebb, mint 1 000 egység.
8.1.3.1. Gyár tásmegfelelősé gi család az 1. típusú vizsgálat tekint etében
A gyár tó által az 1. típusú vizsgálat (ideér tve adott esetben és amenn yiben elő van írva, az OBFCM-eszk öz 
pontosságának meghatározását) tekintet ében végzett gyár tásmegfe lelőségi ellenőrzés céljából a járműcsalád 
alatt a 8.1.3.1.1. és a 8.1.3.1.2. szakaszban meghatározott gyár tásmegfelelőségi család értendő.
8.1.3.1.1. A 6.3.2. szakaszban leírt interpolációs családok esetében, melyeknél a 12 hónapra tervezett gyár tási volumen 
meghaladja az 1 000 járművet, az 1. típusú vizsgálat gyár tásmegfelelőségi családjának meg kell egyeznie az 
interpoláci ós családdal.
8.1.3.1.2. A 6.3.2. szakaszban leírt interpolációs családok esetében, melyeknél a 12 hónapra tervezett gyár tási volumen 
legfeljebb 1 000 jármű, egyazon gyár tásmegfelelőségi családba több interpoláci ós család is tartozhat, 12 
havonta legfeljebb 5 000 járműnek megf elelő kombinált maximális gyár tási volumenig. A felelős hatóság 
kérésére a gyár tónak igazolnia kell, hogy ezen interpoláci ós családok összevon ása indok olt, és be kell nyúj tania 
ennek műszaki kritériumait, biztosítva, hogy a családok közötti hasonlóság igen nagy , például a következő 
esetekben:
(a) több interpoláci ós család összevoná sa, amelyek et azér t osztot tak fel, mer t túllépt ék a 30 g/km CO2 
maximális interpolációs tartomán yt;
(b) olyan interpoláci ós családok, amelye ket azér t osztott ak fel, mer t ugyanazon belső égésű motorhoz 
különböző motor teljesítmény-ér tékek tartozn ak;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/42 2021.11.26.  
(c) olyan interpoláci ós családok, amelyek azér t lette k felosztva, mer t az n/v hányadosok éppen meghaladják 
a 8 %-os tűrést ;
(d) olyan interpoláci ós családok, amelyek et felosztottak, de továbbra is megfel elnek az egye tlen adott 
interpolációs családra vonatk ozó összes kritériumnak.
8.1.3.2. Gyár tásmegfelelősé gi család a 4. típusú vizsgálat tekint etéb en
A gyár tó által a 4. típusú vizsgálatok tekintet ében végzett gyár tásmegfelelőségi ellenőrzés céljából a járműcsalád 
alatt gyár tásmegfelelőségi járműcsalád értendő, amelynek meg kell egyeznie a 6.6.3. szakaszban meghatározott 
párolgási kibocsátási családdal.
8.1.3.3. Gyár tásmegfelelősé gi család az OBD tekint etéb en
A gyár tó által az OBD tekint etében végzett gyár tásmegfelelősé gi ellenőrzés céljából a járműcsalád alatt a 
gyár tásmegfelelősé gi járműcsalád értendő, amelynek meg kell egye znie a 6.8.1. szakaszban meghatározott 
OBD-családdal.
8.1.4. Vizsgálati gyak oriság az 1. típusú vizsgálat esetében
8.1.4.1. Az 1A. szint esetében:
A gyár tó által végzett term ékellenőrzé s gyak oriságát az 1. típusú vizsgálat esetében az ISO 31000:2018 – 
„Kockázatmenedzsment. Irán yelvek” nemzetk özi szabvánn yal összhangban lévő kockázat elemzési módszer 
alapján kell meghatározni, és az ellenőrzést gyár tásmegfelelőségi járműcsaládonként legaláb b 12 havonta el 
kell végez ni.
Az 1B. szint esetében:
A gyár tó által végzett termékellenőrzést az 1. típusú vizsgálat esetében gyár tásmegfelelősé gi járműcsaládonként 
legalább 12 havonta egyszer el kell végez ni.
8.1.4.2. Ha a gyár tásmegfelelőségi járműcsaládon belül gyár tott járművek száma meghaladja a 7 500 járművet 12 
hónapon belül, akkor a gyár tásmegfelelősé gi családonkén t elvégzendő minimális ellenőrzési gyak oriságot úgy 
kell meghatározni, hogy a 12 hónapra tervezett gyár tási volume nt elosztjuk 5 000 -rel, majd az eredmény t 
matematika ilag a legk özelebbi egész számra kerekítjük.
8.1.4.3. Az 1A. szint esetében:
Ha a gyár tásmegfele lőségi családon belül gyár tott járművek száma 12 hónap alatt meghaladja a 17 500
járművet, akkor gyár tásmegfe lelőségi családonkén t legalább 3 havonta egy ellenőrzést el kell végezni.
Az 1B. szint esetében:
Ha a gyár tásmegfelelőségi családon belül gyár tott járművek száma meghaladja a havi 5 000 járművet, akkor 
gyár tásmegfelelősé gi családonkén t legalább havonta egy ellenőrzést el kell végezni.
8.1.4.4. A termékellenőrzések et egye nletesen kell elosztani a 12 hónapos időszak vagy a gyár tási időszak során, 
amennyiben utóbb i rövidebb, mint 12 hónap. Az utol só term ékellenőrzés eredmény ének 12 hónapon belül 
meg kell születnie, kivéve, ha a gyár tó indok olni tudja, hogy legfe ljebb egy hónapos meghosszabbításra van 
szük sége.
8.1.4.5. A gyár tónak havonta ellenőr iznie kell a gyár tásmegfe lelőségi család 12 hónapos időszakra tervezett gyár tási 
volumenét, és tájék oztatnia kell a felelős hatóságot arról, ha a tervezett gyár tási volumenben bekövetkező 
bármilyen változás a gyár tásmegfelelőségi család méretének vagy az 1. típusú vizsgálat gyak oriságának 
változását okozza.
8.1.5. Vizsgálati gyak oriság a 4. típusú vizsgálat esetében
Évente egyszer véletlenszerűen ki kell választani egy járművet a 8.1.3.2. szakaszban szereplő gyár tásmegfe ­
lelőségi járműcsaládból, és alá kell vetni a 4. függ elékben leírt három vizsgálatnak .HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/43  
8.1.6. A felelős hatóság által végzett ellenőrzések
A felelős hatós ágnak ellenőr iznie kell a gyár tó intézk edéseit és dokumentált ellenőrzési terveit a gyár tó 
telephely én, minden esetben legalább 12 havonta egy alkalommal.
Interp olációs módszer alkalmazása esetén az ellenőrzési folyamat részeként a felelős hatóság által vagy kérésére 
elvégezhető az interpoláci ós számítás ellenőrzése.
Ha a felelős hatóság nem tekinti megfelelőnek az ellenőrzés eredmény ét, akkor a járműgyár tás 
megfelelőség ének ellenőrzése céljából a 8.2–8.4. szakaszban ismer tetettek szer int fizikai vizsgálatoka t kell 
elvégezni közvetlenül a sorozatgyár tású járműveken.
Csak az 1A. szint esetében
A gyár tó intézk edéseinek és dokumentált ellenőrzési terveinek az ISO 31000:2018 – „Kockázatmenedzsment. 
Irány elvek” nemzetk özi szabvánnyal összhangban lévő kockázatelemzési módszeren kell alapulniuk .
8.1.7. A felelős hatóság által fizikai vizsgálatok formájában végzett ellenőrzések
Az 1A. szint esetében:
A felelős hatósá g által fizik ai vizsgálatok formájában végzett ellenőrzés normál gyak oriságát a gyár tó 
ellenőrzési eljárásának eredmény ei alapján, kockázat elemzési módszer rel kell meghatározni, de a 
gyak oriságnak minden esetben el kell érnie a háromévent e legalább egy ellenőrző vizsgálatot. A felelős 
hatóságnak ezeket a fizik ai kibocsátásvizsgálat okat a sorozatgyár tású járműveken a 8.2–8.4. szakaszban 
ismer tetettek szer int kell elvégez nie.
Abban az esetben, ha a fizikai vizsgálatokat a gyár tó hajtja végre, a felelős hatóságnak a vizsgálatok során jelen 
kell lennie a gyár tó létesítmény ében.
Az 1B. szint esetében:
A felelős hatóság által fizikai vizsgálatok formájában végzett ellenőrzések normál gyak oriságának el kell érnie a 
háromévente legalább egy ellenőrző vizsgálatot. A felelős hatóságnak ezek et a fizik ai kibocsátásvizsgálat okat a 
sorozatgyár tású járműveke n a 8.2–8.4. szakaszban ismer tetettek szer int kell elvég eznie.
Abban az esetben, ha a fizikai vizsgálatokat a gyár tó hajtja végre, a felelős hatóságnak a vizsgálatok során jelen 
kell lennie a gyár tó létesítmény ében.
8.1.8. Jelentést étel
A felelős hatóságnak a gyár tói megfelelőség ellenőrzése érdek ében végzett valamenny i ellenőrzési vizsgálat és 
fizikai vizsgálat eredmény ét jegyzők önyveznie kell, és azt legalább 10 éven át meg kell őriznie. Ezeket a 
jegyzők önyvek et más felelős hatósá gok számára is elérhetővé kell tenni.
8.1.9. Meg nem felelés
Meg nem felelés észlelése esetén az 1958. évi megállapodás 4. cikke alkalmazandó.
8.2. A megfelelőség ellenőrzése az 1. típusú vizsgálat tekint etéb en
8.2.1. Az 1. típusú vizsgálatot a 8.1.3.1. szakaszban leírt gyár tásmegfe lelőségi járműcsalád valamely érvény es 
tagjának legalább három sorozatgyár tású járművén kell elvégez ni.
8.2.2. A járműveket véletlenszerűen kell kiválasztani a gyár tásmegfelelősé gi járműcsaládból. A gyár tó már nem 
végezhet semmily en beállítást a kiválaszt ott járműveken.
Amennyiben a gyár tásmegfelelőségi családba tartozó járműveket különböző gyár tóüzemekben állítják össze, a 
felelős hatósá g kérésére a gyár tónak más és más gyár tóüzemből kell kiválasztania a járműveket anélkül, hogy a 
gyár tóüzem en belüli véletlenszerű kiválasztás elve sérülne.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/44 2021.11.26.  
Amennyiben több interpoláci ós család tartozik a gyár tásmegfelelőségi családba, a felelős hatós ág kérésére a 
gyár tónak más és más interpoláci ós családból kell kiválasztania a járműveket anélkül, hogy az interpol ációs 
családon belüli véletlenszerű kiválasztás elve sérülne.
8.2.3. Az 1. típusú vizsgálat menete
8.2.3.1. Az adott esetnek megfel elően, a 8/1. táblázattal összhangban a kritikus kibocsátást, a CO2-kibocsátást, az 
üzemanyag-hat ékonyság ot és az elektromosenergia-f ogyasztást az 1. függ elékben meghatározott egyedi 
követelmén yeknek és eljárásoknak megfel elően kell ellenőr izni. Az adott esetnek megf elelően és amennyi ben 
elő van írva, a gyár tónak meg kell határoznia és be kell jelent enie az OBFCM-eszk öz pontossági értékét az 5. 
függelékk el összhangban.
8.2.3.2. A vizsgálati kritériumok kiszámításához és az elutasító vagy elfogadó dönt éshez szükséges statisztikai eljárást 
a 2. függelék és a 8/1. ábra folyamatábrája írja le.
Az adott esetnek megf elelően, a 8/1. táblázattal összhangban a gyár tásmegfelelőségi járműcsalád gyár tása nem 
megfelelőnek minősül, ha a 2. függ elék vizsgálati kritériumai szer int elutasító dönt és született egy vagy több 
kritikus kibocsátás, a CO 2-kibocsátás, az üzemanyag-hat ékonyság vagy az elektromosenergia-f ogyasztás 
tekint etében.
Az adott esetnek megfelel ően, a 8/1. táblázattal összhangban a gyár tásmegfelelőségi járműcsalád gyár tása 
megfelelőnek minősül, ha a 2. függelék vizsgálati kritériumai szer int elfogadó dönt és születe tt valamenny i 
kritikus kibocsátás, a CO2-kibocsátás, az üzemany ag-haték onyság, valamint az elektromosenergia-f ogyasztás 
tekint etében.
Az adott esetnek megfelel ően, a 8/1. táblázattal összhangban, ha valamely kritikus kibocsátás tekintet ében 
elfogad ó döntés született, ezt a dönt ést nem változ tathatja meg semmily en más, a többi kritikus kibocsátás, a 
CO 2-kibocsátás, az üzemany ag-haték onyság , illetve az elektromosenergia-f ogyasztás vonatk ozásában végzett 
további vizsgálat eredmény e.
Az adott esetnek megf elelően, a 8/1. táblázattal összhangban, ha nem születik elfogad ó dönt és valamenny i 
kritikus kibocsátás, a CO2-kibocsátás, az üzemany ag-haték onyság, illetve – adott esetben – az elektromo ­
senergia-f ogyasztás tekintet ében, a mintát egy, a 8.2.2. szakasz szer int kiválaszt ott további járművel kell 
kiegészít eni, amelyen el kell végezni az 1. típusú vizsgálatot. A 2. függelékben leírt statisztikai eljárást addig 
kell ismételni, amíg valamenny i kritikus kibocsátás, a CO 2-kibocsátás, az üzemany ag-haték onyság, illetve az 
elektromos energiaf ogyasztás tekint etéb en elfogad ó dönt és nem születik.
A minta maximális mérete:
Az 1A. szint esetében 16 jármű.
Az 1B. szint esetében 32 jármű a kritikus kibocsátások tekintet ében, illetve 11 jármű az üzemany ag- 
haték onyság és az elektromosenergia-f ogyasztás tekint etéb en.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/45  
8/1. ábra
A gyár tásmegfelelőségi vizsgálati eljárás folyamatábr ája az 1. típusú vizsgálathoz
8.2.4. Bejáratási tényezők
8.2.4.1. Az 1A. szint esetében:
A gyár tó kérésére és a felelős hatósá g jóváhagyá sával a gyár tásmegfele lőségi családba tartozó járművön a 
kritikus kibocsátások , a CO2-kibocsátás és/vagy az elektromosenergia-f ogyasztás szár maztatott bejáratási 
tényezőinek meghatározása céljából bejáratási vizsgálati eljárás végez hető a 3. függ elékben leírt vizsgálati 
eljárásnak megfelelően.
Az 1B. szint esetében:
A gyár tó kérésére és a felelős hatóság jóváhagyásá val a gyár tásmegfe lelőségi családba tartozó járműv ön az 
üzemanyag-hat ékonyság és/vagy az elektromosenergia-f ogyasztás szár maztat ott bejáratási tényezőinek 
meghatározása céljából bejáratási vizsgálati eljárás végez hető a 3. függ elékben leírt vizsgálati eljárásnak 
megfelelően.
8.2.4.2. A szár maztatott bejáratási tényezők alkalmazása céljából a gyár tásmegfe lelőségi vizsgálati jármű Dj kilométer - 
számlálójának lehetőleg a követk ező értékek között kell lennie: a Di bejáratási vizsgálati jármű bejáratás előtti 
futásteljesítmén ye az első vizsgálat kezdetén –10 km és a Di bejáratási vizsgálati jármű bejáratás előtti futástelje ­
sítmény e a második vizsgálat kezdetén +10 km.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/46 2021.11.26.  
8.2.4.3. Az 1A. szint esetében:
A gyár tó választása szer int a CO 2-kibocsátásra egy 0,98 g/km-es rögzített bejáratási tényező alkalmazható , ha a 
rendszer kilométer -számlálója a gyár tásmegfelelőségi vizsgálat kezd etén legfe ljebb 80 km-t mutat. Ha a 
rögzített bejáratási tényezőt alkalmazzák a CO 2-kibocsátásra, akkor a kritikus kibocsátásokra és az elektromo ­
senergia-f ogyasztásra nem kell bejáratási tényezők et alkalmazni.
Az 1B. szint esetében:
A gyár tó választása szer int az üzemanya g-haték onyság ra egy 1,02 km/l-es rögzített bejáratási tényező 
alkalmazható, ha a rendszer kilométer -számlálója a gyár tásmegfe lelőségi vizsgálat kezdetén legfeljebb 80 km-t 
mutat. Ha a rögzít ett bejáratási tényezőt alkalmazzák az üzemany ag-haték onyságra, akkor az elektromo ­
senergia-f ogyasztásra nem kell bejáratási tényezők et alkalmazni.
8.2.4.4. A bejáratási tényezőt kell alkalmazni a gyár tásmegfe lelőségi vizsgálat eredmény ére, amelyet a B7. melléklet 
A7/1. táblázatának 4c. lépése, illetve a B8. melléklet A8/5. táblázatának 4c. lépése szer int kell kiszámítani.
8.2.4.5. A vizsgálati cella korrekciója
Kizárólag az 1B. szint esetében:
Amennyiben egyértelmű műszaki különbség áll fenn a típusjóváhagyáshoz használt vizsgálati berendezés és a 
gyár tásmegfelelősé ghez használt vizsgálati berendezés között, lehetőség van a vizsgálati cella korrekciójára. A 
vizsgálati cella korrekcióját a vizsgálati jegyzők önyv ben rögzíte ni kell.
8.2.5. A vizsgálati üzemanyag
8.2.5.1. A 4. típusú vizsgálat során a B3. melléklet 7. szakaszának előírásai szer inti referencia-üzemanyag használandó.
Az 1A. szint esetében:
Az összes többi vizsgálatot kereskedelmi forgalomban kaphat ó üzemany aggal kell elvégezni. A gyár tó kérésére 
azonban az 1. típusú vizsgálathoz a B3. melléklet előírásai szer inti referencia-üzeman yagok is felhasználhatók.
Az 1B. szint esetében:
Az összes többi vizsgálatot a B3. mellékletben az 1. típusú vizsgálathoz előír t referencia-üzeman yagokkal kell 
elvégezni. A gyár tó kérésére azonban az A3. függ elék 1.7. szakasza szer inti bejáratáshoz a futásteljesítmé ny- 
vizsgálat kereskedelmi forgalomban kaphat ó üzemany aggal is elvég ezhető.
8.2.5.2. LPG- vagy földgáz-/biometán-üzemű járművek esetében a gyár tás megfelelőség ére vonatk ozó vizsgálatoka t el 
lehet vége zni olyan kereske delmi forgalomban kapható üzemany aggal, amelynek C3/C4 arány a a referencia- 
üzemanyagok arány ai közé esik LPG esetében, illetve a nagy és a kis fűtőér tékű üzemanyagok valamelyikének 
arányai közé esik földgáz/biometán esetében. A felelős hatósághoz minden esetben be kell nyújtani egy 
üzemanyag-elemzést.
8.2.6. Az 1. típusú gyár tásmegfelelőségi vizsgálat sebességgör be-tűréseire és menetgö rbe-jelzőszámaira vonatk ozó 
érvény ességi kritériumok
A sebességg örbe-tűréseknek és a menetgö rbe-jelzőszámoknak meg kell felelniük a B6. melléklet 2.6.8.3. 
szakaszában meghatározott kritériumoknak.
8.3. A megfelelőség ellenőrzése a 4. típusú vizsgálat tekint etében
8.3.1. A gyár tás megfelelőnek minősül, ha a 8.1.5. szakasz szer int kiválasztott és vizsgált jármű valamenny i vizsgálati 
követelmén ynek megfelel .
8.3.2. Ha a vizsgált jármű nem felel meg a 8.3.1. szakasz szer inti követ elmény eknek , akkor indok olatlan késedelem 
nélkül ugyanabból a járműcsaládból véletlenszerűen ki kell választani négy további járművet, és alá kell vetni 
őket a 4. függ elékben leírt vizsgálatokn ak.
A gyár tás megf elelőnek minősül, ha az első sikertelen vizsgálat észlelését követő 6 hónapon belül legalább 
három ilyen jármű esetében a követelmé nyek teljesülnek .HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/47  
8.3.3. Ha a vizsgált járművek nem felelnek meg a 8.3.2. szakasz szer inti követelmén yeknek, akkor indok olatlan 
késedelem nélkül ugyanabból a járműcsaládból véletlenszerűen ki kell választani egy új mintát, és alá kell vetni 
a C3. mellékletben leírt vizsgálatokna k.
Ha a vizsgált jármű nem felel meg a C3. melléklet szer inti követelmén yeknek, akkor ugyanabból a 
járműcsaládból véletlenszerűen ki kell választani még négy további járművet, és alá kell vetni őket a C3. 
mellékletben leírt vizsgálatokn ak.
A gyár tó kérésére a C3. mellékletben leírt gyár tásmegfelelőségi vizsgálatokn ál a típusjó váhagyásk or levezetett 
átereszt ési tényező (PF) vagy a rögzített áteresztési tényező (APF) is alkalmazható.
A gyár tás megf elelőnek minősül, ha az első siker telen vizsgálat észlelését követő 24 hónapon belül legalább 
három ilyen jármű esetében a követelmé nyek teljesülnek .
8.3.3.1. A C3. mellékletben leírt azon gyár tásmegfe lelőségi vizsgálatok esetében, amelyek et 20 000 km-nél alacsonyabb 
futásteljesítmén yű járművön végeznek el, a C3. melléklet 5.1. szakasza szer int öregít ett aktívszén-tar tályt kell 
használni. Ez lehet a vizsgálati jármű eredeti aktívszén-tar tálya vagy valamily en más, ugyanily en specifi kációval 
rendelkező tartály. A gyár tó kérésére ezeknél a vizsgálatoknál vagy a C3. melléklet 5.2. szakaszában 
meghatározott, a párolgási család típusjóváhagyásak or megállapított áteresztési tényező (PF) alkalmazandó, 
vagy a szintén a C3. melléklet 5.2. szakaszában meghatározott rögzít ett átereszt ési tényező (APF).
8.3.3.2. A gyár tó kérésére a C3. mellékletben leírt gyár tásmegfelelőségi vizsgálatok olyan járműv ön is elvég ezhetők , 
amely legalább 20 000 km-t és legfeljebb 30 000 km-t futott, és amelyen nem végez tek a vizsgálati eljárásban 
leírtaktól eltér ő módosításokat. Ha a vizsgálatot olyan járműv ön végzik, amelynek futásteljesítmén ye 
20 000 km és 30 000 km között van, az aktívszén-tar tály öregít ését el kell hagyni, és nem kell alkalmazni az 
átereszt ési tényezőt, illetve a rögzített áteresztési tényezőt sem.
A jármű összesített futásteljesítmén yétő l függ etlenül az üzemany agtól eltér ő hátt érkibocsátási források (pl. 
festékek, ragaszt ók, műan yagok, üzemanya g-/gőzvezeték ek, gumiabroncsok és egyéb gumi vagy polimer 
alkotóelemek) a C3. melléklet 6.1. szakasza szer int kizárhat ók.
8.4. A jármű megfel előségének ellenőrzése a fedélzeti diagnosztika tekint etében
8.4.1. Ha a jóváhagy ó hatóság azt állapítja meg, hogy a gyár tás minősége nem megfelelő, egy járművet 
véletlenszerűen ki kell választani a járműcsaládból, és alá kell vetni a C5. melléklet 1. függel éke szer inti 
vizsgálatokna k.
8.4.2. A gyár tást megf elelőnek minősül, ha ez a jármű megf elel a C5. melléklet 1. függ eléké ben leírt vizsgálatok 
követelmén yein ek.
8.4.3. Ha a vizsgált jármű nem teljesíti a 8.4.1. szakasz követelmén yeit, akkor ugyanabból a járműcsaládból további 
négy járművet kell véletlenszerűen kiválasztani, és ezek en kell elvégezni a C5. melléklet 1. függ elékéb en leírt 
vizsgálatokat. A vizsgálatoka t olyan járműveken is el lehet végezni, amelyek módosítások nélkül legfeljebb 
15 000 kilométer t futottak.
8.4.4. A gyár tás megfelelőnek minősül, ha lega lább három jármű megf elel a C5. melléklet 1. függ elékében leírt 
vizsgálatok követelmén yeinek.
9. SZANK CIÓK NEM MEGFELELŐ GYÁRT ÁS ESETÉN
9.1. Az ezen előírás szer inti adott járműtípusra megadott jóváhagyás visszav onható, ha nem teljesülnek a 8.1. 
szakaszban rögzített követelmé nyek, vagy ha a kiválaszt ott jármű(vek) nem felel(nek) meg a 8.1.2. szakaszban 
előír t vizsgálatok on.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/48 2021.11.26.  
9.2. Ha az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó valamely szerződő fél vissza von egy 
előzőleg általa megadott jóváhagyást, erről haladéktalanul tájék oztatnia kell az ezen előírást alkalmazó többi 
szerződő felet az ezen előírás A2. mellékletében foglalt mintának megf elelő nyomtatvány on.
10. A GYÁRT ÁS VÉGLEGES LEÁLLÍT ÁSA
Ha a jóváhagyás jogosultja véglegesen leállítja az ezen előírás szer int jóváha gyott járműtípus gyár tását, akkor 
erről értesít enie kell a jóváhagyást megad ó típusjó váhagy ó hatóságot. Az erre vonatk ozó értesítés 
kézhezvét elét követően a hatóságnak tájék oztatnia kell erről az 1958. évi megállapodásban részes és ezen 
előírást alkalmazó többi szerződő felet az ezen előírás A2. melléklet ében foglalt mintának megf elelő 
nyomtatván yon.
11. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK
11.1. Az ezen előírást alkalmazó szerződő felek az előírás hatálybalépését követő nyolc hónapig nem adhatnak ki 
típusjóváhagyást ezen előírás alapján.
12. ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
12.1. Az előírás 01. módosítássorozata hivatalos hatálybalépésének napjától, a szerződő felek köteleze ttségeitől 
eltér ve, az ezen előírást alkalmazó, valamint a 83. számú ENSZ-előírás 08. vagy későbbi módosítássorozatát is 
alkalmazó szerződő felek megtag adhatják az ezen előírás alapján megadott azon típusjó váhagyások 
elfogad ását, amelyek hez nem csatoltak a 83. számú ENSZ-előírás 08. vagy későbbi módosítássorozata szer inti 
jóváhagyást.
12.2. Ez a szakasz kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik.
Kizárólag az 1A. szintű jóváhagyások esetében, az M és az N1 kategór iájú I. osztályú járművek vonatk ozásában 
2022. szept ember 1-jéig, illetve az N1 kateg óriájú II. és III. osztályú, valamint az N2 kategór iájú járművek 
vonatk ozásában 2023. szep tembe r 1-jéig a szerződő felek elfogadhatják az uniós jogszabály ok szer inti 
típusjóváhagyásokat az ezen előírás rendelk ezéseinek való megf elelés bizony ítékak ént, az alábbi a)–d) 
pontokba n részlete zettek szer int:
a)Az ezen előírás C5. melléklet ében szereplő követelmén yek teljesülésének értékeléséhez szükséges 
hibaszimulációhoz alkalmazott, elhasználódott vagy hibás alkotóelemek előállítása céljából a jóváhagy ó 
hatóságnak el kell fogad nia a 83. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozatának 4a. melléklete szer int az 
M és az N1 kateg óriájú I. osztályú járművek vonatk ozásában 2017. szep tember 1-je előtt, illetve az N1 
kateg óriájú II. és a III. osztályú járművek , valamint az N2 kate góri ájú járművek vonatk ozásában 
2018. szep tembe r 1-je előtt elvégzett 1/I. típusú vizsgálatokat.
b)Az ezen előírás B6. mellékletének 1. függ elékében szereplő követ elmény ek teljesítése céljából a jóváhagy ó 
hatóságnak el kell fogad nia a 83. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozata 13. mellékletének 2. 
szakaszában meghatározott kiterjeszté si szabály okat teljesítő, WLTP interpolációs családba tartozó 
járművek esetében az M és az N1 kateg óriájú I. osztályú járművek vonatk ozásában 2017. szep tembe r 1-je 
előtt, illetve az N1 kateg óriájú II. és a III. osztályú járművek , valamint az N2 kateg óriájú járművek 
vonatk ozásában 2018. szept ember 1-je előtt a 83. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozata 13. 
mellékletének 3. szakaszáv al összhangban elvégzett eljárásokat.
c)Az ezen előírás C4. melléklet ében szereplő követelmén yek teljesít ése céljából a jóváhagy ó hatóságnak el kell 
fogad nia az olyan tartóssági vizsgálatokat , amelyek esetében az első 1/I. típusú vizsgálatot az M és az N1 
kateg óriájú I. osztályú járművek vonatk ozásában 2017. szep tember 1-je előtt, illetve az N1 kateg óriájú II. és 
a III. osztályú járművek , valamint az N2 kate góri ájú járművek vonatk ozásában 2018. szept ember 1-je előtt 
a 83. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozatának 9. melléklet ével összhangban végezt ék el.
d)Az ezen előírás C3. melléklet ében szereplő követelmén yek teljesít ése céljából a jóváhagy ó hatóságnak el kell 
fogad nia az (EU) 2016/646 rendelette l módosított 692/2008/EK rendelet VI. melléklet ében meghatározott 
vizsgálati eljárás alapján elvégzett olyan párolgási kibocsátási vizsgálatokat, amelyek et 2019. augusztus 31.
előtt alkalmaztak az Európai Unióban a párolgási kibocsátási családok jóváhagy ására.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/49  
13. A JÓVÁHA GYÁSI VIZSGÁL ATOK ELVÉGZÉSÉÉRT FELELŐS MŰSZAKI SZOLGÁL ATOK ÉS A TÍPUSJÓ VÁHA GYÓ 
HATÓS ÁGOK NEVE ÉS CÍME
Az 1958. évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó feleknek meg kell adniuk az Egyesült 
Nemzetek Szer vezete Titkárságának a jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséér t felelős műszaki szolgálatok nevét és 
címét, valamint a jóváhagyásokat megadó, illetve a más országok által kiadott jóváhagyásokat, kiterj eszt éseket, 
elutasításokat vagy vissza vonásokat igazoló értesít ések et fogadó típusjóváhagy ó hatóságok nevét és címét.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/50 2021.11.26.  
1. függelék 
Az egyes járműtípusok gyár tásmegfelelőségi ellenőrzését célzó 1. típusú vizsgálat 
1. A TISZT ÁN BELSŐ ÉGÉSŰ MOTORRAL FELSZEREL T JÁRMŰVEK, A NEM KÜLSŐ FELTÖL TÉSŰ HIBRID ELEK TROMOS 
JÁRMŰVEK ÉS A KÜLSŐ FELTÖL TÉSŰ HIBRID ELEK TROMOS JÁRMŰVEK GYÁRT ÁSMEGFELELŐSÉGÉNEK ELLENŐRZÉSE 
A KRITIKUS KIBOCSÁ TÁSOK TEKINTETÉBEN
1.1. Minden járművet az adott jármű egyedi tömegt ehet etlenségi beállításának és kigur ulási menetellenáll ási 
paraméte reinek megfel elően beállított görgős fékpadon kell megvizsgálni. A görgős fékpadot a vizsgált jármű 
kigur ulási menetellenállási célér tékére kell beállítani a B4. melléklet 7. szakaszában meghatározott eljárásnak 
megf elelően.
Kizárólag az 1B. szint esetében:
Tilos a (B4. melléklet 7. bekezdésében meghatározott) célér ték-megállapítási eljárás, ha a szár maztatott 
bejáratási tényező a 3. függelék 1.5.2. szakasza alapján kerül meghatározásra. Ebben az esetben ugyanazokat a 
fékpadbeállítási értékeket kell alkalmazni, mint a típusjóváhagy ás során.
1.2. Az alkalmazandó vizsgálati ciklus megeg yezik azzal, amelyet annak az interpolációs családnak a típusjóváha ­
gyásához használtak , amelybe a jármű tartozik.
1.3. Az elők ondicionálási vizsgálatot a B6. melléklet 2.6. szakasza, illetve adott esetben a B8. melléklet 4. függ eléke 
rendelk ezéseinek megfelel ően kell elvége zni.
1.4. A vizsgálati eredmény ek a tisztán belső égésű motorral felszerelt járművek esetében a B7. melléklet A7/1. 
táblázatának 9. lépése szer int, a nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és a külső feltöl tésű hibr id 
elektromos járművek töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó kritikus kibocsátása esetében a B8. melléklet 
A8/5. táblázatának 8. lépése szer int, a töltésle merítő üzemállapothoz tartozó kritikus kibocsátása esetében 
pedig a B8. melléklet A8/8. táblázatának 6. lépése szer int kiszámít ott értékek. Az alkalmazandó kritikus 
kibocsátási határér tékeknek való megfelelést az ezen előírás 6.3.10. szakaszában meghatározott elfogadási/ 
elutasítási kritériumok alkalmazásá val kell ellenőr izni.
Kizárólag az 1B. szint esetében
A külső feltöltésű hibr id elektromos járművek töltéslem erítési vizsgálata során az egyes alkalmazandó vizsgálati 
ciklusok kritikus kibocsátásának meg kell felelnie az ezen előírás 6.3.10. szakasza 1B. táblázatában 
meghatározott határér tékeknek, de ezt nem kell ellenőr izni az elfogad ási/elutasítási kritériumok alkalmazásával.
2. A TISZT ÁN BELSŐ ÉGÉSŰ MOTORRAL FELSZEREL T JÁRMŰVEK GYÁRT ÁSMEGFELELŐSÉGÉNEK ELLENŐRZÉSE A CO 2- 
KIBOCSÁ TÁS TÖMEGE / AZ ÜZEMANY AG-HA TÉK ONYS ÁG TEKINTETÉBEN
2.1. A járművet a B6. mellékletben ismer tetett 1. típusú vizsgálati eljárás szer int kell vizsgálni.
2.2. Az 1A. szint esetében:
E vizsgálat során a B7. melléklet A7/1. táblázatának 6. lépése alapján meg kell határozni a CO2-kibocsátás MCO2, 
c,6 töme gét.
Az 1B. szint esetében:
E vizsgálat során a B7. melléklet A7/1. táblázatának 5. lépése alapján meg kell határozni az üzemany ag- 
hatékonyság FEc,5 értékét.
2.3. Az 1A. szint esetében:
A gyár tásnak a CO2-kibocsátás tömeg e tekint etében való megfelel őségét a vizsgált jármű 2.3.1. szakaszban leírt 
értékei alapján és az ezen előírás 8.2.4. szakaszában meghatározott bejáratási tényező alkalmazásá val kell 
ellenőr izni.
Az 1B. szint esetében:
A gyár tás üzemany ag-haték onyság tekintet ében való megfelelőség ét a vizsgált jármű 1.3.1. szakaszban leírt 
értékei alapján és az ezen előírás 8.2.4. szakaszában meghatározott bejáratási tényező alkalmazásá val kell 
ellenőr izni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/51  
2.3.1. A CO2-kibocsátás tömeg ének értékei / az üzemanyag-hat ékonyság értékei a gyár tásmegfe lelőség ellenőrzéséhez
Az 1A. szint esetében:
Amenny iben az interpolációs módszer t nem alkalmazzák, a gyár tásmegfelelőség ellenőrzésére a CO 2-kibocsátás 
töme gének a B7. melléklet A7/1. táblázatának 7. lépése szer inti MCo2,c,7 értékét kell használni.
Amenny iben az interpolációs módszer t alkalmazzák, a gyár tásmegfelelőség ellenőrzésére a CO2-kibocsátás 
töme gének a B7. melléklet A7/1. táblázatának 10. lépése szer inti, az adott járműre vonatk ozó MCO2,c,,ind értékét 
kell használni.
Az 1B. szint esetében:
Amenny iben az interpoláci ós módszer t nem alkalmazzák, a gyár tásmegfelelősé g ellenőrzésére a B7. melléklet 
A7/1. táblázatának 8. lépése szer inti FEc,8 üzemanyag-hat ékonyság i értéket kell használni.
Amenny iben az interpolációs módszer t alkalmazzák, a gyár tásmegfelelőség ellenőrzésére a B7. melléklet A7/1. 
táblázatának 10. lépése szer inti, az adott járműre vonatk ozó FEc,,ind üzemany ag-haték onysági értéket kell 
használni.
3. A NEM KÜLSŐ FELTÖL TÉSŰ HIBRID ELEK TROMOS JÁRMŰVEK GYÁRT ÁSMEGFELELŐSÉGÉNEK ELLENŐRZÉSE A CO 2- 
KIBOCSÁ TÁS TÖMEGE / AZ ÜZEMANY AG-HA TÉK ONYS ÁG TEKINTETÉBEN
3.1. A jármű vizsgálatát a B8. melléklet 3.3. szakaszában leírtak szer int kell elvégezni.
3.2. Az 1A. szint esetében:
E vizsgálat során a B8. melléklet A8/5. táblázatának 6. lépése alapján meg kell határozni a nem külső feltöltésű 
hibr id elektromos jármű CO2-kibocsátásának MCO2 ,CS,c,6 tömeg ét.
Az 1B. szint esetében:
E vizsgálat során a B8. melléklet A8/5. táblázatának 4c. lépése alapján meg kell határozni a nem külső feltöl tésű 
hibr id elektromos jármű üzemany ag-haték onyságának FECS,c,4c értékét.
3.3. A gyár tásnak a CO 2-kibocsátás tömeg e vagy az üzemany ag-haték onyság tekint etében való megf elelőségét a 
vizsgált jármű 3.3.1. szakaszban leírt értékei alapján és az ezen előírás 8.2.4. szakaszában meghatározott 
bejáratási tényező alkalmazásá val kell ellenőr izni.
3.3.1. A CO2-kibocsátás tömeg ének értékei / az üzemanyag-hat ékonyság értékei a gyár tásmegfe lelőség ellenőrzéséhez
Az 1A. szint esetében:
Amenny iben az interpolációs módszer t nem alkalmazzák, a gyár tásmegfelelősé g ellenőrzésére a töltésfenntar tó 
üzemállapothoz tartozó CO2-kibocsátás tömeg ének a B8. melléklet A8/5. táblázatának 7. lépése szer inti MCO2,CS, 
c,7 értékét kell használni.
Amenny iben az interpolációs módszer t alkalmazzák, a gyár tásmegfe lelőség ellenőrzésére a töltésfenntar tó 
üzemállapothoz tartozó CO 2-kibocsátás tömeg ének a B8. melléklet A8/5. táblázatának 9. lépése szer inti, az 
adott járműre vonatk ozó MCO2,CS,c,ind értékét kell használni.
Az 1B. szint esetében:
Amenny iben az interpoláci ós módszer t nem alkalmazzák, a gyár tásmegfelelősé g ellenőrzésére a B8. melléklet 
A8/6. táblázatának 2. lépése szer inti, a töltésfen ntar tó üzemállapothoz tartozó üzemany ag-haték onyság FECS,c,1 
értékét kell használni.
Amenny iben az interpolációs módszer t alkalmazzák, a gyár tásmegfelelőség ellenőrzésére a B8. melléklet A8/6. 
táblázatának 3. lépése szer inti, az adott járműre vonatk ozó, a töltésfen ntar tó üzemállapothoz tartozó 
üzemany ag-haték onyság FECS,c,ind értékét kell használni.
4. A TISZT ÁN ELEK TROMOS JÁRMŰVEK GYÁRT ÁSMEGFELELŐSÉGÉNEK ELLENŐRZÉSE AZ ELEK TROMOSENER GIA- 
FOGY ASZT ÁS TEKINTETÉBEN
4.1. A jármű vizsgálatát a B8. melléklet 3.4. szakaszában leírtak szer int kell elvég ezni. A gyár tásmegfelelőség 
ellenőrzése során az 1. típusú vizsgálati eljárásra vonatk ozó, a B8. melléklet 3.4.4.1.3. szakasza szer inti 
megszakítási feltételt (egymást követ ő ciklusokból álló vizsgálati eljárás) és a B8. melléklet 3.4.4.2.3. szakasza 
szer inti megszakítási feltételt (rövidít ett vizsgálati eljárás) az első alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus 
befejezé sekor kell teljesít ettnek tekinteni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/52 2021.11.26.  
E vizsgálati ciklus során az újratölthető elektromosenergia-tároló rendszer(ek)ből történő EC DC,f irst,i egye náramú 
elektromosenergia-f elvételt a B8. melléklet 4.3. szakaszának megfel elően kell meghatározni, ahol ΔE REESS,j az 
összes újratölthe tő elektromosenergia-tároló rendszer elektromosenergia-vált ozása, dj pedig a vizsgálati ciklus 
alatt megtett tényleg es távolság.
4.2. A gyár tás elektromosenergia-f ogyasztás tekint etében való megf elelőségét a vizsgált jármű 4.2.1. szakaszban leírt 
értékei alapján kell ellenőr izni, amennyi ben a típusjóváhagyá st az egymást követ ő ciklusokból álló, 1. típusú 
vizsgálati eljárással hajtották végre, illetve az ellenőrzést a 4.2.2. szakaszban leírt értékek alapján kell elvég ezni, 
ha a típusjó váhagyás eljárása a rövidítet t 1. típusú vizsgálati eljárást követt e.
4.2.1. Az egymást követő ciklusokból álló, 1. típusú vizsgálati eljárás értékei a gyár tásmegfelelősé g tekint etéb en
Amenny iben az interpoláci ós módszer t nem alkalmazzák, a gyár tásmegfelelősé g ellenőrzésére a B8. melléklet 
A8/10. táblázatának 9. lépése szer inti EC DC,COP ,final elektromosenergia-f ogyasztási értéket kell használni.
Amenny iben az interpoláci ós módszer t alkalmazzák, a gyár tásmegfelelőség ellenőrzésére a B8. melléklet A8/10. 
táblázatának 10. lépése szer int az adott járműre vonatk ozó EC DC,COP ,ind elektromosenergia-f ogyasztási értéket 
kell használni.
4.2.2. A rövidíte tt, 1. típusú vizsgálati eljárás értékei a gyár tásmegfelelőség tekintet ében
Amenny iben az interpoláci ós módszer t nem alkalmazzák, a gyár tásmegfelelősé g ellenőrzésére a B8. melléklet 
A8/11. táblázatának 8. lépése szer inti EC DC,COP ,final elektromosenergia-f ogyasztási értéket kell használni.
Amenny iben az interpoláci ós módszer t alkalmazzák, a gyár tásmegfelelőség ellenőrzésére a B8. melléklet A8/11. 
táblázatának 9. lépése szer int az adott járműre vonatk ozó EC DC,COP ,ind elektromosenergia-f ogyasztási értéket 
kell használni.
5. A KÜLSŐ FELTÖL TÉSŰ HIBRID ELEK TROMOS JÁRMŰVEK GYÁRT ÁSMEGFELELŐSÉGÉNEK ELLENŐRZÉSE A CO 2- 
TÖMEGKIBOCSÁ TÁS/AZ ÜZEMANY AG-HA TÉK ONYS ÁG ÉS AZ ELEK TROMOSENER GIA-FOGY ASZT ÁS TEKINTETÉBEN
5.1. A gyár tó kérésér e különböző vizsgálati járművek használhat ók a töltésfen ntar tási és a töltéslemerít ési 
vizsgálatokh oz.
5.2. A töltésfen ntar tó üzemállapothoz tartozó CO 2-tömegkibocsátás / üzemany ag-haték onyság ellenőrzése a 
gyár tásmegfelelőség tekintet ében
5.2.1. A jármű vizsgálatát az 1. típusú töltésfen ntar tási vizsgálati eljárással, a B8. melléklet 3.2.5. szakaszában leírtak 
szer int kell elvégezni.
5.2.2. Az 1A. szint esetében:
E vizsgálat során a B8. melléklet A8/5. táblázatának 6. lépése alapján meg kell határozni a töltésfenntar tó 
üzemállapothoz tartozó CO2-kibocsátás MCO2,CS,c,6 tömeg ét.
Az 1B. szint esetében:
E vizsgálat során a B8. melléklet A8/5. táblázatának 4c. lépése alapján meg kell határozni a töltésfenntar tó 
üzemállapothoz tartozó üzemany ag-haték onyság FECS,c,4c értékét.
5.2.3. Az 1A. szint esetében:
A gyár tásnak a töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó CO 2-tömegkibocsátás szem pontjából való 
megf elelőségét a vizsgált járműre vonatk ozó, a töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó CO2-tömegkibocsátás 
tekintet ében az 5.2.3.1. szakaszban leírt értékek alapján és az ezen előírás 8.2.4. szakaszában meghatározott 
bejáratási tényező alkalmazásá val kell ellenőr izni.
Az 1B. szint esetében:
A gyár tásnak a töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó üzemany ag-haték onyság szem pontjából való 
megf elelőségét a vizsgált járműre vonatk ozó, a töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó üzemany ag- 
hatékonyság tekintet ében az 5.2.3.1. szakaszban leírt értékek alapján és az ezen előírás 8.2.4. szakaszában 
meghatározott bejáratási tényező alkalmazásával kell ellenőr izni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/53  
5.2.3.1. A töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó CO2-tömegkibocsátás/üzemanyag-hat ékonyság értékei a gyár tásmeg ­
felelőség szem pontjából
Az 1A. szint esetében:
Amenny iben az interpolációs módszer t nem alkalmazzák, a gyár tásmegfelelősé g ellenőrzésére a töltésfenntar tó 
üzemállapothoz tartozó CO2-kibocsátás tömeg ének a B8. melléklet A8/5. táblázatának 7. lépése szer inti MCO2,CS, 
c,7 értékét kell használni.
Amenny iben az interpolációs módszer t alkalmazzák, a gyár tásmegfe lelőség ellenőrzésére a töltésfenntar tó 
üzemállapothoz tartozó CO 2-kibocsátás tömeg ének a B8. melléklet A8/5. táblázatának 9. lépése szer int az 
adott járműre vonatk ozó MCO2,CS,c,ind értékét kell használni.
Az 1B. szint esetében:
Amenny iben az interpoláci ós módszer t nem alkalmazzák, a gyár tásmegfelelősé g ellenőrzésére a B8. melléklet 
A8/6. táblázatának 2. lépése szer inti, a töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó üzemanyag-hat ékonyság FECS,c 
értékét kell használni.
Amenny iben az interpolációs módszer t alkalmazzák, a gyár tásmegfelelőség ellenőrzésére a B8. melléklet A8/6. 
táblázatának 3. lépése szer int az adott járműre vonatk ozó, a töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó 
üzemany ag-haték onyság FECS,c,ind értékét kell használni.
5.3. A külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek gyár tásmegfele lőségének ellenőrzése a töltéslemerítő 
üzemállapothoz tartozó elektromosenergia-f ogyasztás tekintet ében
5.3.1. A jármű vizsgálatát a gyár tásmegfelelőség ellenőrzése során az 5.3.1.1. szakasz szer int kell elvégezni. Ha a 
jármű típusjóváhagyási eljárásának első szakaszában a motor nincs beindítva, a gyár tó választása szer int a 
jármű az 5.3.1.2. szakasz szer int is vizsgálható.
5.3.1.1. Az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat menet e
A jármű vizsgálatát az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálati eljárással, a B8. melléklet 3.2.4. szakaszában leírtak 
szer int kell végrehajtani. E vizsgálat során a B8. melléklet A8/8. táblázatának 9. lépése alapján meg kell 
határozni az elektromosenergia-f ogyasztás EC AC,CD értékét.
Amenny iben szükséges, a gyár tónak igazolnia kell, hogy el kell végez ni az újrat ölthető meghajt óenergia-tároló 
rendszer elők ondicionálását a gyár tásmegfe lelőségi eljárás előtt. Ebben az esetben a gyár tó kérésére és a 
jóváhagy ó hatóság beleegyezésével az újratölthető meghajt óenergia-tároló rendszer elők ondicionálását a 
gyár tásmegfelelőségi eljárás előtt kell elvégezni a gyár tói ajánlásoknak megfel elően.
5.3.1.2. Az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat első ciklusa
5.3.1.2.1. A jármű vizsgálatát a B8. melléklet 3.2.4. szakaszában leírt 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat szer int kell 
végreha jtani, az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálati eljárás megszakítási feltét elét pedig az első alkalmazandó 
WLTP vizsgálati ciklus befe jezések or kell teljesít ettnek tekinteni, és ez a feltét el lép az 1. típusú töltéslemerít ési 
vizsgálatra vonatk ozó, a B8. melléklet 3.2.4.4. szakasza szer inti megszakítási feltét el hely ébe.
E vizsgálati ciklus során az újratölthető elektromosenergia-tároló rendszer(ek)ből történő EC DC,f irst,i egye náramú 
elektromosenergia-f elvételt a B8. melléklet 4.3. szakaszának megfel elően kell meghatározni, ahol ΔE REESS,j az 
összes újratölthe tő elektromosenergia-tároló rendszer elektromosenergia-vált ozása, dj pedig a vizsgálati ciklus 
alatt megtett tényleg es távolság.
5.3.1.2.2. Ebben a ciklusban nem megen gedett a motor műk ödtet ése. A motor műk ödtet ése esetén a gyár tásmegfe lelőségi 
ellenőrzés során végzett vizsgálatot semmisnek kell tekint eni.
5.3.2. A töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó elektromosenergia-f ogyasztás tekin tetében való gyár tásmegfelelőség et 
a vizsgált jármű 5.3.2.1. szakaszban leírt értékei alapján kell ellenőr izni, amennyib en a járművet az 5.3.1.1. 
szakasz szer int vizsgálják, illetve az ellenőrzést az 5.3.2.2. szakaszban leírt értékek alapján kell elvég ezni, ha a 
járművet az 5.3.1.2. szakasz szer int vizsgálják.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/54 2021.11.26.  
5.3.2.1. A gyár tás megfelelőség e az 5.3.1.1. szakasz szer inti vizsgálat esetében
Amenny iben az interpoláci ós módszer t nem alkalmazzák, a gyár tásmegfelelősé g ellenőrzésére a B8. melléklet 
A8/8. táblázatának 16. lépése szer inti, a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó elektromosenergia-f ogyasztás 
EC AC,CD,final értékét kell használni.
Amenny iben az interpolációs módszer t alkalmazzák, a gyár tásmegfelelőség ellenőrzésére a B8. melléklet A8/8. 
táblázatának 17. lépése szer int az adott járműre vonatk ozó, a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó elektromo ­
senergia-f ogyasztás EC AC,CD,ind értékét kell használni.
5.3.2.2. A gyár tás megfelelőség e az 5.3.1.2. szakasz szer inti vizsgálat esetében
Amenny iben az interpoláci ós módszer t nem alkalmazzák, a gyár tásmegfelelősé g ellenőrzésére a B8. melléklet 
A8/8. táblázatának 16. lépése szer inti, a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó elektromosenergia-f ogyasztás 
EC DC,CD,COP ,final értékét kell használni.
Amenny iben az interpolációs módszer t alkalmazzák, a gyár tásmegfelelőség ellenőrzésére a B8. melléklet A8/8. 
táblázatának 17. lépése szer int az adott járműre vonatk ozó, a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó elektromo ­
senergia-f ogyasztás EC DC,CD,COP ,ind értékét kell használni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/55  
2. függelék 
A gyár tásmegfelelőség ellenőrzése az 1. típusú vizsgálat esetében – Statisztikai módszer 
1. E függ elék a gyár tásmegfelelőségnek az adott esettől függően és a 8/1. táblázattal összhangban a kritikus 
kibocsátások, a CO 2-kibocsátás, az üzemany ag-haték onyság és az elektromosenergia-f ogyasztás vonatk ozásában 
a tisztán belső égésű motorra l felszerelt járművek en, a nem külső feltöl tésű hibr id elektromos járműveke n, a 
tisztán elektromos járműveken és a külső feltölt ésű hibr id elektromos járműveken végzett 1. típusú vizsgálat 
szem pontjából történő ellenőrzéséhez alkalmazott eljárást, valamint adott esetben az OBFCM-eszk öz 
pont osságának ellenőrzésére szolgáló eljárást ismer teti.
Értelem szerűen és ezen előírás 8/1. táblázatával összhangban a kritikus kibocsátások, a CO 2-kibocsátás, az 
üzemany ag-haték onyság és az elektromosenergia-f ogyasztás mérését legaláb b 3 járműv ön kell elvég ezni, és 
számukat az elfogad ási vagy az elutasítási küszöbér ték eléréséig folyamat osan növelni kell. Az OBFCM-eszk öz 
pontos ságát adott esetben az N számú vizsgálatok mindegyik e esetében meg kell határozni.
2. KRITIKUS KIBOCSÁ TÁSOK
2.1. Statisztikai eljárás és elfogadási/elutasítási kritériumok
Az 1A. szint esetében:
Az N számú vizsgálatot és a vizsgált járművek x1, x2, … xN mérési eredmény eit figyele mbe véve meg kell határozni 
az Xtests átlagér téket és a VAR varianciát:
Xtests¼ðx1þx 2þx 3þ:::þx NÞ
N
valamint
VAR ¼ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx N – X testsÞ2
N – 1
A külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek teljes 1. típusú töltéslem erítési vizsgálata esetén az adott jármű 
teljes vizsgálat alatti átlagos kibocsátását egyetlen xi értéknek kell tekin teni.
Valamennyi vizsgálat esetén az alábbi három dönt és valamelyikét lehet meghozni a kritikus kibocsátások 
tekintet ében, az ezen előírás 6.3.10. szakaszának 1A. táblázata szer inti L kritikus kibocsátási határér ték alapján:
i. a járműcsalád elfogadható, ha Xtests<A•L – VAR
L
ii. a járműcsalád nem fogadhat ó el, ha Xtests>A•L – N – 3
13•VAR
L��
iii. további mérést kell végezni, ha:
A•L – VAR
L≤X tests≤A•L – N – 3
13•VAR
L��
A kritikus kibocsátások mérése során az A tényezőt 1,05-re kell beállítani.
Az 1B. szint esetében:
„A” eset: a gyár tó gyár tási szórása megf elelő.
A legalább 3 mintadarabot tartalmazó mintavét eli eljárás úgy van meghatározva, hogy a 40 %-ban gyár i hibás tétel 
vizsgálaton való megf elelésének valószínűsége 0,95 (a gyár tó kockázata = 5 %), míg a 65 %-ban gyár i hibás tételnél 
a megfelelés valószínűség e 0,1 (a fogyaszt ó kockázata = 10 %).
Az ezen előírás 6.3.10. szakaszának 1B. táblázatában megadott kritikus kibocsátások mindegyike esetében a 
következő eljárást kell alkalmazni (lásd ezen előírás 8.2.3.2. szakaszának 8/1. ábráját), ahol:HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/56 2021.11.26.  
L= a kritikus kibocsátás határér tékének természetes logaritmusa;
xi= a minta i-edik járművére vonatk ozó mér t érték természete s logaritmusa;
s= a gyár tási szórás becsült értéke (a mér t értékek term észet es logaritmusának figyelembevétele után);
n= az aktuális mintadarabok száma.
Meg kell határozni a minták próbastatisztikai értékét, amihez a határér téktől való szórások összegét a következő 
egye nlet szer int kell kiszámítani:
Ha a próbastatisztika értéke nagy obb, mint az elfogadási küszöbér ték az A2/1. táblázatban megadott 
mintaméretre vonatk ozóan, akkor a kritikus kibocsátás megf elel.
Ha a próbastatisztika értéke kisebb, mint az elutasítási küszöbér ték az A2/1. táblázatban megadott mintaméretre 
vonatk ozóan, akkor a szenny ező anyag nem felel meg; egyéb esetben egy újabb járművet vonn ak vizsgálat alá, és 
egy egységgel nagy obb mintamérett el újból elvégzik a számítást.
A2/1. táblázat
A mint améretre vonatk ozó elfoga dási/elutasít ási küszöbér tékek 
A megvizsgált járművek 
teljes száma (aktuális 
mintaméret)Elfogadási küszöbér ték Elutasítási küszöbér ték
3 3,327 –4,724
4 3,261 –4,79
5 3,195 –4,856
6 3,129 –4,922
7 3,063 –4,988
8 2,997 –5,054
9 2,931 –5,12
10 2,865 –5,185
11 2,799 –5,251
12 2,733 –5,317
13 2,667 –5,383
14 2,601 –5,449
15 2,535 –5,515
16 2,469 –5,581
17 2,403 –5,647
18 2,337 –5,713
19 2,271 –5,779
20 2,205 –5,845
21 2,139 –5,911
22 2,073 –5,977
23 2,007 –6,043HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/57  
24 1,941 –6,109
25 1,875 –6,175
26 1,809 –6,241
27 1,743 –6,307
28 1,677 –6,373
29 1,611 –6,439
30 1,545 –6,505
31 1,479 –6,571
32 –2,112 –2,112
„B” eset: a gyár tó gyár tási szórásának igazolása nem megf elelő vagy nem áll rendelk ezésre.
A legalább 3 mintadarabot tartalmazó mintavét eli eljárás úgy van meghatározva, hogy a 40 %-ban gyár i hibás tétel 
vizsgálaton való megf elelésének valószínűsége 0,95 (a gyár tó kockázata = 5 %), míg a 65 %-ban gyár i hibás tételnél 
a megfelelés valószínűség e 0,1 (a fogyaszt ó kockázata = 10 %).
Az ezen előírás 6.3.10. szakaszának 1B. táblázatában megad ott kritikus kibocsátások mér t értékei lognor mális 
eloszlásúnak tekintendők, és a mér t értékeket először a term észet es logari tmusuk segítség ével át kell alakítani. 
Jelölje m0 és m a minimális, illetve a maximális mintaméretet (m 0 = 3 és m = 32), és jelölje n az aktuális 
mintaszámot.
Ha a sorozatban mér t értékek term észet es loga ritmusai x1, x2..., xi és L a szenny ezőan yag határér tékének 
term észet es logaritmusa, akkor meg kell határozni az alábbiakat :
d1 = x1 – L
d¯
n¼1
n∑n
i¼1di
valamint
V2
n¼1
n∑n
i¼1ðdi–d¯
nÞ2
A2/2. táblázat
Minimális minta méret = 3 
Mintaméret (n)Elfogadási küszöbér ték 
(An)Elutasítási küszöbér ték 
(Bn)
3 –0,80381 16,64743
4 –0,76339 7,68627
5 –0,72982 4,67136
6 –0,69962 3,25573
7 –0,67129 2,45431
8 –0,64406 1,94369
9 –0,61750 1,59105
10 –0,59135 1,33295
11 –0,56542 1,13566
12 –0,53960 0,97970HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/58 2021.11.26.  
13 –0,51379 0,85307
14 –0,48791 0,74801
15 –0,46191 0,65928
16 –0,43573 0,58321
17 –0,40933 0,51718
18 –0,38266 0,45922
19 –0,35570 0,40788
20 –0,32840 0,36203
21 –0,30072 0,32078
22 –0,27263 0,28343
23 –0,24410 0,24943
24 –0,21509 0,21831
25 –0,18557 0,18970
26 –0,15550 0,16328
27 –0,12483 0,13880
28 –0,09354 0,11603
29 –0,06159 0,09480
30 –0,02892 0,07493
31 0,00449 0,05629
32 0,03876 0,03876
Az A2/2. táblázat az aktuális mintaszámhoz tartozó elfogadási (An) és elutasítási (Bn) küszöbér tékeket ismer teti. A 
próbastatisztika a d¯
n/Vn hányados, amely alapján a sorozat elfogad ásának vagy elutasításának meghatározása az 
alábbiak szer int történik:
ha mo < n < m:
i. a sorozat elfogad ható, ha d¯
n
Vn≤An
ii. a sorozat elutasítandó, ha d¯
n
Vn≥Bn
iii. további mérést kell végezni, ha An<d¯
n
Vn<Bn
Megjegyzések:
A következő rekurzív képlet ek a próbastatisztika egymást követő értékeinek kiszámításához használhatók:
3. CO2-kibocsátás, üzemany ag-haték onyság és elektromosenergia-f ogyasztásHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/59  
3.1. Statisztikai eljárás
Az 1A. szint esetében:
Az N számú vizsgálatot és a vizsgált járművek x1, x2, … xN mérési eredmény eit figyele mbe véve meg kell határozni 
az Xtests átlagér téket és az s szórást:
Xtests¼ðx1þx 2þx 3þ…þx NÞ
N
valamint
s¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx N – X testsÞ2
N – 1s
Az 1B. szint esetében:
Az N számú vizsgálatot és a vizsgált járművek x1, x2, … xN mérési eredmény eit figyele mbe véve meg kell határozni 
az Xtests átlagér téket és a σ szórást :
XtestsN ¼ðx1þx 2þx 3þ…þx NÞ
N
valamint
σ¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx 10 – X testsÞ2
10r
3.2. Statisztikai értékelés
Az 1A. szint esetében:
A CO2-kibocsátás értékeléséhez a normalizált értékeket a következők éppen kell kiszámítani:
xi¼CO 2test – i
CO 2declared – i
ahol:
CO 2 test-i az egyes i járművek mér t CO 2-kibocsátása
CO 2 declared-i az egyes i járművek megadott CO2-értéke
Az elektromosenergia-f ogyasztás (EC) értékeléséhez a normalizált értékeket a következők éppen kell kiszámítani:
xi¼ECtest – i
ECDC,COP – i
ahol:
EC test-i az egyes i járművek mér t elektromosenergia-f ogyasztása. Amennyiben a teljes 1. típusú 
töltéslemerít ési vizsgálatot alkalmazták, az EC test-i értéket az 1. függelék 5.3.1.1. szakasza 
szer int kell meghatározni. Amenny iben a gyár tásmegfelelőség ellenőrzésére csak az első ciklust 
vizsgálják, az EC test-i értéket az 1. függ elék 5.3.1.2. szakasza szer int kell meghatározni.
EC DC, COP -i az egye s i járművek megadott elektromosenergia-f ogyasztása a B8. melléklet 8. függ eléke szer int. 
Amenny iben a teljes 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálatot alkalmazták, az EC DC,COP ,i értéket az 1. 
függ elék 5.3.2.1. szakasza szer int kell meghatározni. Amenny iben a gyár tásmegfelelősé g 
ellenőrzésére csak az első ciklust vizsgálják, az EC COP ,i értéket az 1. függ elék 5.3.2.2. szakasza 
szer int kell meghatározni.
A normalizált xi értékeket kell használni az Xtests és az s paraméter 3.1. szakasz szer inti meghatározásához.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/60 2021.11.26.  
Az 1B. szint esetében:
Az üzemany ag-haték onyság értékeléséhez a normalizált értékeket a következők éppen kell kiszámítani:
xi¼FEtest – i
FEdeclared – i
ahol:
FE test-i az egyes i járművek mér t üzemanyag-hat ékonyság a
FE declared-i az egyes járművek megadott üzemanya g-haték onyság i értéke
Az elektromosenergia-f ogyasztás (EC) értékeléséhez a normalizált értékeket a következők éppen kell kiszámítani:
xi¼ECtest – i
ECDC,COP – i
ahol:
EC test-i az egyes i járművek mér t elektromosenergia-f ogyasztása. Amennyiben a teljes 1. típusú 
töltéslemerít ési vizsgálatot alkalmazták, az EC test-i értéket az 1. függelék 5.3.1.1. szakasza 
szer int kell meghatározni. Amenny iben a gyár tásmegfelelőség ellenőrzésére csak az első ciklust 
vizsgálják, az EC test-i értéket az 1. függ elék 5.3.1.2. szakasza szer int kell meghatározni.
EC DC, COP -i az egye s i járművek megadott elektromosenergia-f ogyasztása a B8. melléklet 8. függ eléke szer int. 
Amenny iben a teljes 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálatot alkalmazták, az EC DC,COP ,i értéket az 1. 
függ elék 5.3.2.1. szakasza szer int kell meghatározni. Amenny iben a gyár tásmegfelelősé g 
ellenőrzésére csak az első ciklust vizsgálják, az EC COP ,i értéket az 1. függ elék 5.3.2.2. szakasza 
szer int kell meghatározni.
A normalizált xi értékeket kell használni az Xtests és az s paraméter 3.1. szakasz szer inti meghatározásához.
3.3. Elfogadási/elutasítási kritériumok
3.3.1. A CO2-kibocsátás és az elektromosenergia-f ogyasztás értékelése
Csak az 1A. szint esetében
Valamennyi vizsgálat esetén az alábbi három dönt és valamelyikét lehet meghozni, ahol az A tényezőt 1,01-re kell 
beállítani:
i. a járműcsalád elfogadható, ha Xtests≤A – ðt P1,iþtP2,iÞ•s
ii. a járműcsalád nem fogadhat ó el, ha Xtests>AþðtF1,i – t F2Þ•s
iii. további mérést kell végezni, ha:
A – ðt P1,iþtP2,iÞ•s<Xtests≤AþðtF1,i – t F2Þ•s
ahol:
a tP1,i, tP2,i, tF1,i, és tF2 paraméter ekre az A2/3. táblázat értékeit kell alkalmazni.
A2/3. táblázat
A mint améretre vonatk ozó elfoga dási/elutasít ási küszöbér tékek 
ELFOGAD ÁS ELUT ASÍT ÁS
Vizsgálatok (i) tP1,i tP2,i tF1,i tF2
3 1,686 0,438 1,686 0,438
4 1,125 0,425 1,177 0,438
5 0,850 0,401 0,953 0,438
6 0,673 0,370 0,823 0,438HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/61  
7 0,544 0,335 0,734 0,438
8 0,443 0,299 0,670 0,438
9 0,361 0,263 0,620 0,438
10 0,292 0,226 0,580 0,438
11 0,232 0,190 0,546 0,438
12 0,178 0,153 0,518 0,438
13 0,129 0,116 0,494 0,438
14 0,083 0,078 0,473 0,438
15 0,040 0,038 0,455 0,438
16 0,000 0,000 0,438 0,438
3.3.2. Az üzemany ag-haték onyság és az elektromosenergia-f ogyasztás értékelése
Kizárólag az 1B. szint esetében
3.3.2.1. Az FE (üzemanyag-hat ékonyság km/L -ben) értékelésére nézve a következő rendelk ezések irányadók:
a)Ha 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10
i.a járműcsalád elfogadhat ó, ha XtestsN Evaluation ≥1,000
ii.további mérést kell vége zni, ha XtestsN Evaluation <1,000
b)Ha N = 11
i.a járműcsalád elfogadhat ó, ha az alábbi egyenlet ek mindegyike igaz
a.XtestsN Evaluation ≥1000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b.XtestsN CoPfamily ≥1000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c.xi≥1,000 – 3�σ
ii.a járműcsalád nem fogad ható el, ha az alábbi egyenlet ek bármelyike igaz
a.XtestsN Evaluation <1000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b.XtestsN CoPfamily <1000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c.xi<1000 – 3�σ
ahol:
N_Evaluation az alkalmazandó értékelés során vizsgált járművek teljes száma
N_CoP family a gyár tásmegfelelőségi családban az év során vizsgált járművek teljes száma
(pl. ha az első értékelésk or a vizsgált járművek száma 11, a második értékelésk or pedig 4, akkor N_ Evaluation = 4 
és N_CoP family = 15)
Ha N_CoP family > 10, az xi≥1000 – 3�σ követelmén ynek minden esetben teljesülnie kell.
3.3.2.2. Az EC (elektromosenergia-f ogyasztás Wh/km-ben) értékelésére a következ ő rendelkezések et kell alkalmazni:
a)Ha 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10
i.a járműcsalád elfogadhat ó, ha XtestsN Evaluation ≤1000
ii.további mérést kell vége zni, ha XtestsN Evaluation >1000HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/62 2021.11.26.  
b)Ha N = 11
i.a járműcsalád elfogadhat ó, ha az alábbi egyenlet ek mindegyike igaz
a.XtestsN Evaluation ≤1000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b.XtestsN CoPfamily ≤1000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c.xi≤1000 þ3�σ
ii.a járműcsalád nem fogad ható el, ha az alábbi egyenlet ek bármelyike igaz
a.XtestsN Evaluation >1000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp
b.XtestsN CoPfamily >1000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp
c.xi>1000 þ3�σ
ahol:
N_Evaluation az alkalmazandó értékelés során vizsgált járművek teljes száma
N_CoP family a gyár tásmegfelelőségi családban az év során vizsgált járművek teljes száma
(pl. ha az első értékelésk or a vizsgált járművek száma 11, a második értékelésk or pedig 4, akkor N_ Evaluation = 4 
és N_CoP family = 15)
Ha N_CoP family > 10, az xi≤1000 þ3�σ követelmén ynek minden esetben teljesülnie kell.
3.3.2.3. Ha a gyár tásmegfelelősé gi családon belül gyár tott járművek száma meghaladja a 7 500 járművet 12 hónap alatt, 
akkor a második vagy későbbi értékelésekhez az „a) Ha 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10” feltétel hely ébe az „a) Ha 
N_Evaluation = 3” lép, a „b) Ha N = 11” feltétel helyébe pedig a „b) Ha N_Evaluation = 4” lép. A második vagy a 
további években ez a rendelkezés nem használható fel a gyár tásmegfelelőségi család első értékeléséhez az adott 
évben.
A σ értékét minden gyár tásmegfelelősé gi család esetében az első 10 vizsgált jármű vizsgálati eredmény éből kell 
meghatározni a gyár tás megkez dése után. A σ értéke nem változtathat ó az után, hogy a σ meghatározásra került a 
gyár tásmegfelelőségi családra, még a második vagy későbbi években sem. A gyár tó kérésére és a felelős hatósá g 
jóváhagyásával, észszerű bizony ítékok és megf elelő adat ok alapján a σ értéke megváltozt atható.
3.4. Csak az 1A. szint esetében
Az ezen előírás 5.11. szakaszában említett járművek esetében minden egyes i vizsgálathoz meg kell határozni az 
OBFCM-eszk öz xi,OBFCM pontosságát az 5. függelék 4.2. szakaszában foglalt képletek alapján.
A típusjóváhagy ó hatóság köteles valamenny i vizsgált gyár tásmegfelelőségi járműcsalád tekintet ében 
nyilvántar tani a meghatározott pont osságot.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/63  
3. függelék 
Bejáratási vizsgálati eljárás a bejárat ási tény ezők meghatá rozásához 
1. A BEJÁRA TÁSI TÉNYEZŐK MEGHA TÁROZÁSÁRA SZOLGÁL Ó VIZSGÁL ATI ELJÁRÁS LEÍRÁSA
1.1. A bejáratási vizsgálati eljárást a gyár tóna k kell elvégez nie, aki nem vége zhet olyan módosításokat a vizsgálati 
járműveken, amelyek befolyásolják a kritikus kibocsátásokat, a CO 2-kibocsátást, az üzemany ag-haték onyságot és az 
elektromosenergia-f ogyasztást. A vizsgált jármű hardverének és a vonatk ozó ECU-kalibrálásnak meg kell felelnie a 
típusjóváhagy ási követelmén yeknek. A kritikus kibocsátásokat, a CO 2-kibocsátást, az üzemany ag-haték onyságot és 
az elektromosenergia-f ogyasztást befolyásoló releváns hardverek esetében előír t, hogy azok nem lehetnek 
műk ödésben a bejáratási vizsgálati eljárás előtt.
1.2. A vizsgálati járművet H járműként kell konfigurálni a gyár tásmegfe lelőségi családon belül.
Amenny iben több interpoláci ós család tartozik a gyár tásmegfelelőségi családba, akkor a vizsgálati járművet a 
gyár tásmegfelelőségi családon belül a legnagy obb várhat ó gyár tási volumennel rendelk ező interpolációs család H 
járműveként kell konfigurálni. A gyár tó kérésére és a felelős hatóság engedély ével kiválasztható másik vizsgálati 
jármű is.
1.2.1. Kizárólag az 1B. szint esetében
A bejáratási tényező kiter jeszt ése
A járműgyár tó többe k között műszaki bizonyít ékokkal alátámaszto tt kérésére és a felelős hatósá g meger ősíté sével a 
szár maztat ott bejáratási tényező kiterjeszthető más interpolációs családokra is.
1.3. A vizsgálati járműnek új járműnek vagy olyan használt vizsgálati járműnek kell lennie, amelybe legaláb b a 
következő alkotóelemek mindegyik ét újonnan, egy időben szerelté k be:
a)belső égésű motor;
b)hajtáslán c-alk otóelemek (legalább, de nem kizárólag: sebességvált ó, gumiabroncs, teng elyek stb.);
c)fékalkatrészek;
d)Kizárólag az 1A. szint esetében: az elektromos járművek újratölthe tő elektromosenergia-tároló rendszerei;
e)Kizárólag az 1A. szint esetében: kipuf ogórendszer;
minden más olyan alkotóelem, amely nem elhanyagolhat ó hatással van a kritikus kibocsátásokra, a CO 2- 
kibocsátásra, az üzemany ag-haték onyságra és az elektromosenergia-f ogyasztásra.
Új járművek vagy olyan használt járművek esetében, amelyeknél a fent említett alkotóelemek et kicserélté k, fel kell 
jegyezni a vizsgálati jármű Ds kilométer -számlálójának állását (km).
1.4. A gyár tó kérésére és a felelős hatósá g jóváhagy ásával a bejáratási eljárás több vizsgálati járművön is végrehajthat ó. 
Ebben az esetben az összes vizsgált jármű érvényes vizsgálati eredmény ét figyelembe kell venni a bejáratási 
tényezők meghatározásak or.
1.5. A görgős fékpad beállítása
1.5.1. A görgős fékpadot a vizsgált jármű kigur ulási menetellenáll ásának célér tékére kell beállítani a B4. melléklet 7. 
szakaszában meghatározott eljárásnak megfelelően.
A görgős fékpadot minden egyes vizsgálat előtt külön be kell állítani – még a bejáratási futásteljesítmén y-vizsgálat 
előtt, és egyszer a bejáratás utáni vizsgálatok ra is be kell állítani a bejáratási futásteljesítmén y összegzése után.
1.5.2. Kizárólag az 1B. szint esetében:
Valamennyi vizsgálatban megen gedett ugyanazon fékpadbeállítási érték alkalmazása, mint amely a típusjóváhagyási 
vizsgálat során generálódott.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/64 2021.11.26.  
1.6. A bejáratás előtt a vizsgálati járművet meg kell vizsgálni a B6. és a B8. mellékletben meghatározott 1. típusú 
vizsgálati eljárás szer int. A vizsgálatot addig kell ismételn i, amíg három érvény es vizsgálati eredmény nem születik . 
A menetgö rbe-jelzőszámokat a B7. melléklet 7. szakasza szer int kell kiszámítani, és ezeknek meg kell felelniük a 
B6. melléklet 2.6.8.3.1.4. szakaszában meghatározott kritériumoknak. A kilométer -számláló Di beállítását minden 
vizsgálat előtt fel kell jegyezni. A mér t kritikus kibocsátásokat, CO 2-kibocsátást, üzemany ag-haték onyságot és 
elektromosenergia-f ogyasztást a B7. melléklet A7/1. táblázatának 4a. lépése vagy a B8. melléklet A8/5. 
táblázatának 4a. lépése szer int kell kiszámítani.
Csak az 1A. szint esetében
A gyorsulásvezérlés helyzetjelét minden vizsgálat során 10 Hz mintavét eli gyak oriságg al kell rögzíte ni. Erre a célra 
használhat ó az OBD gyorsulásvezérlési helyzetjele is. A felelős hatóság felkérheti a gyár tót, hogy ezt a jelet a 
vizsgálati eredmény megf elelő végreha jtása érdeké ben értékelje.
1.7. Az első vizsgálatoka t követően a vizsgálati járművet normál vezetési körülmény ek között be kell járatni. A külső 
feltölt ésű hibr id elektromos járműveket főleg töltésfenntar tó üzemállapotban kell műk ödtetni. A bejáratás során a 
vezeté si módnak, a vizsgálati körülmény eknek és az üzemany agnak összhangban kell lennie a gyár tó mér nöki 
gyak orlatával. A bejáratási távolságnak kevesebbnek vagy egyenlőnek kell lennie az interpoláci ós család 
típusjóváhagy ása céljából vizsgált járműnek a B6. melléklet 2.3.3. szakasza vagy a B8. melléklet 2. szakasza szer inti 
bejáratása során megtet t távolsággal.
1.8. A bejáratás után a vizsgálati járművet meg kell vizsgálni a B6. és a B8. mellékletben meghatározott 1. típusú 
vizsgálati eljárás szer int. A vizsgálatot addig kell ismételni, amíg a követk ező számú érvény es vizsgálati eredmény 
nem születik:
az 1A. szint esetében három vizsgálat ;
az 1B. szint esetében két vizsgálat.
A menetgö rbe-jelzőszámokat a B7. melléklet 7. szakasza szer int kell kiszámítani, és ezeknek meg kell felelniük a B6. 
melléklet 2.6.8.3.1.4. szakaszában meghatározott kritériumoknak.
Ezek et a vizsgálatokat ugyanabban a vizsgálati cellában kell elvégezni, mint amelyet a bejáratás előtti vizsgálatokhoz 
használtak, és ugyanazt a görgősfékpad-beállítási módszer t kell alkalmazni. Ha ez nem lehetsége s, a gyár tónak meg 
kell indok olnia, hogy mi szól egy másik vizsgálati cella használata mellett. A kilométer -számláló Di állását (km) 
minden vizsgálat előtt fel kell jegye zni. Értelemszerűen és ezen előírás 8.2.4.1. szakaszáv al összhangban a mér t 
kritikus kibocsátásokat, CO 2-kibocsátást, üzemany ag-haték onyságot és elektromosenergia-f ogyasztást a B7. 
melléklet A7/1. táblázatának 4a. lépése vagy a B8. melléklet A8/5. táblázatának 4a. lépése szer int kell kiszámítani.
1.9. Csak az 1A. szint esetében
A CO 2-kibocsátáshoz tartozó bejáratási tényező meghatározásához a következő egyenletben szereplő CRI és Cconst 
együtthatókat a legkisebb négyzet ek módszerén alapuló regresszióanalízissel négy értékes számjegyig kell 
kiszámítani, és ezt valamennyi érvény es vizsgálat esetében a bejáratás előtt és után meg kell tenni:
MCO 2,i¼ – C RI•lnðD i – D sÞþCconst
ahol:
MCO2,i az i vizsgálat során kibocsátott CO2 mér t töme ge (g/km)
CRI a logaritmikus regressziós egyenes meredeks ége
Cconst a logaritmikus regressziós egyenes konstans értéke
Amenny iben több járművet is vizsgáltak, a CRI-t minden járműre ki kell számítani, és a kapott értékeket átlagolni 
kell. A gyár tó statisztikai bizony ítékot szolgáltat a felelős hatóság számára arról, hogy az illeszt és statisztikailag 
kellően megal apozott.
1.9.1. Csak az 1A. szint esetében
A mérések illeszt éstől való eltérése alapján a CRI meredeks éget lefel é kell korrigálni az illeszt ési hibák szórásával:HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/65  
σfit¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
∑ðM CO2,i –M CO2,i–fit Þ2
N–2s
ahol:
MCO2,i-fit az egyenlet egye s Di távolságokra való alkalmazásának eredmény e
A CRI meredeks éget az illeszt és bizonytalanságá val a következők szer int kell korrigálni:
CRI → CRI – σfit
1.10. Csak az 1A. szint esetében
A j gyár tásmegfelelőségi vizsgálati jármű CO 2-kibocsátásának RICO2(j) bejáratási tényezőjét a következő egyenlett el 
kell meghatározni:
RICO 2ðjÞ¼1 – C RI:lnðD kÞ – lnðD jÞ
MCO2,j� �
ahol:
Dk az érvény es vizsgálatok során megtett átlagos távolság a bejáratás után (km)
Dj a gyár tásmegfelelőségi vizsgálati jármű kilométer -számlálójának állása (km)
MCO2,j a gyár tásmegfelelőségi vizsgálati járműv ön mér t CO 2-kibocsátás töme ge (g/km)
Amenny iben a Dj alacsonyabb, mint a minimális Di, a Dj hely ébe a minimális Di lép.
1.11. Csak az 1A. szint esetében
Az összes alkalmazandó kritikus kibocsátás bejáratási tényezőjének meghatározásához a CRI,c és a Cconst, c 
együtthatót a legkisebb négyzete k módszerén alapuló regresszióanalízissel négy értékes számjegyig kell kiszámítani 
az összes érvényes vizsgálat esetében a bejáratás előtt és után:
MC,i¼CRI,c:ðD i – D sÞþCconst,c
ahol:
MC,i a C összetevő mér t kritikus kibocsátási tömeg e
CRI,c a lineár is regressziós egyenes meredeks ége, g/km2
Cconst,c a lineár is regressziós egyenes konstans értéke, g/km
A gyár tó statisztikai bizony ítékot szolgáltat a felelős hatóság számára arról, hogy az illeszt és statisztikailag kellően 
megal apozott, és az adatok eltérésén alapuló bizony talansági tényezőt figyelembe kell venni a bejáratási hatás 
túlbecslésének elke rülése érdekében.
1.12. Csak az 1A. szint esetében
A j gyár tásmegfele lőségi vizsgálati járműv ön a C összet evő mér t kritikus kibocsátására vonatk ozó RIC (j) bejáratási 
tényezőt a következő egyenlettel kell meghatározni:
RICðjÞ¼1þCRI,c:Dk – D j
MC,j��
ahol:
Dk az érvény es vizsgálatok során megtett átlagos távolság a bejáratás után (km)
Dj a gyár tásmegfelelőségi vizsgálati jármű kilométer -számlálójának állása (km)
MC,j a gyár tásmegfelelőségi vizsgálati járműv ön a C összet evő mér t kibocsátási töme ge (g/km)
Amenny iben a Dj alacsonyabb, mint a minimális Di, a Dj hely ébe a minimális Di lép.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/66 2021.11.26.  
1.13. Csak az 1A. szint esetében
Az elektromosenergia-f ogyasztásra vonatk ozó RIEC (j) bejáratási tényezőt az e függ elék 1.9., 1.9.1. és 1.10. 
szakaszában meghatározott eljárásnak megf elelően kell meghatározni, ahol a képlet ekben szereplő CO2 hely ébe az 
EC lép.
Kizárólag az 1B. szint esetében
Az üzemany ag-haték onyság ra vonatk ozó RIFE(j) bejáratási tényezőt és az elektromosenergia-f ogyasztásra vonatk ozó 
RIEC(j) bejáratási tényezőt az e függel ék 1.9. (az 1.9.1. szakaszt kivéve) és 1.10. szakaszában meghatározott 
eljárásnak megfel elően kell meghatározni, ahol a képlet ekben szereplő CO2 hely ébe az FE és az EC lép.
2. KIZÁR ÓLAG AZ 1B. SZINT ESETÉBEN
A szár maztat ott bejáratási tényező alkalmazása előtt a gyár tónak be kell nyúj tania a következő információkat a 
felelős hatósághoz:
a)a szár maztat ott bejáratási tényező igazolása, beleér tve a meredeks ég illesztésér e vonatk ozó statisztikai 
szignifika ncia meg létét;
b)a gyár tás megkezd ése után alkalmazandó hitelesítési módszer magyarázata, pl. az üzemből kiválaszt ott jármű 
(vek) bejáratási tényezőjének megmérésével, majd annak értékelésével, hogy a bejáratási tényező megfelelő-e 
vagy sem.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/67  
4. függelék 
Gyár tásmegf elelőség a 4. típusú vizsgálat esetében 
1. Gyár tósor végi rutinvizsgálatnál a jóváhagyás jogosultja mintavét ellel bizonyíthatja a gyár tás megf elelőségét olyan 
járművek kiválasztásáv al, amelyek megf elelnek az e függelék 2–4. szakaszában szereplő követelmén yeknek.
1.1. Zárt üzemanya gtar tály-rendszer rel rendelk ező járművek esetében a gyár tó kérésére és a felelős hatós ág 
jóváhagyásával alkalmazható k az e függ elék 2–4. szakaszától eltérő altern atív eljárások.
1.2. Amenny iben a gyár tó valamely alternatív eljárás mellett dönt, a megfelelőségvizsgálati eljárással kapcsolatos 
valamenny i adatot rögzítenie kell a típusjóváhagyási dokumentációban.
2. SZIV ÁRGÁSVIZSGÁL AT
2.1. A kibocsátáscsökk entő rendszerből a légk örbe vezető szellőzőn yílásokat le kell zárni.
2.2. Az üzemanya grendszer re 3,70 kPa ± 0,10 kPa nyomást kell gyak orolni. A gyár tó kérésére és a felelős hatós ág 
jóváhagyásával ettől eltérő nyomás is alkalmazható , figyelembe véve az üzemanyagrendszer használatak or 
alkalmazott nyomástar tomán yt.
2.3. A nyomást hagyni kell stabilizálódni, mielőtt az üzemany agrendszer t leválasztják a nyomás forrásáról.
2.4. Az üzemany agrendszer leválasztását követően a nyomásnak öt perc alatt nem szabad 0,50 kPa-nál nagy obb 
mér tékben csökk ennie.
2.5. A gyár tó kérésér e és a felelős hatóság jóváhagy ásával a szivárgás függvény e egyenér tékű altern atív eljárással is 
igazolhat ó.
3. A SZELLŐZÉS VIZSGÁL ATA
3.1. A kibocsátáscsökk entő rendszerből a légk örbe vezető szellőzőn yílásokat le kell zárni.
3.2. Az üzemanya grendszer re 3,70 kPa ± 0,10 kPa nyomást kell gyak orolni. A gyár tó kérésére és a felelős hatós ág 
jóváhagyásával ettől eltérő nyomás is alkalmazható , figyelembe véve az üzemanyagrendszer használatak or 
alkalmazott nyomástar tomán yt.
3.3. A nyomást hagyni kell stabilizálódni, mielőtt az üzemany agrendszer t leválasztják a nyomás forrásáról.
3.4. A kibocsátáscsökk entő rendszerből a légk örbe vezető szellőzőn yílásokat vissza kell állítani a gyár i állapotba.
3.5. Az üzemanya grendszer nyomásának egy percen belül olyan nyomásra kell csökke nnie, amely a környezeti nyomást 
kevese bb mint 2,5 kPa-l al haladja meg.
3.6. A gyár tó kérésére és a felelős hatóság jóváhagyásával a szellőzésre szolgáló funkcionális kapacitás egyenér tékű 
alternatív eljárással is igazolhat ó.
4. ÁTÖBLÍTÉSI VIZSGÁL AT
4.1. Az átöblí tő belépőn yílásához olyan berendezést kell csatlak oztatni, amely 1,0 liter/perc légáramlást képe s észlelni, 
és egy átkapcsolószelepen keresztül az átöblít őrendszer t elhanyagolhat ó mér tékben befolyásoló, megf elelő méretű 
nyomástar tó edényt kell az átöblítő belépőn yílásához csatlak oztatni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/68 2021.11.26.  
4.2. A gyár tó az általa kiválaszt ott áramlásmérőt is alkalmazhatja, ha azt a felelős hatóság elfogadja.
4.3. A járművet úgy kell műk ödte tni, hogy észlelhető legyen az átöblí tőrendszer minden olyan tervezési jellemzője, 
amely korlátoz hatja az átöblít ési művelet et, és ennek körülmény eit fel lehessen jegyezni.
4.4. A motor nak az e függ elék 4.3. szakaszában említett határok on belüli műk ödtet ése közben meg kell határozni a 
légáramlás mér tékét az alábbi eljárások valamelyik ével:
4.4.1. az e függ elék 4.1. szakaszában leírt berendezést bekapcsolva annak észlelnie kell, hogy a nyomás a légk öri 
nyomásról olyan szintre csökken, amely azt jelzi, hogy egy percen belül 1,0 liter térfogatú levegő áramlott a 
párolgási kibocsátást csökkentő rendszerbe; vagy
4.4.2. alternatív áramlásmérő készülék használata esetén a készülék nek lega lább 1,0 liter/perc értéket kell észlelnie.
4.4.3. A gyár tó kérésére és a felelős hatóság hozzájár ulásáv al egyenér tékű alternatí v átöblít ési vizsgálati eljárás is 
alkalmazható .HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/69  
5. függelék 
A jármű fedélzetén található , az üzemanyag- és/vagy elektromosenergia-fogyasztás ellenőrzésére 
szolgáló eszk özök 
Kizárólag az 1A. szint esetében alkalmazandó.
1. BEVEZETÉS
Ez a függelék a jármű fedélzetén található, az üzemanya g- és/vagy elektromosenergia-f ogyasztás ellenőrzésére 
szolgáló eszk özökre vonatk ozó fogalomme ghatározásokat és előírásokat tartalmazza.
2. FOGALOM MEGHA TÁROZÁSOK
2.1. „Fedélzeti üzemanyag- és/vagy energiafogy asztás-ellenőrző eszköz” („OBFCM-eszk öz”): bármely , olyan kialakítású 
alkotóelem – akár szof tver, akár hardver –, amely érzéke li a jármű, a motor , az üzemanyag és/vagy az elektromos 
energia paramétereit, és felhasználja azokat legalább az e függ elék 3. szakaszában meghatározott információk 
meghatározására és hozzáfé rhetővé tételére, valamint a jármű élettar tama során gyűjtött adat oknak a jármű 
fedélzetén történő tárolására.
2.2. „A jármű élettar tama során gyűjtött” adat egy bizony os, t időpontban meghatározott és tárolt menn yiség tekint etében: 
e mennyis égnek a jármű gyár tásának befejez ésétől a t időpontig összesíte tt értékei.
2.3. „A motor üzemanyag árama”: az egységny i idő alatt a motor ba fecsk endezett üzemany ag menn yisége. Ez nem foglalja 
magában a közvetlenül a kibocsátáscsökke ntő rendszerbe fecskendezett üzemany agot.
2.4. „A jármű üzemanyagár ama”: az egységny i idő alatt a motor ba és közvetlenül a kibocsátáscsökk entő berendezésbe 
fecskendezett üzemanyag mennyiség e. Ez nem foglalja magában az üzemany aggal műk ödő fűtőberendezés által 
felhasznált üzemany agot.
2.5. „Az összes felhasznált üzemany ag (a jármű élettar tama alatt)”: a motorba fecskende zett üzemany ag számított 
menn yiségének és a közvetlenül a kibocsátáscsökk entő berendezésbe fecskendezett üzemany ag számított 
menn yiségének összesíte tt értéke. Ez nem foglalja magában az üzemany aggal műk ödő fűtőberendezés által 
felhasznált üzemany agot.
2.6. „Teljes megtett távolság (a jármű élettar tama alatt)”: a megtet t távolság összesített értéke, a jármű kilométer -számlálója 
által használttal megeg yező adatf orrást használva.
2.7. „Hálózati energia”: külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében az akkumulát orba áramló elektromos 
energia, amik or a jármű külső energiaellátásra van csatlak oztatva és a motor le van állítva. Ez nem foglalja magában 
a külső energiaf orrás és az akkumulát or közötti áram veszteség eket .
2.8. „Töltésfen ntartó üzemmód”: külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében a jármű olyan üzemállapota, 
amelynél az újrat ölthető elektromosenergia-tároló rendszer töltési állapota (SOC) ingadozhat, de a jármű 
vezérlőrendszerének célja az adott töltési szint átlagos fenntar tása.
2.9. „Töltéslemerítő üzemmód”: külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében a jármű olyan üzemállapota, 
amelynél az újratölth ető elektromosenergia-tároló rendszer aktuális töltési állapota maga sabb, mint a 
töltésfenntar tási töltési szint célér téke, és bár ez ingadozhat, a jármű vezérlőrendszere egy magasabb szintről a 
töltésfenntar tási töltési szint célér tékére kívánja lemeríteni a töltési szinte t.
2.10. „A járműv ezető által választható töltésnövelő üzemmód”: a külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek olyan 
üzemállapota, amelynél a járművezető az újratölth ető elektromosenergia-tároló rendszer töltési állapotának 
növelés ét célzó üzemmódot választott.
3. A MEGHA TÁROZANDÓ, TÁROLANDÓ ÉS RENDELKEZÉSRE BOCS ÁTANDÓ INFORMÁ CIÓK
Az OBFMC-eszk öznek legalább a követ kező paraméte reket kell meghatároznia és ezeknek a jármű élettar tama során 
gyűjtö tt értékeit a jármű fedélzetén tárolnia. A paramét ereket a C5. melléklet 1. függelék e 6.5.3.2. szakaszának a) 
pontjában említ ett szabvány ok szer int kell kiszámítani és arány osítani.
A 3.1. és 3.2. szakaszban felsorolt információkat a C5. melléklet 1. függ eléke 6.5.3.2. szakaszának c) pontjában 
említ ett soros port kapcsolat on keresztüli jelekké nt kell elérhetővé tenni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/70 2021.11.26.  
3.1. Az ezen előírás 5.11. szakaszában említ ett valamenn yi jármű esetében, a külső feltöl tésű hibr id elektromos 
járművek kivét elével:
a)az összes felhasznált üzemany ag (a jármű élettar tama alatt) (liter);
b)a teljes megtett távolság (a jármű élettar tama alatt) (kilomét er);
c)a motor üzemany agárama (g/s);
d)a motor üzemany agárama (l/h);
e)a jármű üzemanyagárama (g/s);
f)járműsebesség (km/h).
3.2. Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében:
a)az összes felhasznált üzemany ag (a jármű élettar tama alatt) (liter);
b)a töltéslemerítő üzemmódban felhasznált összes üzemany ag (a jármű élettar tama alatt) (liter);
c)a járművezető által választható töltésnö velő üzemmódban felhasznált összes üzemany ag (a jármű élettar tama 
alatt) (liter);
d)a teljes megtet t távolság (a jármű élettar tama alatt) (kilomét er);
e)a töltéslemerítő üzemmódban, leállítot t motorra l megtett teljes távolság (a jármű élettar tama alatt) (kilomét er);
f)a töltéslemerítő üzemmódban, műk ödő motor ral megtett teljes távolság (a jármű élettar tama alatt) (kilomét er);
g)a járművezető által választható töltésnö velő üzemmódban megte tt teljes távolság (a jármű élettar tama alatt) 
(kilomét er);
h)a motor üzemany agárama (g/s);
i)a motor üzemany agárama (l/h);
j)a jármű üzemanyagárama (g/s);
k)járműsebesség (km/h);
l)az akkumulátorba töltött összes hálózati energia (a jármű élettar tama alatt) (kWh).
4. PONTOSSÁ G
4.1. A 3. szakaszban meghatározott információkkal kapcsolatban a gyár tó köteles biztosítani, hogy az OBFCM-eszk öz a 
motor vezérlőegységének mérő- és számítási rendszere által elérhető legpontos abb értékadat okat szolgáltatja.
4.2. A 4.1. szakasz sérelme nélkül a gyár tó köteles biztosítani, hogy a pontosság a következő képlet használatá val három 
tizedesjegyre számítva –0,05-nél nagy obb és 0,05-nél kisebb legyen:
Ahol:
Fuel_Consumed WLTP (liter) A B6. melléklet 1.2. szakasza szer int végrehajt ott első vizsgálat során 
meghatározott, a B7. melléklet 6. szakasza szer int kiszámít ott üzemany ag- 
fogyasztás, a teljes ciklus során mér t kibocsátások korrekciók előtti 
eredmény ei (a B7. melléklet A7/1. táblázata 2. lépésének eredmény e) és a 
ténylegesen megtet t távolság szorzatának 1/100 részét használva.
Fuel_Consumed OBFCM (liter) Az ugyanazon vizsgálathoz meghatározott üzemany ag-fogyasztás, az OBFCM- 
eszk öz által szolgáltatott „Összes felhasznált üzemanyag (a jármű élettar tama 
alatt)” paraméte r különbség einek felhasználásával.
Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében 1. típusú töltésfen ntar tási vizsgálatot kell vége zni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/71  
4.2.1. Ha a 4.2. szakaszban meghatározott pontoss ági követ elmény ek nem teljesülnek , akkor a B6. melléklet 1.2. szakasza 
szer int végrehajt ott, soron következő 1. típusú vizsgálatokh oz a 4.2. szakaszban található képletek szer int újra kell 
számítani a pont osságot az összes elvégzett vizsgálat során meghatározott és összesített üzemanya g-fogyasztás 
felhasználásával. A pontossági követelmén y akkor minősül teljesít ettnek, ha a pontoss ág eléri a –0,05-nél maga sabb 
és 0,05-nél alacson yabb szint et.
4.2.2. Ha a 4.2.1. szakaszban meghatározott pont ossági követelmén yek az e pont szer inti, soron követk ező vizsgálatokat 
követően nem teljesülnek , akkor kiegés zítő vizsgálatok végezhetők a pontosság meghatározása érdeké ben; a 
vizsgálatok teljes száma azonban nem haladhatja meg az interpoláci ós módszer használata nélkül vizsgált jármű 
esetén (H jármű) a három vizsgálatot, az interpolációs módszer segítség ével vizsgált jármű esetén pedig a hat 
vizsgálatot (H jármű három vizsgálata és L jármű három vizsgálata). A soron követ kező 1. típusú kiegészítő 
vizsgálatokhoz a 4.2. szakaszban található képlet ek szer int újra kell számítani a pontosságot az összes elvégzett 
vizsgálat során meghatározott és összesített üzemany ag-fogyasztás felhasználásával. A követ elmény akkor minősül 
teljesítettnek, ha a pontosság eléri a –0,05-nél mag asabb és 0,05-nél alacson yabb szintet . Ha a vizsgálatokat 
kizárólag az OBFCM-eszk öz pontosságának meghatározása érdek ében vége zték el, a kiegé szítő vizsgálatok 
eredmény ei semmilyen egyéb célra nem vehetők figyelem be.
5. AZ OBFMC-ESZK ÖZ ÁLTAL SZOLGÁL TATOTT INFORMÁ CIÓKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS
5.1. Az OBFMC-eszk öznek szabván yos és korlátlan hozzáfér ést kell biztosítania a 3. szakaszban meghatározott 
információkhoz, és meg kell felelnie a C5. melléklet 1. függ eléke 6.5.3.1. szakaszának a) pontjában és 6.5.3.2. 
szakaszának a) pontjában említ ett szabván yoknak.
5.2. Az 5.1. szakaszban említett szabvány okban meghatározott visszaállítási feltét elek alóli mentess ég révén és az 
5.3. és 5.4. szakasz ellenére, a jármű forgalomba hely ezését követően a jármű élettar tama során gyűjtött adatokat 
rögzítő számlálók értékeit meg kell őrizni.
5.3. A jármű élettar tama során gyűjtö tt adat okat rögzítő számlálók értékeit csak azon járművek esetében lehet 
visszaállítani, amelyeknél a motor vezérlő egység memór iája olyan típusú, hogy nem képes megőr izni az adat okat, 
ha nem kap elektromos áramot. Ezeknél a járműveknél az értékeket csak abban az esetben lehet egyidejűleg 
visszaállítani, ha az akkumulát ort lekapcsolják a járműről. A jármű élettar tama során gyűjtö tt adat okat rögzítő 
számlálók értékének megőrzésére vonatk ozó kötelezettség et ebben az esetben új típusjóváhagyá sok esetén 
legk ésőbb 2022. január 1-jétől, új járművek esetében pedig 2023. január 1-jétől kell alkalmazni.
5.4. A jármű élettar tama során gyűjtö tt adat okat rögzítő számlálók értékeit érintő műk ödési hiba vagy a motor vezérlő 
egység cseréje esetén a számlálókat egyidejűleg lehet alaphelyzetbe állítani annak biztosítása érdekéb en, hogy az 
értékek teljes mér tékben szinkronizáltak maradjanak.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/72 2021.11.26.  
6. függelék 
A kipufogó gáz-utók ezelő rendszerükben reagens t használó járműv ekre vonatk ozó követelmény ek 
1. Ez a függ elék azokra a járművekre állapít meg követelmén yeket, amelyek a kibocsátások csökke ntése érdeké ben 
reage nst használnak az utók ezelő rendszerükben. Az e függelékben a „reage nstar tályra” tett minden hivatk ozást 
úgy kell érteni, hogy az a reage nsek tárolására szolgáló minden egyéb tartályra is vonatk ozik.
1.1. A reagenstar tály kapacitását úgy kell kialakítani, hogy egy teli reage nstar tályt ne kelljen újratölt eni egy 5 teljes 
üzemany ag-felt öltés által átlagosan biztosít ott távolság megtét eléig, feltéve, hogy a reagenstar tály könny en 
újratölthe tő (pl. nem kell hozzá szerszámokat használni és nem kell eltáv olítani a jármű belső borítását. Egy belső 
fedélnek a reage ns újratölt ése érdekében történő hozzáfé rés céljából való felnyitása nem minősül a belső borítás 
eltáv olításának). Ha a reagenstar tály nem minősül a fent írtak szer inti módon könny en utánt ölthetőnek, a 
reage nstar tály minimális kapacitásának legalább 15 teljes üzemany ag-felt öltés által átlagosan megteh ető 
távolsággal kell egye nértékűnek lennie. A reagenstar tály minimális kapacitására vonatk ozó fenti korlátozá sokat 
azonban nem kell alkalmazni a 3.5. szakasz szer inti opció esetében, amenn yiben a gyár tó választása szer int a 
figyelmezte tő rendszer a reagenstar tály kiürülése előtt legalább 2 400 km-n yi távolság megtét elét biztosítva 
elindul.
1.2. E függ elékkel összefüggé sben az „átlagosan megtehe tő távolság” kifejezés az 1. típusú vizsgálat során történő 
üzemany ag- vagy reagensf ogyasztásra utal az üzemany agtar tályhoz tartozó megte hető távolság, illetve a 
reage nstar tályhoz tartozó megtehető távolság tekintet ében.
2. A REA GENS KIJELZÉSE
2.1. A jármű műszer falán külön kijelzőt kell elhelyez ni, amely egyér telműen tájék oztatja a járművezetőt arról, ha a 
reage ns szintje a 3.5. szakaszban meghatározott küszöbér ték alá csökke n.
3. A JÁRMŰVEZETŐT FIGYELMEZTETŐ RENDSZER
3.1. A járműnek vizuális figyelme ztetésekből álló figyelmeztet ő rendszer rel kell rendelk eznie, amely tájék oztatja a 
járművezetőt a reagens adagolásáv al kapcsolatos rendellenesség észlelése esetén, például ha a kibocsátások túl 
mag asak, a reagensszint túl alacsony , a reagens adagolása megszakadt, vagy ha a reage ns nem felel meg a gyár tó 
minőségi előírásainak. A járművezetőt figyelme ztető rendszer hangjelzést is magában foglalhat.
3.2. A reagens fogyásá val a figyelme ztető jelzés intenzitásának nőnie kell. A figyelme ztetés csúcspontjának olyannak 
kell lennie, amelyet nem lehet könny en hatástalanítani vagy figyelme n kívül hagyni. Gondosk odni kell arról, hogy 
a figyelme ztetést addig ne lehessen kikapcsolni, amíg a reage nstar tály feltölt ése meg nem történt.
3.3. A vizuális figyelme ztetésnek egy, a reagens alacson y szintjére utaló figyelmezt ető üzenetet kell megjelenítenie. A 
figyelmezte tés nem lehet ugyanaz, mint a fedélzeti diagnosztikához vagy más motorkarbantar táshoz használt 
másik üzenet. A figyelmeztet ésnek eleg endően egyér telműnek kell lennie ahhoz, hogy a járművezető megér tse, 
hogy a reag ensszint alacson y (például „karbamidszint alacson y”, „AdBlue-szint alacsony” vagy „kevés reagens”).
3.4. A figyelmezte tő rendszer nek kezd etben nem kell folyamat osan műk ödésben lennie, a figyelmezte tés 
intenzitásának azonban fokozódnia kell mindaddig, amíg folyamat ossá nem válik , ahogy a reagensszint 
megk özelíti azt a mér téket, ahol a 8. szakaszban leírt használatk orlátozó rendszer műk ödésbe lép. Jól láthat ó 
figyelmezte tésnek kell láthat óvá válnia (például „karbamidfelt öltés szükséges”, „AdBlue-felt öltés szük séges” vagy 
„reagen sfeltölt és szük séges”). A folyamat os figyelmeztet ő rendszer t ideig lenesen megszakíthatja más, biztonságg al 
kapcsolatos fontos üzenetet adó figyelme ztető jelzés.
3.5. A figyelmezt ető rendszer nek úgy kell műk ödésbe lépnie, hogy a jármű még legalább 2 400 km-t meg tudjon tenni, 
mielőtt a reag enstar tály kiürülne, vagy a gyár tó választása szer int legkésőbb akkor kell műk ödésbe lépnie, amik or 
a tartályban a reag ens szintje eléri a következő szint ek valamelyikét:
a)egy teli üzemanyagtar tállyal átlagosan megtehető távolság 150 százalékának megf elelő távolság megtét eléhez 
eleg endő szint ; vagy
b)a reagenstar tály kapacitásának 10 százaléka,
amelyik előbb bekövet kezik.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/73  
4. NEM MEGFELELŐ REA GENS AZONOSÍT ÁSA
4.1. A járműnek rendelk eznie kell olyan funkcióval, amely meghatározza, hogy a járműben olyan reagens van-e, amely 
megf elel a gyár tó által megadott és az A1. mellékletben rögzít ett reagensjellemzőknek.
4.2. Ha a tárolótar tályban lévő reagens nem felel meg a gyár tó által megadott minimumk övet elmény eknek, 
a 3. szakaszban leírt, a járművezetőt figyelme ztető rendszer nek műk ödésbe kell lépnie, és egy üzenet formájában 
a megfelelő figyelme ztető jelzést kell megjeleníte nie (például „nem megfelelő minőségű karbamid”, „nem 
megf elelő minőségű AdBlue” vagy „nem megfelel ő minőségű reagens”) . Ha a figyelme ztető rendszer 
bekapcsolódásától számított 50 km-en belül a reagensminőség nem lesz megf elelő, akkor életbe kell lépnie a 8. 
szakaszban leírt használatk orlátozásnak.
5. A REA GENSFOGY ASZT ÁS ELLENŐRZÉSE
5.1. A járműnek rendelkeznie kell egy olyan funkció val, amely meghatározza a reagensf ogyasztást, és lehetővé teszi a 
fogyasztási adat okhoz való külső hozzáfér ést.
5.2. Az átlagos reagensf ogyasztás és a motor rendszer által igén yelt átlagos reagensf ogyasztás adatainak a szabván yos 
diagnosztikai csatlak ozó soros portján keresztül elérhetőknek kell lenniük. Az adatoknak a jármű által a 
kiolvasást megelőzően megte tt 2 400 km-es szakaszról kell rendelk ezésre állniuk .
5.3. A reage nsfogyasztás ellenőrzéséhez legalább a jármű következő paraméte reit kell ellenőr izni:
a)a jármű reagenstar tályában lévő reagens szintje; valamint
b)a reagens áramlása vagy befecsk endezése, műszakilag a lehető legk özelebb a kipuf ogóg áz-utók ezelő rendszer 
befecsk endezési pontjához.
5.4. Ha a jármű műk ödése során az átlagos reage nsfogyasztás és a motor rendszer által igén yelt átlagos reage nsfo­
gyasztás között 30 percig 50 %-nál nagy obb eltérés áll fenn, akkor a 3. szakaszban leírt, a járművezetőt 
figyelmezte tő rendszer nek műk ödésbe kell lépnie és meg kell jeleníteni e egy megf elelő figyelmezt etést tartalmazó 
üzenete t (például „karbamidadagolási hiba”, „AdBlue-adagolási hiba” vagy „reagen sadagolási hiba”). Ha a 
figyelmezte tő rendszer bekapcsolódásától számított 50 km-en belül a reage nsminőség nem lesz megfelelő, akkor 
életbe kell lépnie a 8. szakaszban leírt használatk orlátozás nak.
5.5. Ha a reagensadagolás megszakad, akkor a 3. szakaszban leírt, a járművezetőt figyelmeztető rendszer nek 
műk ödésbe kell lépnie és meg kell jeleníte nie egy megfel elő figyelmeztet ést tartalmazó üzenetet. Ha az adagolást a 
motor vezérlő egység azér t szakítja meg, mer t a jármű adott üzemállapotában a szenny ezőan yag-kibocsátás miatt 
nincs szükség reagensre, akkor mellőzhető a 3. szakaszban említ ett, a járművezetőt figyelme ztető rendszer 
bekapcsolódása; ennek feltét ele azonban, hogy a gyár tó előzet esen egyér telműen tájék oztassa a jóváha gyó 
hatós ágot arról, hogy mely üzemállapot ok tekint endők ilyen nek. Ha a figyelme ztető rendszer bekapcsolódásától 
számított 50 km-en belül a reagensminős ég nem lesz megf elelő, akkor életbe kell lépnie a 8. szakaszban leírt 
használatk orlát ozásnak .
6. AZ NO X-KIBOCS ÁTÁS ELLENŐRZÉSE
6.1. A 4. és az 5. szakaszban említett ellenőrzési követ elmény ek alkalmazása helyett a gyár tó kipuf ogóg áz-érzékelők et 
is használhat a kipuf ogóg ázban lévő túlzott NO x-szint közvetlen érzékelés ére.
6.2. A gyár tónak igazolnia kell, hogy a 6.1. szakaszban említ ett érzéke lők, illetve a járműben lévő bármely más 
érzékelő használata révén a 3. szakaszban leírt, a járművezetőt figyelme ztető rendszer műk ödésbe lép és 
megjelenít egy üzenet et, amely a járművezető számára a megfelelő figyelmeztet ést nyújtja (például „a kibocsátás 
túl nagy – ellenőr izni kell a karbamidot”, „a kibocsátás túl nagy – ellenőr izni kell az AdBlue-t” vagy „a kibocsátás 
túl nagy – ellenőr izni kell a reag enst”); továbbá igazoln ia kell, hogy a 4.2., 5.4. vagy 5.5. szakaszban leírt 
helyzet ek fennállása esetén a 8.3. szakaszban említett használatk orlátozás életbe lép.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/74 2021.11.26.  
E szakasz alkalmazásában az ilyen helyzetek feltét elezhetően akkor következnek be, ha a 6.8.2. szakasz 4. 
táblázatában megad ott vonatk ozó NOx-kibocsátási OBD-küszöbér téket túllépik.
Az említett követ elmény eknek való megfelelés igazolását célzó vizsgálat alatt az NOx-kibocsátás legfe ljebb 20 %- 
kal haladhatja meg az OBD-küszöbér tékeket.
7. A MŰK ÖDÉSI HIBÁK RA VONA TKOZÓ ADATOK TÁROLÁSA
7.1. Az erre a szakaszra történő hivatk ozás azt jelenti, hogy a rendszer nek el kell tárolnia a nem törölhet ő paraméte ra­
zonosítóka t (PID), amelyek meghatározzák a használatk orlátozó rendszer műk ödésbe lépésének okát és a 
műk ödése során a jármű által megtett távolságot. A járműnek a paraméter azonosítót legalább 800 napig vagy 
30 000 lefutott kilométeri g meg kell őriznie. A paraméter azonosítónak általános célú kiolvasóv al elérhetőnek kell 
lennie a szabvány os diagnosztikai csatlak ozó soros portján keresztül, a C5. melléklet 1. függ elékének 
6.5.3.1. szakaszában foglalt rendelkezéseknek megfelelően. A paraméter azonosítóban tárolt információt legalább 
300 napos vagy 10 000 km-es pontoss ággal a jármű azon kumulált műk ödési idejéhez kell kapcsolni, amely alatt 
az esemény bekövetkeze tt.
7.2. A reage nsadagoló rendszerben műszaki okok (például mecha nikai vagy elektromos hibák) miatt fellépő műk ödési 
hibákra is az ezen előírás 6.8. szakaszában és a C5. mellékletben leírt fedélzeti diagnosztikai követelmén yek 
vonatk oznak.
8. HASZNÁL ATKORL ÁTOZÓ RENDSZER
8.1. A járműnek rendelkeznie kell egy használatk orlát ozó rendszer rel, amely biztosítja, hogy a jármű minden esetben 
műk ödő kibocsátáscsökk entő rendszer rel üzemel. A használatk orlát ozó rendszer t úgy kell kialakítani, hogy a 
jármű üres reagenstar tállyal ne tudjon műk ödni.
8.1.1. A használatk orlátozó rendszer követ elmény e nem vonatk ozik a mentőszolgálatok, a hadsereg, a polgár i védelem, 
a tűzoltóság és a közrend fenntar tásáér t felelős erők általi használatra tervezett és gyár tott járművekre. E járművek 
használatk orlát ozó rendszerének állandó kiiktatása csak a járműgyár tó számára megeng edett.
8.2. A használatk orlát ozó rendszer nek legk ésőbb akkor be kell kapcsolódnia, amik or a tartályban a reage nsszint eléri:
a)ha a figyelmezte tő rendszer lega lább 2 400 km-rel a reagenstar tály várható kiürülése előtt aktiválódott, a teli 
üzemany agtar tállyal a jármű által megtehető átlagos távolság megté teléhez várhatóan eleg endő szint et;
b)ha a figyelmezt ető rendszer a 3.5. szakasz a) pontjában leírt szinte n aktiválódott, a teli üzemany agtar tállyal a 
jármű által megtehető átlagos távolság 75 %-ának megté teléhez várhatóan eleg endő szint et; vagy
c)ha a figyelmezte tő rendszer a 3.5. szakasz b) pontjában leírt szinten aktiválódott, a reagenstar tály 
kapacitásának 5 %-át ;
d)ha a figyelmezt ető rendszer mind a 3.5. szakasz a) pontjában, mind pedig a 3.5. szakasz b) pontjában leírt 
szinte k előtt aktiválódott, de keveseb b mint 2 400 km-rel a reagenstar tály kiürülése előtt, akkor az e szakasz 
b) vagy c) pontjaiban leírt szintek közül az előbb bekövetkező szintet.
A 6.1. szakaszban leírt altern atíva alkalmazása esetén a rendszer nek a 4. vagy 5. szakaszban leírt rendellenesség ek 
vagy a 6.2. szakaszban leírt NOx-szintek bekövetkezések or kell aktiválódnia.
Az üres reag enstar tály észlelésének és a 4., 5. vagy 6. szakaszban említett rendellenessége knek a 7. szakaszban a 
műk ödési hibákra vonatk ozó információk tárolása tekint etéb en leírt követelmén yek életbe lépését kell 
eredmény ezniük.
8.3. A beépítendő használatk orlát ozó rendszer típusát a gyár tó választja meg. A lehetséges rendszereket az alábbi 
8.3.1., 8.3.2., 8.3.3. és 8.3.4. szakaszok írják le (értelemszerűen).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/75  
8.3.1. A „visszaszámlálás után nincs motor -újraindítás” stratég ia szer int a rendszer elkezdi visszaszámlálni a használat ­
korlátozó rendszer bekapcsolódása utáni mot or-újraindításokat vagy a még megtehető távolságot. A jármű 
vezérlőrendszere (például a start-stop rendszerek) által kezdemén yezett motorindítások nem számítanak bele a 
visszaszámlálásba.
8.3.1.1. Amenny iben a figyelmezte tő rendszer lega lább 2 400 km-rel a reagenstar tály várhat ó kiürülése előtt aktiválódott, 
illetve a 4. vagy 5. szakaszban leírt rendellenesség ek vagy a 6.2. szakaszban leírt NOx-szintek követk eztek be, meg 
kell akadály ozni a motor azt követ ő újraindításait, hogy a használatk orlátozó rendszer aktiválódása után a jármű 
megtet te az egy teli üzemanyag-tar tállyal a jármű által átlagosan megteh ető távolságnak várhatóan megfelelő 
távolságot.
8.3.1.2. Amenny iben a használatk orlátoz ó rendszer a 8.2. szakasz b) pontjában leírt szint en aktiválódott, meg kell 
akadály ozni a motor azt követő újraindításait, hogy a használatk orlátozó rendszer aktiválódása után a jármű 
megtet te az egy teli üzemany agtar tállyal a jármű által átlagosan megtehető távolság 75 %-ának várhatóan 
megf elelő távolságot.
8.3.1.3. Amenny iben a használatk orlátozó rendszer a 8.2. szakasz c) pontjában leírt szinten aktiválódott, meg kell 
akadály ozni a motor azt követő újraindításait, hogy a használatk orlátozó rendszer aktiválódása után a jármű 
megtet te a reag enstar tály kapacitásának 5 %-ával a jármű által átlagosan megte hető távolságnak várhatóan 
megf elelő távolságot.
8.3.1.4. Ezenf elül a motor újraindítását haladéktalanul meg kell akadály ozni közvetlenül azután, hogy a reage nstar tály 
kiürült, amenn yiben ez a helyzet korábban bekövetkezik, mint a 8.3.1.1. szakaszban, a 8.3.1.2. szakaszban vagy 
a 8.3.1.3. szakaszban meghatározott helyzete k.
8.3.2. A „moto r tank olás után nem indul” rendszerben a jármű tank olás után nem tud elindulni, ha a használatk orlátozó 
rendszer műk ödésbe lépett.
8.3.3. Az „üzemany ag-kizárás” stratégia oly módon akadály ozza meg a jármű tank olását, hogy a használatk orlátozó 
rendszer műk ödésbe lépése után lezár ja az üzemanyagt öltő rendszer t. A kizáró rendszer nek elég megbízhatón ak 
kell lennie ahhoz, hogy ne lehessen manipulálni.
8.3.4. Ez a szakasz és pontjai kizárólag az 1A. szintre vonatk oznak.
A „teljesítmén ykorlát ozás” stratégia korlát ozza a jármű sebesség ét, miután a használatk orlátozó rendszer 
aktiválódott. A sebességk orlát ozás mér tékének akkorának kell lennie, hogy a járművezető észrevegye azt, illetve a 
jármű végsebességét jelentősen korlátozn ia kell. E korlátozásnak fokozatosan, vagy a motor beindítása után kell 
életbe lépnie. Röviddel a motor indításának megakadá lyozása előtt a jármű sebessége már nem haladhatja meg az 
50 km/h-t.
8.3.4.1. Amenny iben a figyelmezte tő rendszer lega lább 2 400 km-rel a reagenstar tály várhat ó kiürülése előtt aktiválódott, 
illetve a 4. vagy 5. szakaszban leírt rendellenesség ek vagy a 6.2. szakaszban leírt NOx-szintek követk eztek be, meg 
kell akadály ozni a motor azt követ ő újraindításait, hogy a használatk orlátozó rendszer aktiválódása után a jármű 
megtet te az egy teli üzemanyag-tar tállyal a jármű által átlagosan megteh ető távolságnak várhatóan megfelelő 
távolságot.
8.3.4.2. Amenny iben a használatk orlátoz ó rendszer a 8.2. szakasz b) pontjában leírt szint en aktiválódott, meg kell 
akadály ozni a motor azt követő újraindításait, hogy a használatk orlátozó rendszer aktiválódása után a jármű 
megtet te az egy teli üzemany agtar tállyal a jármű által átlagosan megtehető távolság 75 %-ának várhatóan 
megf elelő távolságot.
8.3.4.3. Amenny iben a használatk orlátozó rendszer a 8.2. szakasz c) pontjában leírt szinten aktiválódott, meg kell 
akadály ozni a motor azt követő újraindításait, hogy a használatk orlátozó rendszer aktiválódása után a jármű 
megtet te a reag enstar tály kapacitásának 5 %-ával a jármű által átlagosan megte hető távolságnak várhatóan 
megf elelő távolságot.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/76 2021.11.26.  
8.3.4.4. Emellett a motor újraindítását haladéktalanul meg kell akadály ozni közvetlenül azután, hogy a reagenstar tály 
kiürült, amenn yiben ez a helyzet korábban bekövetkezik, mint a 8.3.4.1. szakaszban, a 8.3.4.2. szakaszban vagy 
a 8.3.4.3. szakaszban meghatározott helyzete k.
8.4. Miután a használatk orlátozó rendszer már megakad ályozta a motor újraindítását, a rendszer nek csak akkor 
szabad kikapcsolódnia, ha a 4., 5. vagy 6. szakaszban leírt rendellenesség eket megszüntett ék, vagy ha a járművet 
feltöl tötték anny i reagenssel, ami az alábbi kritériumok közül legalább egynek megf elel:
a)várhat óan eleg endő az egy teli üzemany agtar tállyal átlagosan megtehe tő távolság 150 százalékának megf elelő 
távolság megtét eléhez; vagy
b)a reagenstar tály kapacitásának legalább 10 százaléka.
Ha a fedélzeti diagnosztikai rendszer a 7.2. szakasz szer int műk ödésbe lépett, akkor az ezt kiváltó hiba kijavítása 
után a használatk orlátozó rendszer t a fedélzeti diagnosztika soros portján keresztül (például egy általános célú 
kiolvasóv al) újra lehet inicializálni, hogy a jármű az öndiagnosztika elvégzése céljából újraindíthat ó legy en. A 
járműnek legfeljebb 50 km-ig műk ödnie kell, hogy ellenőr izni lehessen, sikeres volt-e a javítás. Ha ez után az 
ellenőrzés után a hiba továbbra is fennáll, akkor a használatk orlát ozó rendszer nek ismét teljesk örűen műk ödésbe 
kell lépnie.
8.5. A 3. szakaszban említ ett, a járművezetőt figyelmeztető rendszer nek meg kell jelenítenie egy üzenetet, amely 
egyé rtelműen tartalmazza a következők et:
a)a hátralévő újraindítások száma és/vagy a még megtehe tő távolság; valamint
b)a jármű újraindításának feltét elei.
8.6. A jóváhagyásk or a gyár tó köteles a használatk orlátozó rendszer műk ödési jellemzőiről teljes körű, részletes írásos 
tájék oztatást benyújtani a típusjóváhagy ó hatósághoz.
8.7. Az ezen előírás szer inti típusjóváha gyási kérelem részeként a gyár tóna k igazoln ia kell a figyelmezte tő rendszer és 
a használatk orlátozó rendszer műk ödését.
9. TÁJÉK OZT ATÁSI KÖVETELMÉNYEK
9.1. A gyár tónak az új járművek tulaj donosai számára egyé rtelmű írásos tájék oztatást kell adnia minden, reage nst 
használó kipuf ogógáz-utók ezelő rendszer ről. A tájék oztatásnak tartalmaznia kell, hogy ha a kipuf ogógáz- 
utók ezelő rendszer nem műk ödik megfelelően, akkor a járművezetőt a figyelmezte tő rendszer figyelmezte ti a 
problémára, és a használatk orlátozó rendszer ennek következt ében később letilthatja a jármű elindítását.
9.2. A használati utasításnak tartalmaznia kell a jármű megfelel ő használati és karbantar tási előírásait, beleér tve a 
fogyó reage nsek megf elelő használatának leírását is.
9.3. A használati utasításnak kifejeze tten tartalmaznia kell, ha a jármű vezetőjének a szokásos szer vizelések között is 
újra fel kell töltenie a járművet reagensekk el. Az utasításnak pont osan le kell írnia a reage nstar tály vezető általi 
újratölt ésének módját. A tájék oztatásnak azt is tartalmaznia kell, hogy mekk ora a reage nsfogyás várható üteme az 
adott típusú járműnél, és hogy milyen gyakran kell utántölt eni.
9.4. A használati utasításban pontosan le kell írni, hogy az adott specifi kációjú reagens használata és újratölt ése 
kötelező ahhoz, hogy a jármű megfel eljen a megf elelőségi nyilatk ozatnak .
9.5. A használati utasításban fel kell hívni a figyelmet arra, hogy bűncselekménynek minősülhet az olyan jármű 
használata, amelyben a kibocsátáscsökk entéshez előír t reagens nem fogy.
9.6. A használati utasításban ismer tetni kell a figyelmeztet ő rendszer és a használatk orlátozó rendszer műk ödési 
módját. Ezenkívül ismer tetni kell annak következ mény eit, ha figyelmen kívül hagyják a figyelmezte tő rendszer t és 
nem történik reage ns-utántölt és.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/77  
10. AZ UTÓKEZELŐ RENDSZER MŰK ÖDÉSI FELTÉTELEI
A gyár tónak biztosítania kell, hogy minden, reagenst használó kipuf ogóg áz-utók ezelő rendszer valamenny i 
előforduló környezeti viszony között megőr izze kibocsátáscsökkentő funkcióját, különösen alacsony környezeti 
hőmérséklet en. Idetar toznak az olyan megoldások, amelyek megakadály ozzák a reag ens teljes megf agyását akkor 
is, ha jármű legfe ljebb 7 napig park ol félig teli reagenstar tállyal 258 K (–15 °C) hőmérséklet en. Ha a reagens 
megf agy, a gyár tónak garantálnia kell, hogy a reagens a jármű indulása után 20 percen belül ismét folyék ony és 
használhat ó legyen akkor is, ha a reagenstar tály belsejében a hőmérséklet 258 K (–15 °C).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/78 2021.11.26.  
MELLÉKLETEK – A. RÉSZ 
A melléklet ek A. részében szereplő típusjóváhagy ási követ elmény ek és dokumentáció azonos az ezen előírás 1A./1B. 
szintjét, illetve 2. szintjét magában foglaló módosítássorozatok esetében. Ez azt jelenti, hogy előfordulhat, hogy bizony os 
elemekre nincs szükség, vagy bizony os elemek kéts zer is szükségesek a megszerezni kívánt jóváhagy ás szintjéhez. Ilyen 
esetben az elem elhagyható, illetve megismételh ető.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/79  
A1. MELLÉKLET 
A mot or és a jármű jellemzői, valamint a vizsgálatok elvégzésév el kapcsolatos adatok 
A követk ező adat okat – adott esetben – három példány ban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani.
A rajzoknak (ha vannak) megf elelő méretarányúnak és kellő részletességűnek kell lenniük; A4-es formátumban vagy ilyen 
méretre összeha jtva kell benyújtani őket. Amennyiben fényképeket is csatolnak , azoknak megf elelően részletesnek kell 
lenniük.
Ha a rendszerek, alkotóelemek vagy önálló műszaki egysége k elektronikus vezérléssel rendelk eznek , akkor ezek 
teljesítmény ére vonatk ozóan is kell adat okat szolgáltatni.
A kérelmezett jóváhagyás szintje (1A. szint, 1B. szint): …
0 ÁLTALÁNOS ADATOK
0.1. Gyár tmány (a gyár tó kereskedelmi neve): …
0.2. Típus: …
0.2.1. Keresk edelmi név (nevek) (amennyi ben van): …
0.2.3. Családazonosítók (adott esetben):
0.2.3.1. Interp olációs család: …
0.2.3.2. ATCT szer inti járműcsalád(ok): …
0.2.3.4. Kigur ulási menetellenállás szer inti járműcsalád
0.2.3.4.1. A VH kigur ulási menete llenállás szer inti járműcsaládja: …
0.2.3.4.2. A VL kigur ulási menete llenállás szer inti járműcsaládja: …
0.2.3.4.3. Az interpoláció s családban alkalmazható kigur ulási menetellenáll ás szer inti 
járműcsaládok: …
0.2.3.5. Kigur ulási menetellenállási mátr ix szer inti járműcsalád(ok): …
0.2.3.6. Periodikus regenerálás szer inti járműcsalád(ok): …
0.2.3.7. Párolgási kibocsátási vizsgálat szer inti járműcsalád(ok): …
0.2.3.8. OBD-jár műcsalád(ok): …
0.2.3.9. Tartóss ági járműcsalád(ok): …
0.2.3.10. ER szer inti járműcsalád(ok): …
0.2.3.11. Gázüzemű járműcsalád(ok): …
0.2.3.12. Egyéb járműcsalád(ok): …
0.4. Járműkat egór ia (c): …
0.8. Az összeszerelő üzem/üzemek neve és címe: …
0.9. A gyár tó képviselőjének (ha van) neve és címe: …
1. AZ ÁLTALÁNOS FELÉPÍTÉSRE VONA TKOZÓ JELLEMZŐK
1.1. A jóváhagy andó típust képviselő járműről/alk otóelemről/önálló műszaki egységről 
készít ett fényképek és/vagy rajzok (1):
1.3.3. Hajt ott teng elyek (számuk, helyzetük, összekapcsolásuk módja): …
2. TÖMEGEK ÉS MÉRETEK (f) (g) (7)
(kg-ban és mm-ben) (adott esetben utalva a rajzr a)HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/80 2021.11.26.  
2.6. Menetkés z tömeg (h)
a)minden változatra a legnagy obb és legkisebb érték: …
2.6.3. Forg ó töme g: a menetké sz tömeg plusz 25 kg összegének 3 %-a vagy tengely enkénti 
érték (kg): …
2.8. A gyár tó által megadott, műszakilag megen gedett legnagy obb összt ömeg (i) (3): …
3. HAJTÓENER GIA-Á TALAKÍTÓ (k)
3.1. A hajtóenergia-átalakító(k) gyár tója: …
3.1.1. A gyár tó kódja (a hajtóenergia-átalakítón feltüntet ett jelölés vagy más azonosító 
jelölés): …
3.2. Belső égésű motor
3.2.1.1. Műk ödési elv: szikragyújtású/k ompressziós gyújtású/vegyes üzemű motor (1)
Ciklus: négyütemű/ kétüt emű/f orgódug attyús (1)
3.2.1.2. Heng erek száma és elrendezése: …
3.2.1.2.1. Furat (1): … mm
3.2.1.2.2. Löke t (1): … mm
3.2.1.2.3. Gyújtási sorrend: …
3.2.1.3. A motor hengerűr tartalma (m): … cm3
3.2.1.4. Sűrítési arány (2): …
3.2.1.5. Az égéstér , a dugatty útető és szikragyújtású motor esetében a dugattyúgyűrűk rajzai : 
…
3.2.1.6. Nor mál alapjárati fordulatszám (2): … min–1
3.2.1.6.1. Maga s alapjárati fordulatszám (2): … min–1
3.2.1.8. Névleges motor teljesítmény (n): kW … min–1 fordulatszámon (a gyár tó által 
megadott érték)
3.2.1.9. A gyár tó által megadott legnagy obb mege ngedett fordulatszám: … min–1
3.2.1.10. Legnagy obb hasznos nyomat ék (n): ... Nm … min–1 fordulatszámon (a gyár tó által 
megadott érték)
3.2.2. Üzemanya g
3.2.2.1. Gázolaj/be nzin/LPG/f öldgáz vagy biometán/etanol (E 85)/biodízel/hidrogén (1),
3.2.2.1.1. Kísérleti oktánszám (RON), ólmozatlan: …
3.2.2.4. A jármű üzemanya gának típusa: egyfa jta üzemany ag, kétfajta üzemany ag, rugalmas 
üzemany ag-felhasználás (1)
3.2.2.5. A bioüzemanyag legnagy obb megen gedett mennyi sége az üzemanya gban (a gyár tó 
adja meg): ... térfogatszázalék
3.2.4. Üzemanya g-ellátás
3.2.4.1. Porlaszt ó(ko)n keresztül: igen/nem (1)
3.2.4.2. Üzemanya g-befecsk endezéssel (csak kompre ssziós gyújtású vagy vegyes üzemű 
motorok esetében): igen/ne m (1)
3.2.4.2.1. A rendszer leírása (közös nyomócső/egy edi befe cskend ezők/elosztószivattyú stb.): …HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/81  
3.2.4.2.2. Műk ödési elv: közvetlen befecsk endezés/előkamrás/ör vénykamrás(1)
3.2.4.2.3. Befecsk endező/t ovábbít ószivattyú
3.2.4.2.3.1. Gyár tmány (ok): …
3.2.4.2.3.2. Típus(ok): …
3.2.4.2.3.3. Legnagy obb üzemany ag-szállítás (1) (2): ... mm3/ütem vagy ciklus … min–1 
motorf ordulatszámon vagy alternatí vaként, jellegg örbe: ... (Feltö ltőny omás- 
szabály ozó alkalmazása esetén adja meg az egyes fordulatszámokhoz tartozó 
jellemző üzemany ag-szállítási teljesítmén yt és feltöltőn yomást.)
3.2.4.2.4. Moto rfordulatszám-szabály ozó
3.2.4.2.4.2.1. Leszabály ozási fordulatszám terhelés mellett: … min–1
3.2.4.2.4.2.2. Terhelés nélküli legnagy obb fordulatszám: … min–1
3.2.4.2.6. Befecsk endező fúvóka/ fúvókák
3.2.4.2.6.1. Gyár tmány (ok): …
3.2.4.2.6.2. Típus(ok): …
3.2.4.2.8. Kiegészítő indító segédberendezés
3.2.4.2.8.1. Gyár tmány (ok): …
3.2.4.2.8.2. Típus(ok): …
3.2.4.2.8.3. Rendszerleírás: …
3.2.4.2.9. Elektronikusan vezérelt befecsk endezés: van/nincs (1)
3.2.4.2.9.1. Gyár tmány (ok): …
3.2.4.2.9.2. Típus(ok):
3.2.4.2.9.3. A rendszer leírása: …
3.2.4.2.9.3.1. A vezérlőegység (ECU) gyár tmánya és típusa: …
3.2.4.2.9.3.1.1. A vezérlőegység szof tver verziója: …
3.2.4.2.9.3.2. Az üzemany ag-szabály ozó gyár tmánya és típusa: …
3.2.4.2.9.3.3. A levegőáram-érzékelő gyár tmánya és típusa: …
3.2.4.2.9.3.4. Az üzemany ag-elosztó gyár tmány a és típusa: …
3.2.4.2.9.3.5. A fojtószelepház gyár tmánya és típusa: …
3.2.4.2.9.3.6. A vízhőmérséklet-érzékelő gyár tmánya és típusa vagy műk ödési elve: …
3.2.4.2.9.3.7. A levegőhőmérséklet-érzékelő gyár tmánya és típusa vagy műk ödési elve: …
3.2.4.2.9.3.8. A levegőny omás-érzékelő gyár tmánya és típusa vagy műk ödési elve: …
3.2.4.3. Üzemanya g-befecsk endezéssel (csak szikragyújtás): igen/nem (1)
3.2.4.3.1. Műk ödési elv: szívó gyűjtőcső (egypontos/t öbbpontos/k özvetlen befe cskendezés (1) 
/egyé b) (adja meg): …
3.2.4.3.2. Gyár tmány (ok): …
3.2.4.3.3. Típus(ok): …
3.2.4.3.4. A rendszer leírása (nem folyamat os befecsk endezésű rendszerek esetében is hasonló 
adatok at kell megad ni): …HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/82 2021.11.26.  
3.2.4.3.4.1. A vezérlőegység (ECU) gyár tmánya és típusa: …
3.2.4.3.4.1.1. A vezérlőegység szof tver verziója: …
3.2.4.3.4.3. A levegőáramlás-érzékelő gyár tmánya és típusa vagy műk ödési elve: …
3.2.4.3.4.8. A fojtószelepház gyár tmánya és típusa: …
3.2.4.3.4.9. A vízhőmérséklet-érzékelő gyár tmánya és típusa vagy műk ödési elve: …
3.2.4.3.4.10. A levegőhőmérséklet-érzékelő gyár tmánya és típusa vagy műk ödési elve: …
3.2.4.3.4.11. A levegőny omás-érzékelő gyár tmánya és típusa vagy műk ödési elve: …
3.2.4.3.5. Befecsk endező fúvókák
3.2.4.3.5.1. Gyár tmány: …
3.2.4.3.5.2. Típus: …
3.2.4.3.7. Hidegindító berendezés
3.2.4.3.7.1. Műk ödési elv(ek): …
3.2.4.3.7.2. Műk ödési tartomán y határai/beállítási értékei (1) (2): …
3.2.4.4. Tápszivattyú
3.2.4.4.1. Nyomás (2): ... kPa vagy jellegg örbe (2): …
3.2.4.4.2. Gyár tmány (ok): …
3.2.4.4.3. Típus(ok): …
3.2.5. Elektromos rendszer
3.2.5.1. Névleges feszültség: … V, pozitív/nega tív földelés (1)
3.2.5.2. Generátor
3.2.5.2.1. Típus: …
3.2.5.2.2. Névleges teljesítmény: … VA
3.2.6. Gyújtásrendszer (csak szikragyújtású motorok esetében)
3.2.6.1. Gyár tmány (ok): …
3.2.6.2. Típus(ok): …
3.2.6.3. Műk ödési elv: …
3.2.6.6. Gyújt ógyer tyák
3.2.6.6.1. Gyár tmány: …
3.2.6.6.2. Típus: …
3.2.6.6.3. A hézag beállítása: … mm
3.2.6.7. Gyújt ótek ercs(ek)
3.2.6.7.1. Gyár tmány: …
3.2.6.7.2. Típus: …
3.2.7. Hűtőrendszer : folyadék/levegő (1)
3.2.7.1. A motorh őmérséklet-szabály ozó rendszer névleges beállítási értéke: …
3.2.7.2. Folyadék
3.2.7.2.1. A folyadék jellege: …HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/83  
3.2.7.2.2. Keringető szivattyú(k): van(nak)/nincs(enek) (1)
3.2.7.2.3. Jellemzők: … vagy
3.2.7.2.3.1. Gyár tmány (ok): …
3.2.7.2.3.2. Típus(ok): …
3.2.7.2.4. Áttétel(ek): …
3.2.7.2.5. A ventilátor és hajtómechaniz musának leírása: …
3.2.7.3. Levegő
3.2.7.3.1. Ventilátor: van/nincs (1)
3.2.7.3.2. Jellemzők: … vagy
3.2.7.3.2.1. Gyár tmány (ok): …
3.2.7.3.2.2. Típus(ok): …
3.2.7.3.3. Áttétel(ek): …
3.2.8. Szívór endszer
3.2.8.1. Feltöltő: van/nincs (1)
3.2.8.1.1. Gyár tmány (ok): …
3.2.8.1.2. Típus(ok): …
3.2.8.1.3. A rendszer leírása (pl. legnagy obb töltőn yomás: … kPa; lefújószelep, ha van): …
3.2.8.2. Töltőlevegő-hűtő: van/nincs (1)
3.2.8.2.1. Típus: levegő–levegő/levegő–víz (1)
3.2.8.3. Szívót orki nyomásesés névleges fordulatszámnál, 100 %-os terhelés mellett (csak 
kompressziós gyújtású motor oknál)
3.2.8.4. A szívócsö vek és tartozék aik leírása és rajzai (szívók amra, fűtőberendezés, 
kiegés zítő belépőlevegő-nyílások stb.): …
3.2.8.4.1. A szívó gyűjtőcső leírása (rajzokkal és/vagy fényképekkel együtt): …
3.2.8.4.2. Levegőszűrő, rajzok: … vagy
3.2.8.4.2.1. Gyár tmány (ok): …
3.2.8.4.2.2. Típus(ok): …
3.2.8.4.3. Szíváshangtom pító, rajzok: … vagy
3.2.8.4.3.1. Gyár tmány (ok): …
3.2.8.4.3.2. Típus(ok): …
3.2.9. Kipuf ogórendszer
3.2.9.1. A kipuf ogó-gyűjtőcső leírása és/vagy rajzai : …
3.2.9.2. A kipuf ogórend szer leírása és/vagy rajzai: …
3.2.9.3. Legnagy obb megen gedett kipuf ogási ellenn yomás névlege s fordulatszámon, 
100 %-os terhelésnél (csak kompr essziós gyújtású motoroknál) : … kPa
3.2.10. A beömlő- és kiömlőny ílások legkisebb keresztmetszete: …
3.2.11. Szelepvezérlési idők vagy ezzel egye nértékű adat okHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/84 2021.11.26.  
3.2.11.1. Legnagy obb szelepemelk edés, nyitási és zárási szögek, illetve az alternatí v 
elosztóre ndszerek vezérlési adatai a holtpont okhoz képest. Állíthat ó 
vezérlőrendszer esetében a vezérlés legkisebb és legnagy obb értékei: …
3.2.11.2. Vonatk oztatási és/vagy beállítási tartomán yok (1): …
3.2.12. Légszenny ezés-csökk entő megoldások
3.2.12.1. Kartergázok visszavez etésére szolgáló berendezés (leírás és rajzok): …
3.2.12.2. Kibocsátáscsökkentő berendezések (amennyiben más cím alatt nem szerepelnek)
3.2.12.2.1. Katalitikus átalakító
3.2.12.2.1.1. A katalitikus átalakítók és elemek darabszáma (az alábbi adat okat meg kell adni 
minden önálló egységre): …
3.2.12.2.1.2. A katalitikus átalakító(k) mérete, alakja és térfogata: …
3.2.12.2.1.3. A katalitikus folyamat típusa: …
3.2.12.2.1.4. Teljes nemesfémt öltet: …
3.2.12.2.1.5. Relatív koncentráció: …
3.2.12.2.1.6. Hordozó (szerk ezet és anyag ): …
3.2.12.2.1.7. Cellasűrűség: …
3.2.12.2.1.8. A katalitikus átalakító(k) házának típusa: …
3.2.12.2.1.9. A katalitikus átalakító(k) elhelyezk edése (hely és vonatk oztatási távolság a 
kipuf ogóvezetékb en): …
3.2.12.2.1.10. Hőpajzs: van/nincs(1)
3.2.12.2.1.11. Nor mál üzemi hőmérsékleti tartomán y: … °C
3.2.12.2.1.12. A katalizátor gyár tmány a: …
3.2.12.2.1.13. Termékazonosító szám: …
3.2.12.2.2. Érzék elők
3.2.12.2.2.1. Oxigén érzékelő(k) és/vagy lambda-szonda (-szondák): van(nak)/nincs(enek) (1)
3.2.12.2.2.1.1. Gyár tmány: …
3.2.12.2.2.1.2. Elhely ezkedés: …
3.2.12.2.2.1.3. Szabály ozási tartomán y: …
3.2.12.2.2.1.4. Típus vagy műk ödési elv: …
3.2.12.2.2.1.5. Termékazonosító szám: …
3.2.12.2.2.2. NO x-érzékelő: van/nincs (1)
3.2.12.2.2.2.1. Gyár tmány: …
3.2.12.2.2.2.2. Típus: …
3.2.12.2.2.2.3. Elhely ezkedés
3.2.12.2.2.3. Részecskeér zékelő: van/nincs (1)
3.2.12.2.2.3.1. Gyár tmány: …
3.2.12.2.2.3.2. Típus: …
3.2.12.2.2.3.3. Elhely ezkedés: …
3.2.12.2.3. Levegőbefúvás: van/nincs (1)HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/85  
3.2.12.2.3.1. Típus (szakaszos levegőadagoló, légszivattyú stb.): …
3.2.12.2.4. Kipuf ogógáz-vissza vezetés (EGR): van/nincs (1)
3.2.12.2.4.1. Jellemzők (gyár tmány , típus, áramlás, magas nyomás/alacsony nyomás/kettős 
nyomás stb.): …
3.2.12.2.4.2. Vízhűt éses rendszer (pl. alacsony nyomású/magas nyomású/k ettős nyomású – 
minden egyes kipuf ogóg áz-visszavezető rendszer re meg kell adni): van/nincs (1)
3.2.12.2.5. Párolgási kibocsátást csökkentő rendszer (csak benzinnel és etanollal műk ödő 
motorok esetében): van/nincs (1)
3.2.12.2.5.1. A berendezések részletes leírása: …
3.2.12.2.5.2. A párolgási kibocsátást csökkentő rendszer rajza: …
3.2.12.2.5.3. Az aktívszén-tar tály rajza: …
3.2.12.2.5.4. A száraz aktív szén tömeg e: … g
3.2.12.2.5.5. Az üzemany agtar tály vázlat os rajza (csak benzinnel és etanollal műk ödő motorok 
esetében): …
3.2.12.2.5.5.1. Az üzemany agtar tály-rendszer kapacitása, anyaga és felépítése: …
3.2.12.2.5.5.2. A gőztöm lő és az üzemany ag-vezeték anyagának , valamint az üzemany agrendszer 
összekapcsolási technikájának leírása: …
3.2.12.2.5.5.3. Zárt tartályrendszer: igen /nem
3.2.12.2.5.5.4. Az üzemany agtar tály megker ülőszelepe beállításának leírása (levegőbeereszt és és 
-kieng edés): …
3.2.12.2.5.5.5. A kifúvatásvezérlő rendszer leírása: …
3.2.12.2.5.6. Az üzemanyagtar tály és a kipuf ogórendszer közötti hőpajzs leírása és vázlat os rajza: 
…
3.2.12.2.5.7. Átereszté si tényező: …
3.2.12.2.6. Részecskeszűr ő (PT): van/nincs (1)
3.2.12.2.6.1. A részecskes zűrő mérete i, alakja és űrtartalma: …
3.2.12.2.6.2. A részecskes zűrő kialakítása: …
3.2.12.2.6.3. Elhely ezkedés (vonatk oztatási távolság a kipuf ogóvezeté kben): …
3.2.12.2.6.4. A részecskes zűrő gyár tmánya: …
3.2.12.2.6.5. Termékazonosító szám: …
3.2.12.2.7. Fedélzeti diagnosztikai rendszer: van/nincs (1)
3.2.12.2.7.1. A hiba jelző szöveg es leírása és/vagy rajza: …
3.2.12.2.7.2. A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött összes alkotóelem felsorolása, a 
rendelt etésükk el együtt: …
3.2.12.2.7.3. Szöv eges leírás (általános műk ödési elvek) a követk ezők tekintet ében:
3.2.12.2.7.3.1. Szikragyújtású motor ok
3.2.12.2.7.3.1.1. Katalizát or ellenőrzése: …
3.2.12.2.7.3.1.2. Gyújtáshiba észlelése: …
3.2.12.2.7.3.1.3. Oxigén érzékelő ellenőrzése: …
3.2.12.2.7.3.1.4. A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyéb alkotóelemek: …
3.2.12.2.7.3.2. Kompr essziós gyújtású motorok: …HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/86 2021.11.26.  
3.2.12.2.7.3.2.1. Katalizát or ellenőrzése: …
3.2.12.2.7.3.2.2. A részecskes zűrő ellenőrzése: …
3.2.12.2.7.3.2.3. Az elektronikusan szabály ozott üzemanya g-adagoló rendszer ellenőrzése: …
3.2.12.2.7.3.2.5. A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyéb alkotóelemek: …
3.2.12.2.7.4. A hiba jelző aktiválásának feltét elei (meghatározott számú menetciklus vagy 
statisztikai módszer): …
3.2.12.2.7.5. Az összes használt fedélzeti diagnosztikai kimeneti kód és formátum felsorolása 
(magyarázattal együtt): …
3.2.12.2.7.6. A jármű gyár tójának a követk ező kiegés zítő információkat kell rendelkezésre 
bocsátania annak érdekében, hogy lehetővé tegye az OBD-rendszer rel kompati bilis 
csere- és pótalkatrészek, valamint diagnosztikai eszk özök és vizsgálati berendezések 
gyár tását.
3.2.12.2.7.6.1. A jármű eredeti típusjóváhagyásak or alkalmazott elők ondicionálási ciklusok típusa 
és száma, illetve az altern atív elők ondicionáló eljárások leírása és használatuk 
indoklása.
3.2.12.2.7.6.2. A járműnek a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött alkotóelem 
tekint etében történt eredeti típusjóváhagyása során alkalmazott fedélzeti 
diagnosztikai tesztciklus típusának leírása.
3.2.12.2.7.6.3. Az összes érzékelt alkotóelem átfogó leírása, a hibaészlelés és a hiba jelző 
aktiválásának stratég iájával (meghatározott számú menetciklus vagy statisztikai 
módszer) együtt, beleér tve a fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyes 
alkotóelemek releváns, másodlagosan érzékelt paramétereinek listáját is. Az 
erőátviteli rendszer kibocsátással kapcsolatos egyes alkotóelemeihez, illetve az 
erőátviteli rendszer kibocsátással nem kapcsolatos egyes alkotóelemeihez 
kapcsolódó valamenn yi OBD kimeneti kód és formátum felsorolása (és ezek tételes 
magyarázata), amenn yiben az adott alkotóelem ellenőrzésének szerepe van a 
hiba jelző aktiválásában, ideér tve különösen a $05 üzemmód ($21–FF vizsgálati 
azonosítók) adatainak, valamint a $06 üzemmód adatainak átfogó ismer tetését.
Azon járműtípusok esetében, amelyek az ISO 15765-4 „Közúti járművek , a 
vezérlőrendszer -hálózat (CA N) diagnosztikája – 4. rész: a szenn yezőanyag- 
kibocsátással összefüggő rendszerekre vonatk ozó előírások” szabván ynak 
megfel elő adatátviteli kapcsolatot alkalmaznak , a $06 üzemmód $00–FF vizsgálati 
azonosítói ra vonatk ozó adat okról átfogó magyarázat ot kell adni az OBD által 
támog atott valamenny i azonosító tekintet ében.
3.2.12.2.7.6.4. A fentiekben előír t információk meghatározhatók a követk ező táblázat kitöltésével.
3.2.12.2.7.6.4.1. Könny ű személy- és haszongépjár művek
Alkotóe-
lemHibak ód Ellenőr -
zési 
stratég iaHibaészlelési kritériumok Hiba -
jelző- 
aktiválási 
feltételekMásodlagos 
paramé -
terekElők ondi -
cionálásIgazolási 
vizsgálat
Katalizát or P0420. Az 1. és 
a 2. 
oxigénér -
zéke lő 
jeleiAz 1. és a 2. érzékelő jele 
közötti különbség3. ciklus Moto rfor-
dulatszám 
és 
motor ter-
helés, 
levegő/ 
üzemany ag 
üzemmód, 
katalizátor 
hőmérsék -
leteKét 1. 
típusú 
ciklus1. típus
3.2.12.2.8. Egyéb rendszer : …HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/87  
3.2.12.2.8.2. Használatk orlát ozó rendszer
3.2.12.2.8.2.3. A használatk orlátozó rendszer típusa: visszaszámlálás után nincs motor - 
újraindítás/a motor tank olás után nem indul/üzeman yag-kizárás/ 
teljesítményk orlátozás
3.2.12.2.8.2.4. A használatk orlátozó rendszer leírása
3.2.12.2.8.2.5. Annak az átlagos távolságnak megfelelő szint, amelyet a jármű teli tankkal meg tud 
tenni, azaz: … km
3.2.12.2.10. Periodikusan rege neráló rendszer: (az alábbi adat okat meg kell adni minden önálló 
egységre)
3.2.12.2.10.1. A regenerálás módja vagy rendszere, leírás és/vagy rajz: …
3.2.12.2.10.2. Az 1. típusú üzemi ciklusok vagy ezzel egyenér tékű próbapadi ciklusok száma, 
amelyek két, regeneráló fázist tartalmazó ciklus között játszódnak le az 1. típusú 
vizsgálatnak megf elelő feltét elek esetén („D” távolság): …
3.2.12.2.10.2.1. Az alkalmazandó 1. típusú ciklus: …
3.2.12.2.10.2.2. A regenerálás hoz szükséges, alkalmazandó teljes vizsgálati ciklusok száma („d” 
távolság)
3.2.12.2.10.3. A két, regenerá ló fázist tartalmazó ciklus közötti ciklusok számának 
megállapítására használt módszer leírása: …
3.2.12.2.10.4. Azok a paraméterek, amelyek meghatározzák a regenerálás kiváltásához szükséges 
terhelés mér tékét (azaz hőmérséklet, nyomás stb.): …
3.2.12.2.10.5. A rendszer terhelésére alkalmazott módszer leírása: …
3.2.12.2.11. Fogy ó reagensek et használó katalitikusátalakító -rendszerek (az információkat az 
alábbiakban minden egységre külön meg kell adni): vannak/nincsenek (1)
3.2.12.2.11.1. A szükséges reage ns típusa és koncentrációja: …
3.2.12.2.11.2. A reagens szokásos üzemi hőmérséklet-tar tomán ya: …
3.2.12.2.11.3. Nemzetk özi szabvány: …
3.2.12.2.11.4. A reagensf eltölt és gyak orisága: folyamat os/karbantar tásk or (adott esetben):
3.2.12.2.11.5. A reagens kijelzése: (leírás és elhelyez kedés)
3.2.12.2.11.6. Reag enstar tály
3.2.12.2.11.6.1. Kapa citás: …
3.2.12.2.11.6.2. Fűtési rendszer: van/nincs
3.2.12.2.11.6.2.1. Leírás vagy rajz
3.2.12.2.11.7. Reag ensadagoló egység: van/nincs (1)
3.2.12.2.11.7.1. Gyár tmány: …
3.2.12.2.11.7.2. Típus: …
3.2.12.2.11.8. Reag ensbefecsk endező (gyár tmány , típus és elhelyezk edés): …
3.2.12.2.11.9. Reag ensminőség-érzékelő (gyár tmány , típus és elhelyezk edés): …
3.2.12.2.12. Vízbefe cskendezés: van/nincs (1)
3.2.14. A üzemany ag-gazdaságosság befolyásolására tervezett berendezések részlete zése 
(ha még nem szerepelnek más tételek alatt):....
3.2.15. LPG-üzemanya g-adagoló rendszer: van/nincs (1)HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/88 2021.11.26.  
3.2.15.1. Jóváhagyási szám (a 67. számú ENSZ-előírás szer inti jóváhagyási szám): …
3.2.15.2. Elektronikus motor vezérlő egység LPG üzemany ag adagolásához
3.2.15.2.1. Gyár tmány (ok): …
3.2.15.2.2. Típus(ok): …
3.2.15.2.3. A kibocsátással kapcsolatos beállítási lehetőség ek: …
3.2.15.3. További dokumentáció
3.2.15.3.1. A benzin- és az LPG-üzem közötti átváltásk or a katalizátor védelmét szolgáló 
rendszer leírása: …
3.2.15.3.2. A rendszer elrendezési rajza (elektromos csatlak ozások, vákuumcsatlak ozások , 
kiegyen lítő tömlők stb.): …
3.2.15.3.3. A szimbólum rajza: …
3.2.16. Földgáz-üzemanya g-adagoló rendszer: van/nincs (1)
3.2.16.1. Jóváhagyási szám (a 110. számú ENSZ-előírás szer inti jóváhagyási szám):
3.2.16.2. Elektronikus motor vezérlő egység földgáz üzemanyag adagolásához
3.2.16.2.1. Gyár tmány (ok): …
3.2.16.2.2. Típus(ok): …
3.2.16.2.3. A kibocsátással kapcsolatos beállítási lehetőség ek: …
3.2.16.3. További dokumentáció
3.2.16.3.1. A benzin- és a földgázüzem közötti átváltásk or a katalizátor védelmét szolgáló 
rendszer leírása: …
3.2.16.3.2. A rendszer elrendezési rajza (elektromos csatlak ozások, vákuumcsatlak ozások , 
kiegyen lítő tömlők stb.): …
3.2.16.3.3. A szimbólum rajza: …
3.2.18. Hidrogén- üzemanyag-adagoló rendszer: van/nincs (1)
3.2.18.1. A 134. számú ENSZ-előírás szer inti típusjóváhagy ási szám (adott esetben): 
………...
3.2.18.2. Elektronikus motor vezérlő egység a hidrog énadagoló rendszerhez
3.2.18.2.1. Gyár tmány (ok): …
3.2.18.2.2. Típus(ok): …
3.2.18.2.3. A kibocsátással kapcsolatos beállítási lehetőség ek: …
3.2.18.3. További dokumentáció
3.2.18.3.1. A benzin- és a hidrogénüzem közötti átváltásk or a katalizátor védelmét szolgáló 
rendszer leírása: …
3.2.18.3.2. A rendszer elrendezési rajza (elektromos csatlak ozások, vákuumcsatlak ozások , 
kiegyen lítő tömlők stb.): …
3.2.18.3.3. A szimbólum rajza: …
3.2.19.4. További dokumentáció
3.2.19.4.2. A rendszer elrendezési rajza (elektromos csatlak ozások, vákuumcsatlak ozások , 
kiegyen lítő tömlők stb.): …
3.2.19.4.3. A szimbólum rajza: …
3.2.20. Hőtárolásra vonatk ozó információHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/89  
3.2.20.1. Aktív hőtároló berendezés: van/nincs (1)
3.2.20.1.1. Entalpia: … (J)
3.2.20.2. Sziget előan yagok: vannak/nincsenek (1)
3.2.20.2.1. Sziget előan yag: … (x)
3.2.20.2.2. A sziget elés térfogata: … (l) (x)
3.2.20.2.3. A sziget elés tömeg e: … (kg) (x)
3.2.20.2.4. A sziget elés hely e: … (x)
3.2.20.2.5. Jármű lehűtése a legrosszabb eset szer inti megk özelít ésben: igen /nem (1)
3.2.20.2.5.1. (nem a legrosszabb eset szer int) Minimális kondicionálási időtar tam, tsoak_A TCT  
(óra):… (x)
3.2.20.2.5.2. (nem a legrosszabb eset szer int) A motorhőm érséklet mérésének hely e: … (x)
3.2.20.2.6. Egy interpoláci ós család a környezetihőmérséklet-k orrekcióval végzett vizsgálat 
(ATCT) szer inti járműcsaládon belül: igen/ne m (1)
3.2.20.2.7. A legrosszabb eset szer inti megk özelítés a sziget elés tekint etében: igen /nem (1)
3.2.20.2.7.1. A környezetihőmérséklet-k orrekcióv al végzett vizsgálat során mér t referenciajárm ű 
leírása a szige telés tekintet ében: …
3.3. Elektromos erőátvite li rendszer (kizárólag a tisztán elektromos járművek esetében)
3.3.1. Az elektromos erőátviteli rendszer általános leírása
3.3.1.1. Gyár tmány: .........................................................................
3.3.1.2. Típus: ...............................................................................
3.3.1.3. Használata (1): egy motor /több motor (számuk): .....................................
3.3.1.4. Átvitel elrendezése: párhuzamos/transzaxiális/egy éb, pont osan: ....................
3.3.1.5. Vizsgálati feszültség: ............................................................. V
3.3.1.6. A motor névleges fordulatszáma: ............................................ min–1
3.3.1.7. A motor legnagy obb fordulatszáma: ........min–1 vagy alaphelyzetben: csökkentő 
kimeneti tengely/sebességvált ó fordulatszáma (kérjük, adja meg a használt 
sebességf okozatot): ........................................................... min–1
3.3.1.9. Legnagy obb teljesítmény: ...................................................... kW
3.3.1.10. Legnagy obb 30 perces teljesítmén y: ............................................ kW
3.3.1.11. Rugalma s tartomá ny (ahol a teljesítmén y nagy obb a legnagy obb teljesítmény 90 
százalékánál):
fordulatszám a tartomán y kezdetén: ......................................... min–1
fordulatszám a tartomán y végén: ............................................ min–1
3.3.2. Újratö lthető meghajt óenergia-tároló rendszer
3.3.2.1. A REESS keresk edelmi neve és védjegye: ............................................
3.3.2.2. Az elektrokémiai pár fajtája: ........................................................
3.3.2.3. Névleges feszültség: .............................................................. V
3.3.2.4. A REESS legnagy obb 30 perces teljesítmén ye (állandó kisütés ): ................ kW
3.3.2.5. A REESS 2 órás kisütése (állandó kisütés vagy állandó áram): (1)HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/90 2021.11.26.  
3.3.2.5.1. A REESS energiája: ............................................................ kWh
3.3.2.5.2. A REESS kapacitása: ................................................. Ah 2 óra alatt
3.3.2.5.3. Feszültség a kisütés végén: ....................................................... V
3.3.2.6. A kisütés végének jelzése, amely a jármű kötelez ő megállításához vezet: (1) .........
3.3.2.7. A REESS tömeg e: ................................................................ kg
3.3.2.8. Cellák száma: ........................................................................
3.3.2.9. A REESS elhelyezk edése: ............................................................
3.3.3. Elektromos motor
3.3.3.1. Műk ödési elv:
3.3.3.1.1. egyenár am/váltak ozó áram (1) /fázisok száma: .......................................
3.3.3.1.2. külön gerjeszté s/soros/összetett (1)
3.3.3.1.3. szinkron/aszinkron (1)
3.3.3.1.4. tekercselt forgórész/állandó mágnesekkel/házzal (1)
3.3.3.1.5. a motor pólusainak száma: ..........................................................
3.3.3.2. Tehet etlenségi tömeg: ...............................................................
3.3.4. Teljesítmén yszabály ozó
3.3.4.1. Gyár tmány: .........................................................................
3.3.4.2. Típus: ...............................................................................
3.3.4.3. Szabály ozás elve: vektoros/ nyit ott hurk os/zár t hurk os/egy éb (éspedig): (1) ..........
3.3.4.4. A motor t tápláló legnagy obb hatásos áramerősség: (2) .......... A .......... s alatt
3.3.4.5. Az alkalmazott feszültségtar tomán y: ................ volttó l ................ voltig
3.3.5. Hűtőrendszer : …
motor: folyadék/levegő (1)
szabály ozó: folyadék/levegő (1)
3.3.5.1. A folyadékhűt éses rendszer jellemzői:
3.3.5.1.1. Folyadék tulajdonság a: .........................., keringtető szivattyú: van/nincs (1)
3.3.5.1.2. A szivattyú jellemzői vagy gyár tmánya(i) és típusa(i): .................................
3.3.5.1.3. Termosztát: beállítása: ...............................................................
3.3.5.1.4. Hűtő: rajz(o k) vagy gyár tmány (ok) és típus(ok): .....................................
3.3.5.1.5. Megkerülősze lep: nyomásbeállítás: ..................................................
3.3.5.1.6. Ventilátor: jellemzők vagy gyár tmány(ok) és típus(ok): .............................
3.3.5.1.7. Ventilátor levegővezeték e: ...........................................................
3.3.5.2. A léghűtéses rendszer jellemzői
3.3.5.2.1. Befúv ó: jellemzők vagy gyár tmány(ok) és típus(ok): ................................
3.3.5.2.2. Szabván yos levegővezet ékek : .......................................................
3.3.5.2.3. Hőmérséklet-szabály ozó rendszer: van/nincs (1)HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/91  
3.3.5.2.4. Rövid leírás: .........................................................................
3.3.5.2.5. Légszűrő: ........................ gyár tmány(ok): ....................... típus(ok):
3.3.5.3. A gyár tó által megen gedett hőmérsékletek (maximum)
3.3.5.3.1. a motor kimenetén él: ...........................................................° C
3.3.5.3.2. a szabály ozó bemenet elénél: ....................................................° C
3.3.5.3.3. a motor vonatk oztatási pontjában/pontjaiban: ..................................° C
3.3.5.3.4. a szabály ozó vonatk oztatási pontjában/-pontjaiban: ............................° C
3.3.6. Sziget elés kate góri ája: ...............................................................
3.3.7. Nemzetk özi védelmi kód (IP-kód): ..................................................
3.3.8. A kenési rendszer elve: (1)
Csapágyak: csúszó/goly ós
Kenőanya g: zsír/olaj
Tömítés : van/nincs
Keringet és: van/nincs
3.3.9. Töltő
3.3.9.1. Töltő: fedélzeti/külső (1)
Külső egység esetén adja meg a töltő adatait (márkajel, modell): ....................
3.3.9.2. A töltő normál prof iljának leírása:
3.3.9.3. A hálózati áram jellemzői:
3.3.9.3.1. Hálózati áram típusa: egy fázis/három fázis (1)
3.3.9.3.2. Feszültség: ...........................................................................
3.3.9.4. Javasolt várak ozási periódus a kisütés vége és a töltés kezdet e között : ..............
3.3.9.5. A teljes töltés elméleti időtar tama: ..................................................
3.4. Hajt óenergia-átalakítók kombinációi
3.4.1. Hibr id elektromos jármű: igen/nem (1)
3.4.2. Hibr id elektromos jármű kate góri ája: külső feltölt ésű/nem külső feltölt ésű: (1)
3.4.3. Üzemmódkapcsoló: van/nincs (1)
3.4.3.1. Választhat ó üzemmódok
3.4.3.1.1. Tisztán elektromos: igen/nem (1)
3.4.3.1.2. Tisztán üzemanyag-f ogyaszt ó: igen /nem (1)
3.4.3.1.3. Hibr id üzemmódok: igen /nem (1)
(ha igen, rövid leírás): …
3.4.4. Az energiatároló eszk öz leírása: (újratö lthető elektromosenergia-tároló rendszer , 
kondenzátor , lendkerék/g enerát or)
3.4.4.1. Gyár tmány (ok): …
3.4.4.2. Típus(ok): …
3.4.4.3. Azonosít ó szám: …
3.4.4.4. Az elektrokémiai pár fajtája: …HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/92 2021.11.26.  
3.4.4.5. Energia: … (REESS esetében: feszültség és kapacitás, Ah 2 óra alatt, a 
kondenzátor nál: J, …)
3.4.4.6. Töltő: fedélzeti/külső/nincs (1)
3.4.5. Elektromos gépek (az elektromos gépek minden egyes típusára vonatk ozóan külön- 
külön adja meg az információkat)
3.4.5.1. Gyár tmány: …
3.4.5.2. Típus: …
3.4.5.3. Elsődleg es használat: hajtómotor/g enerát or (1)
3.4.5.3.1. Hajt ómotork ént való használat esetén: egy motor/t öbb motor (számuk) (1): …
3.4.5.4. Legnagy obb teljesítmény: … kW
3.4.5.5. Műk ödési elv
3.4.5.5.5.1 Egyenáram /váltak ozó áram/fázisok száma: …
3.4.5.5.2. Külön gerjesztés/soros/összet ett (1)
3.4.5.5.3. Szinkron/aszinkron (1)
3.4.6. Vezérlőegység
3.4.6.1. Gyár tmány (ok): …
3.4.6.2. Típus(ok): …
3.4.6.3. Azonosít ó szám: …
3.4.7. Teljesítmén yszabály ozó
3.4.7.1. Gyár tmány: …
3.4.7.2. Típus: …
3.4.7.3. Azonosít ó szám: …
3.4.9. A gyár tó ajánlása az elők ondicionálásra: …
3.4.10. Üzemanya gcellás hibr id jármű: igen /nem (1)
3.4.10.1. Az üzemany agcella típusa
3.4.10.1.2. Gyár tmány: …
3.4.10.1.3. Típus: …
3.4.10.1.4. Névleges feszültség (V): …
3.4.10.1.5. Hűtők özeg fajtája: levegő/f olyadék (1)
3.4.10.2. Rendszer leírása (az üzemanyagcella műk ödési elve, rajz stb.): …
3.5. A gyár tó által megadott értékek a CO2-kibocsátás/az üzemany ag-fogyasztás/az 
elektromosenergia-f ogyasztás/az elektromos hatósugár meghatározásához
3.5.7. A gyár tó által megadott értékek
3.5.7.1. A vizsgálati jármű paraméter eiHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/93  
Jármű Alacsony 
szén-dio ­
xid-kibo ­
csátású 
jármű (L 
jármű)
ha vanMag as 
szén-dio ­
xid-kibo ­
csátású 
jármű
(H jármű)Közepes 
szén-dio ­
xid-kibocsá ­
tású jármű 
(M jármű),
ha vanRepre -
zentatív 
jármű 
(csak 
kigur ulási 
menetel -
lenállási 
mátr ix 
szer inti 
család 
eseté-
ben*)Alapér tel-
mezett 
értékek
A jármű 
felépítmény é-
nek típusa-
Alkalmazott 
kigur ulási 
menetellenál -
lási eljárás 
(mérés vagy 
számítás a 
kigur ulási 
menetellenál -
lási 
járműcsalád 
alapján)- -
Kigur ulási menetellenállási információk:
A 
gumiabronc -
sok 
gyár tmány a és 
típusa,
ha van mérés-
Gumiabroncs -
méretek  
(elülső/hátsó),
ha van mérés-
A 
gumiabronc -
sok gördülési 
ellenállása  
(elülső/hátsó)  
(kg/t)
Gumiabroncs -
nyomás  
(elülső/hátsó) 
(kPa),
ha van mérés
Delta CD × A, az 
L jármű 
esetében, a H 
járművel 
összehason -
lítva (IP_H-ból 
levon va IP_L-t)- - -HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/94 2021.11.26.  
Delta CD × A, az 
L jármű 
kigur ulási 
menetellenál -
lási 
járműcsaládjá -
val 
összehason -
lítva  
(IP_H/L -ből 
levon va 
RL_L-t), 
kigur ulási 
menetellenál -
lási 
járműcsalád 
alapján történő 
számítás esetén- -
A jármű 
vizsgálati 
tömeg e (kg)
Kigur ulási menetellenállási együtthatók
f0 (n)
f1 (N/(km/h))
f2 (N/(km/h)2)
Homlokfelület 
m2 (0,000 m2)- - -
Ciklus- 
energiaigé ny (J)
* A reprezentatív jármű vizsgálata a kigur ulási menetellenáll ási mátr ix járműcsalád 
vonatk ozásában történik.
3.5.7.1.1. Az 1. típusú vizsgálathoz használt és a hasznos teljesítménynek a 85. számú ENSZ- 
előírás szer inti méréséhez választott üzemany ag (csak LPG-vel vagy földgázzal 
műk ödő járművek esetében): …
3.5.7.2. A vegyes CO2-kibocsátás tömeg e
3.5.7.2.1. A tisztán belső égésű motorra l felszerelt járművek és a nem külső feltölt ésű hibr id 
elektromos járművek CO 2-kibocsátásának tömeg e
3.5.7.2.1.0. Az interpoláció s családon belüli legalacsonyabb és legmag asabb CO 2-értékek: …  
g/km
3.5.7.2.1.1. Maga s szén-dio xid-kibocsátású jármű: … g/km
3.5.7.2.1.2. Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben): … g/km
3.5.7.2.1.3. Közepes szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben): … g/km
3.5.7.2.2. Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV) CO 2-kibocsátásának 
tömeg e töltésfenntar tó üzemmódban
3.5.7.2.2.1. A mag as szén-dio xid-kibocsátású jármű CO 2-kibocsátásának töme ge 
töltésfenntar tó üzemmódban: g/km
3.5.7.2.2.2. Az alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű CO2-kibocsátásának tömeg e 
töltésfenntar tó üzemmódban (adott esetben): g/km
3.5.7.2.2.3. A közepes szén-dio xid-kibocsátású jármű CO 2-kibocsátásának tömeg e 
töltésfenntar tó üzemmódban (adott esetben): g/kmHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/95  
3.5.7.2.3. Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV) CO 2-kibocsátásának 
tömeg e és súly ozott CO 2-kibocsátásának tömeg e töltésle merítő üzemmódban
3.5.7.2.3.1. A mag as szén-dio xid-kibocsátású jármű CO 2-kibocsátásának tömeg e töltésle merítő 
üzemmódban: … g/km
3.5.7.2.3.2. Az alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű CO2-kibocsátásának tömeg e 
töltéslemerítő üzemmódban (adott esetben): … g/km
3.5.7.2.3.3. A közepes szén-dio xid-kibocsátású jármű CO 2-kibocsátásának tömeg e 
töltéslemerítő üzemmódban (adott esetben): … g/km
3.5.7.2.3.4. A külső feltöl tésű interpolációs családon belüli minimális és maximális súly ozott 
CO 2-értékek: … g/km
3.5.7.3. Az elektromos járművek elektromos hatósugara
3.5.7.3.1. Tisztán elektromos járművek tisztán elektromos hatósugara
3.5.7.3.1.1. Maga s szén-dio xid-kibocsátású jármű: … km
3.5.7.3.1.2. Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben): … km
3.5.7.3.2. A külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV) és a külső feltölt ésű 
üzemany agcellás hibr id járművek (OVC-FC HV) teljesen elektromos hatósug ara 
(AER) (értelemszerűen)
3.5.7.3.2.1. Maga s szén-dio xid-kibocsátású jármű: … km
3.5.7.3.2.2. Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben): … km
3.5.7.3.2.3. Közepes szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben): … km
3.5.7.4. Üzemanya gcellás hibr id járművek (FCH V) üzemany ag-fogyasztása (FC CS)
3.5.7.4.1. A nem külső feltölt ésű üzemanya gcellás hibr id járművek (NO VC-FC HV) és külső 
feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek (OVC-FC HV) töltésfenntar tó 
üzemállapotához tartozó üzemany ag-fogyasztás (értelemszerűen)
3.5.7.4.1.1. Maga s szén-dio xid-kibocsátású jármű: … kg/100 km
3.5.7.4.1.2. Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben): … kg/100 km
3.5.7.4.1.3. Közepes szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben): … kg/100 km
3.5.7.4.2. A külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek (OVC-FCHV) töltéslem erítő 
üzemmódjához tartozó üzemany ag-fogyasztás (értelems zerűen)
3.5.7.4.2.1. Maga s szén-dio xid-kibocsátású jármű: … kg/100 km
3.5.7.4.2.2. Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben): … kg/100 km
3.5.7.5. Az elektromos járművek elektromosenergia-f ogyasztása
3.5.7.5.1. A tisztán elektromos járművek vegyes elektromosenergia-f ogyasztása (EC WLTC)
3.5.7.5.1.1. Maga s szén-dio xid-kibocsátású jármű: … Wh/km
3.5.7.5.1.2. Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben): … Wh/km
3.5.7.5.2. Használati tényezővel súly ozott elektromosenergia-f ogyasztás töltéslemerítő 
üzemmódban, EC AC,CD (vegyes)
3.5.7.5.2.1. Maga s szén-dio xid-kibocsátású jármű: … Wh/km
3.5.7.5.2.2. Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben): … Wh/km
3.5.7.5.2.3. Közepes szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben): … Wh/km
3.6. A gyár tó által megen gedett hőmérsékletek
3.6.1. Hűtőrendszer
3.6.1.1. Folyadékhűté s
Legmagasab b kilépő hőmérséklet: … KHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/96 2021.11.26.  
3.6.1.2. Léghűt és
3.6.1.2.1. Vonatk oztatási pont: …
3.6.1.2.2. Legmagasab b hőmérséklet a vonatk oztatási pontban: … K
3.6.2. A töltőlevegő-hűtő legmag asabb kilépő hőmérséklete: … K
3.6.3. Legmagasab b kipuf ogóg áz-hőmérséklet a kipuf ogócsőnek a kipuf ogó-gyűjtőcső 
vagy a turbófelt öltő külső peremével szomszédos pontján: … K
3.6.4. Az üzemany ag hőmérséklete
Minimum: … K – maximum: … K
Dízelmotor ok esetében a befe cskendező szivattyú bemenet énél, gázüzemű 
motorok esetében a nyomásszabály ozó végf okozatánál
3.6.5. A kenő anyag hőmérséklete
Minimum: … K – maximum: … K
3.8. Kenőrendszer
3.8.1. A rendszer leírása
3.8.1.1. A kenő anyagtar tály elhelyezk edése: …
3.8.1.2. Adagolórendszer (szivattyúval/a szívócsőbe való befecsk endezéssel/üzeman yagg al 
összek ever ve stb.) (1)
3.8.2. Kenőanya g-szivattyú
3.8.2.1. Gyár tmány (ok): …
3.8.2.2. Típus(ok): …
3.8.3. Üzemanya ghoz keverés
3.8.3.1. Százalék os arány: …
3.8.4. Olajhűtő: van/nincs (1)
3.8.4.1. Rajz(ok): … vagy
3.8.4.1.1. Gyár tmány (ok): …
3.8.4.1.2. Típus(ok): …
3.8.5. A kenő anyag specifi kációja: …W…
4. ERŐÁ TVITEL (p)
4.3. A lendker ék tehetetlenségi nyomat éka: …
4.3.1. Kiegészítő tehetetlenségi nyomat ék, sebességbe kapcsolás nélkül: …
4.4. Tenge lykapcsoló(k)
4.4.1. Típus: …
4.4.2. Legnagy obb nyomatékátalakít ás: …
4.5. Sebességvált ó
4.5.1. Típus (kézi/aut omata/CV T [fokozatment es sebességvált ó]) (1)
4.5.1.4. Névleges nyomaték: …
4.5.1.5. A teng elykapcsolók száma: …HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/97  
4.6. Sebességf okozat-áttét eli arány ok
Sebességf o-
kozatBelső áttételi arány ok (a 
motor fordulatszáma a 
sebességváltó kimenő 
tengely éhez 
viszon yítva)Végáttét eli arány(ok) (a 
sebességváltó kimenő 
tengely ének 
fordulatszáma a hajtott 
kerék fordulatszámához 
viszon yítva)Összátt é-
teli 
arány ok
CVT 
(fokozat -
mentes 
sebesség -
váltó) 
esetében a 
legna -
gyobb 
érték
1
2
3
…
CVT 
(fokozat -
mentes 
sebesség -
váltó) 
esetében a 
legkisebb 
érték
4.6.1. Sebességvált ó
4.6.1.1. Első fokozat kizár va: igen /nem (1)
4.6.1.2. n95_high minden sebességf okozat esetében: … min–1
4.6.1.3. nmin_dr ive
4.6.1.3.1. Első fokozatban: … min–1
4.6.1.3.2. Első fokozatból másodikba: … min–1
4.6.1.3.3. Második fokozatból álló helyzetbe: … min–1
4.6.1.3.4. Második fokozatban: … min–1
4.6.1.3.5. 3. és további fokozatban: … min–1
4.6.1.4. nmin_dr ive_set a gyorsulási/állandó sebességű szakaszokban (n_min_dr ive_up ): … min–1
4.6.1.5. n_min_dr ive_set a lassulási szakaszokban (nmin_dr ive_down ):
4.6.1.6. Kezdő időszak
4.6.1.6.1. tstar t_phase : … s
4.6.1.6.2. nmin_dr ive_star t: … min–1
4.6.1.6.3. nmin_dr ive_up_star t: … min–1
4.6.1.7. ASM használata: igen/nem (1)
4.6.1.7.1. ASM értékek: ... … min–1 fordulatszámon
4.7. A jármű legnagy obb tervezési sebesség e (km/h) (q): …
4.12. Sebességvált ó-kenőan yag: …W…
6. FELFÜGGESZTÉS
6.6. Gumiabroncsok és kerekek
6.6.1. Gumiabroncs/ke rék kombináció(k):
6.6.1.1. Tenge lyek
6.6.1.1.1. 1. tengely: …
6.6.1.1.1.1. Gumiabroncs méretjelöléseHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/98 2021.11.26.  
6.6.1.1.2. 2. tengely: …
6.6.1.1.2.1. Gumiabroncs méretjelölése
stb.
6.6.2. A gördülési sugarak alsó és felső határér tékei
6.6.2.1. 1. tengely: …
6.6.2.2. 2. tengely: …
6.6.3. A jármű gyár tója által ajánlott abroncsny omásér ték(ek ): … kPa
9. FELÉPÍTMÉNY
9.1. A felépítmény típusa (c): …
12. EGYÉB BERENDEZÉSEK
12.10. Azon, a járművezető által választhat ó üzemmóddal rendelkező berendezések vagy 
rendszerek, amelyek befolyásolják a CO2-kibocsátásokat, az üzemany ag- 
fogyasztást, az elektromosenergia-f ogyasztást és/vagy a kritikus kibocsátásokat, és 
nem rendelk eznek elsődleges üzemmóddal: vannak/nincsenek (1)
12.10.1. Tölté sfenntar tó vizsgálat (adott esetben) (valamenny i berendezés vagy rendszer 
tekint etében meg kell adni)
12.10.1.0. Elsődleg es üzemmód töltésfenntar tó üzemállapotban: igen/nem (1)
12.10.1.0.1. Elsődleg es üzemmód töltésfenntar tó üzemállapotban: ... (adott esetben)
12.10.1.1. A legk edvezőbb esethez tartozó üzemmód: ... (adott esetben)
12.10.1.2. A legk edvezőtlenebb esethez tartozó üzemmód: ... (adott esetben)
12.10.1.3. Üzemmód, amely lehetővé teszi, hogy a jármű teljesítse a vizsgálati 
referen ciaciklust : ... (amennyi ben nincs elsődleges üzemmód töltésfenntar tó 
üzemmódban és csak egy üzemmódban lehetséges a vizsgálati referenciaciklus 
teljesítése):
12.10.2. Tölté slemerítési vizsgálat (adott esetben) (valamennyi berendezés vagy rendszer 
tekint etében meg kell adni)
12.10.2.0. Elsődleg es üzemmód töltéslemerítő üzemállapotban: igen /nem (1)
12.10.2.0.1. Elsődleg es üzemmód töltéslemerítő üzemállapotban: ... (adott esetben)
12.10.2.1. A legmagas abb energiaf ogyasztáshoz tartozó üzemmód: ... (adott esetben)
12.10.2.2. Üzemmód, amely lehetővé teszi, hogy a jármű teljesítse a vizsgálati 
referen ciaciklust : ... (amennyi ben nincs elsődleges üzemmód töltéslemerítő 
üzemállapotban és csak egy üzemmódban lehetség es a vizsgálati referenciacik lus 
teljesítése):
12.10.3. 1. típusú vizsgálat (adott esetben) (valamennyi berendezés vagy rendszer 
tekint etében meg kell adni)
12.10.3.1. A legk edvezőbb esethez tartozó üzemmód: …
12.10.3.2. A legk edvezőtlenebb esethez tartozó üzemmód: …
Magyarázó megjegyzések
(1)A nem kívánt rész törlendő (bizon yos esetekben semmit nem kell törölni, ha egynél több lehetőség is alkalmazható).
(2)Adja meg a tűrést.
(3)Adja meg az egyes változat ok felső és alsó értékeit.
(6)[Fenntar tva]
(7)Adja meg a jármű méreteit befolyásoló nem kötelező felszer eléseket.
(x)Adja meg a sziget elés térfogatát és tömegét 2 tizedesjegy pontosságg al. Nem kell dokumentálni, ha a 3.2.20.2.5. vagy a 3.2.20.2.7. 
szakaszban „nem” szerepel.
(c)A járművek kialakításáról szóló összevo nt határozat (R.E.3) (ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6. számú dokumentum) 2. szakaszának 
meghatározása szer int – www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html .HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/99  
(f)Ha a rendes vezetőfülkés kivitel mellett van hálóhelyes vezetőfülkés kivitel is, akkor a tömegek et és a méretek et mindkét kivitel re meg 
kell adni.
(g)ISO 612:1978 szabvány – Közúti járművek – Gépjár művek és vontatott járművek méretei – fogalmak és meghatározások .
(h)A járművezető tömeg ét 75 kg-mal kell számolni.
A folyadék ot tartalmazó rendszereket (kivéve a szennyvíz tárolására szolgálókat, amely eket üresen kell hagyni) a gyár tó által 
meghatározott űrtartalom 100 %-áig kell feltölteni.
(i)Pótkocsik vagy félpótk ocsik, illetve olyan járművek esetében, amely ekhez a kapcsolószerkezetre vagy a nyeregszerkezet re jelentős 
függőleges irányú erőt kifejtő pótk ocsit vagy félpótk ocsit kapcsoltak, ezt a terhelést is – osztva a gravitációs gyorsulás állandójával – 
bele kell számítani a műszakilag megen gedett legnagy obb tömegbe.
(k)Olyan jármű esetében, amely benzinnel, dízellel stb. vagy ezek és egy másik üzemanyag kombinációjáv al is műk ödik, az adatokat 
ismételt en meg kell adni.
Nem hagy omány os motorok és rendszerek esetében a gyár tónak az itt említett ekkel egyen értékű műszaki jellemzőket kell megadnia.
(l)Ezt az adatot a legk özelebbi tizedmilliméterre kell kerekít eni.
(m)Ezt az értéket ki kell számolni (π = 3,1416), és a legk özelebbi cm3-re kell kerekít eni.
(n)A 85. számú ENSZ-előírás követ elmén yeinek megfel elően meghatározva.
(p)A meghatározott műszaki jellemzők et minden előterjesz tett változatra meg kell adni.
(q)Pótkocsik esetében a járműgyár tó által megeng edett legnagy obb sebesség.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/100 2021.11.26.  
1. függelék 
WLTP vizsgálati jegyzők önyv 
Vizsgálati jegyzőkönyve k
A vizsgálati jegyzők önyv az ezen előírás alapján a vizsgálatok lefolytatásáér t felelős műszaki szolgálat által kiadott 
jegyzők önyv .
I. rész
Az alábbi információk az 1. típusú vizsgálat esetében adott esetben szükséges minimális adatokat tartalmazzák.
Jegyzők önyv száma
KÉRELMEZŐ
Gyár tó
TÁRGY …
A kigur ulási menete llenállási járműcsalád(ok) 
azonosítója (azonosítói )::
Az interpoláció s család(ok) azonosítója (azonosítói): :
Vizsgálatokr a átadott jármű
Gyár tmány :
IP azonosító :
KÖVETKEZTETÉS A vizsgálatokra átadott jármű megf elel a tárgyban említ ett követelmén yeknek.
HEL Y, ÉÉÉÉ/HH/NN
Általános megjegyzések:
Ha több lehetőség (hivatk ozás) is létez ik, akkor a vizsgálati jegyzők önyvb en a vizsgáltat kell leírni.
Ellenke ző esetben eleg endő egyetlen hivatk ozást megad ni az adatk özlő lapra a vizsgálati jegyzők önyv elején.
Minden műszaki szolgálat saját belátása szer int további adatokat is megadha t.
A vizsgálati jegyzők önyv ben szerepel, a vizsgálati eredmény ekre vonatk ozó bejegyzések et meg lehet/meg kell isméte lni a 
három szakaszból és a négy szakaszból álló WLTP kezelése érdeké ben.
A vizsgálati jegyzők önyv szakaszaiban a következ ő karakterek jelzik az egyes járműtípusokat:
„a)” a szikragyújtású motorra l felszerelt járművek vagy a „G” járművek esetében (a 154. számú ENSZ-előírás 1B. 
táblázatában meghatározottak szer int) (értelemszerűen);
„b)” a kompr essziós gyújtású motor ral felszerelt járművek vagy a „D” járművek esetében (a 154. számú ENSZ-előírás 1B. 
táblázatában meghatározottak szer int) (értelemszerűen).
1. A vizsgált jármű(vek) leírása: VH, VL és VM (adott esetben)
1.1. Általános adat ok
Járműszámok : Protot ípusszám és jármű-azonosító szám
Kateg ória :
Felépítmény :
Hajtott kerekek :HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/101  
1.1.1. Az erőátvite li rendszer felépít ése
Az erőátvite li rendszer felépít ése : tisztán belső égésű motor ral felszerelt, hibr id, 
elektromos vagy üzemany agcellás
1.1.2. Belső égésű motor (adott esetben)
Egynél több belső égésű motor esetén isméte lje meg a pont ot.
Gyár tmány :
Típus :
Műk ödési elv : kétütemű/négyüt emű
Heng erek száma és elrendezése :
A motor henge rűrtartalma (cm3) :
Alapjárati fordulatszám (min–1) : +
–
Mag as alapjárati fordulatszám (min–1) (a) : +
–
Névleg es motor teljesítmény : kW fordulats -
zámon
Legnagy obb hasznos nyomaték : Nm fordulats -
zámon
Moto rkenőanyag : gyár tmány és típus
Hűtőrendszer : Típus: levegő/víz/olaj
Szig etelés : anyaga, mennyiség e, elhelyezk edése, térfogat a és 
töme ge
1.1.3. Vizsgálati üzemanyag az 1. típusú vizsgálathoz (adott esetben)
Egynél több vizsgálati üzemany ag esetén ismételje meg a pont ot.
Gyár tmány :
Típus : benzin – dízel – LPG – földgáz – …
…
Sűrűség 15 °C-on :
Kéntar talom : Csak dízel és benzin esetében
:
Tételsz ám :
Willans-t ényezők (belső égésű motor esetében) a 
CO2-kibocsátáshoz (gCO 2/MJ):
1.1.4. Üzemany ag-adagoló rendszer (adott esetben)
Egynél több üzemanyag-adagoló rendszer esetén ismételje meg a pontot.
Közvetlen befecsk endezés : igen /nem vagy leírás
A jármű üzemanyagának típusa : Egyf ajta / kétfajta / rugalmas üzemanyag- 
felhasználás
Vezérlőegység
Alkatrész-hivatk ozás : az adatk özlő lappal megeg yezőenHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/102 2021.11.26.  
Vizsgált szof tver : például beolvasó eszk özzel beolvasva
Levegő-áramlásmérő :
Fojtószelepház :
Nyomásérzék elő :
Befe cskendező szivattyú :
Befe cskendező fúvóka/fúvókák :
1.1.5. Szív órendszer (adott esetben)
Egynél több szívórendszer esetén ismételje meg a pontot.
Feltöltő : van/nincs
gyár tmány és típus (1)
Töltőlevegő-hűtő : van/nincs
típus (levegő–levegő/levegő–víz) (1)
Levegőszűrő (elem) (1) : gyár tmány és típus
Szíváshangt ompít ó (1) : gyár tmány és típus
1.1.6. Kipuf ogórend szer és párolgáskibocsátás-csökkentő rendszer (adott esetben)
Egynél több rendszer esetén ismét elje meg a pontot.
Első katalitikus átalakító : gyár tmány és hivatk ozás (1)
műk ödési elv: hármas hatású / oxidációs / NOx- 
csapda / szegén ykeverék es NOx-csapda rendszer / 
szelektív katalitikus redukció…
Második katalitikus átalakító : gyár tmány és hivatk ozás (1)
műk ödési elv hármas hatású / oxidációs / NOx- 
csapda / szegén ykeverék es NOx-tároló rendszer / 
szelektív katalitikus redukció…
Részecskes zűrő : van/nincs/nem alkalmazandó
katalizátor os: igen/nem
gyár tmány és hivatk ozás (1)
Az oxigénérzékelő(k) és/vagy lambda-szonda 
(-szondák) hivatk ozása és elhelyezk edése: katalizátor előtt / katalizátor után
Levegőbefúvás : van/nincs/nem alkalmazandó
Vízbef ecskendezés : van/nincs/nem alkalmazandó
Kipuf ogóg áz-visszavezet és : van/nincs/nem alkalmazandó
hűtöt t/nem hűtöt t
HP/LP
Párolgásikibocsátás-csökken tő rendszer : van/nincs/nem alkalmazandó
A NOx-érzék elő(k) hivatk ozása és elhelyezk edése : előtte /utána
Általános leírás (1) :HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/103  
1.1.7. Hőtároló berendezés (adott esetben)
Egynél több hőtároló rendszer esetén isméte lje meg a pont ot.
Hőtároló berendezés : van/nincs
Hőtároló képesség (tárolt entalpia, J) :
Hőleadás időtar tama (s) :
1.1.8. Erőátvit el (adott esetben)
Egynél több erőátviteli rendszer esetén isméte lje meg a pont ot.
Sebességvált ó : kézi/automata/f okozatmentes
Fokozatváltási folyamat
Elsődleg es üzemmód (*) : igen /nem
normál/vezetés/takarék os/…
A CO2-kibocsátás és az üzemany ag-fogyasztás 
szem pontjából legjobb esethez tartozó 
üzemmód (adott esetben):
A CO2-kibocsátás és az üzemany ag-fogyasztás 
szem pontjából legrosszabb esethez tartozó 
üzemmód (adott esetben):
Legnagy obb elektromosenergia-f ogyasztású 
üzemmód (adott esetben):
Vezérlőegység :
Sebességvált ó-kenőanyag : gyár tmány és típus
Gumiabroncsok
Gyár tmány :
Típus :
Méretek, első/hátsó :
Dinamikus kerület (m) :
Gumiabroncsn yomás (kPa) :
(*)külső feltöltésű hibr id elektromos járművek esetében adja meg a töltésfenn tartó és a töltéslemerítő üzemállapothoz
Az egye s sebességf okozatokh oz (R.B.) tartozó áttét eli arány (R.T .), elsődleges arány (R.P.) és (járműsebesség 
(km/h)) / (moto rfordulat szám (1 000 (min–1)) (V1000).
R.B. R.P. R.T. V1000
1. 1/1
2. 1/1
3. 1/1
4. 1/1
5. 1/1
…HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/104 2021.11.26.  
1.1.9. Elektromos gép (adott esetben)
Egynél több elektromos gép esetén isméte lje meg a pont ot.
Gyár tmány :
Típus :
Csúcstelj esítmény (kW) :
1.1.10. Újratö lthető meghajt óenergia-tároló rendszer (adott esetben)
Egynél több újratölthető meghajt óenergia-tároló rendszer esetén ismételje meg a pont ot.
Gyár tmány :
Típus :
Kapacitás (Ah): :
Névleg es feszültség (V) :
1.1.11. Üzemany agcella (adott esetben)
Egynél több üzemanyagcella esetén isméte lje meg a pont ot.
Gyár tmány :
Típus :
1.1.12. Teljesítmény elektronikai rendszer (adott esetben)
Egynél több teljesítmény elektronikai rendszer is lehet (meghaj tóen ergia-átalakító, kisfeszültségű rendszer vagy 
töltő)
Gyár tmány :
Típus :
Teljesítmény (kW) :
1.2. A mag as szén-dio xid-kibocsátású jármű leírása
1.2.1. Tömeg
A VH vizsgálati tömeg e (kg) :
1.2.2. A kigur ulási menet ellenállás paraméter ei
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Ciklus-energiaig ény (J) :
Hivatk ozás a kigur ulási menete llenállási vizsgálati 
jegyzők önyv re:
A kigur ulási menet ellenállási járműcsalád 
azonosít ója:HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/105  
1.2.3. Ciklusválasztási paraméter ek
Ciklus (redukálás nélkül) : 1./2./3a./3b. osztály
A névlege s teljesítmény és a menetk ész tömeg – 
75 kg hányadosa (PMR) (W/kg): (adott esetben)
A mérés során leszabály ozott sebességű eljárást 
alkalmaztak: igen /nem
A jármű legnagy obb sebesség e (km/h) :
Redukálás (adott esetben) : igen /nem
Redukálási tényező, fdsc :
Ciklustá volság (m) :
Állandó sebesség (röv idítet t vizsgálati eljárás 
esetében): adott esetben
1.2.4. Fokozatváltási pont (adott esetben)
Fokozatváltás-számítás verziója Adja meg a 15. számú globális műszaki ENSZ- 
előírás vonatk ozó módosítását
Fokozatváltás : v ≥ 1 km/h sebességhez tartozó átlagos 
sebességf okozat, x.xxxx
nmin_dr ive
Első fokozatban : … min–1
Első fokozatból másodikba : … min–1
Második fokozatból álló helyzetbe : … min–1
Második fokozatban : … min–1
Harmadik és további fokozatban : … min–1
Első fokozat kizár va : igen /nem
n95_high minden sebességf okozat esetében : … min–1
nmin_dr ive_set a gyorsulási/állandó sebességű 
szakaszokban (nmin_dr ive_up ): … min–1
n_min_dr ive_set a lassulási szakaszokban 
(nmin_dr ive_down ): … min–1
tstar t_phase : …s
nmin_dr ive_star t: : … min–1
nmin_dr ive_up_star t : … min–1
ASM használata : igen /nem
ASM értékek :
1.3. Az alacson y szén-dio xid-kibocsátású jármű leírása (adott esetben)
1.3.1. Tömeg
A VL vizsgálati tömeg e (kg) :HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/106 2021.11.26.  
1.3.2. A kigur ulási menet ellenállás paraméter ei
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Ciklus-energiaig ény (J) :
Δ(C D×A f)LH (m2) :
Hivatk ozás a kigur ulási menete llenállási vizsgálati 
jegyzők önyv re:
A kigur ulási menet ellenállási járműcsalád 
azonosít ója:
1.3.3. Ciklusválasztási paraméter ek
Ciklus (redukálás nélkül) : 1./2./3a./3b. osztály
A névlege s teljesítmény és a menetk ész tömeg – 
75 kg hányadosa (PMR) (W/kg): (adott esetben)
A mérés során leszabály ozott sebességű eljárást 
alkalmaztak: igen /nem
A jármű legnagy obb sebesség e :
Redukálás (adott esetben) : igen /nem
Redukálási tényező, fdsc :
Ciklustá volság (m) :
Állandó sebesség (röv idítet t vizsgálati eljárás 
esetében): adott esetben
1.3.4. Fokozatváltási pont (adott esetben)
Fokozatváltás : v ≥ 1 km/h sebességhez tartozó átlagos 
sebességf okozat, x.xxxx
1.4. A közepes szén-dio xid-kibocsátású jármű leírása (adott esetben)
1.4.1. Tömeg
A VL vizsgálati tömeg e (kg) :
1.4.2. A kigur ulási menet ellenállás paraméter ei
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Ciklus-energiaig ény (J) :
Δ(C D×A f)LH (m2) :
Hivatk ozás a kigur ulási menete llenállási vizsgálati 
jegyzők önyv re:
A kigur ulási menet ellenállási járműcsalád 
azonosít ója:HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/107  
1.4.3. Ciklusválasztási paraméter ek
Ciklus (redukálás nélkül) : 1./2./3a./3b. osztály
A névlege s teljesítmény és a menetk ész tömeg – 
75 kg hányadosa (PMR) (W/kg): (adott esetben)
A mérés során leszabály ozott sebességű eljárást 
alkalmaztak: igen /nem
A jármű legnagy obb sebesség e :
Redukálás (adott esetben) : igen /nem
Redukálási tényező, fdsc :
Ciklustá volság (m) :
Állandó sebesség (röv idítet t vizsgálati eljárás 
esetében): adott esetben
1.4.4. Fokozatváltási pont (adott esetben)
Fokozatváltás : v ≥ 1 km/h sebességhez tartozó átlagos 
sebességf okozat, x.xxxx
2. Vizsgálati eredmény ek
2.1. 1. típusú vizsgálat
A görgős fékpad beállításának módszere : Rögzített menet/iteratív/alt ernatív , saját 
bemelegíté si ciklussal
Fékpad kétk erék -meghaj tású (2WD)/négykerék - 
meghajtás ú (4WD) üzemmódban: kétkerék -meghajtás/négyk erék -meghaj tás
Kétke rék-meghajtásnál a nem hajtott teng ely 
forgott: igen /nem/nem alkalmazandó
Fékpadüzemmód
.igen /nem
Kigur ulási üzemmód : igen /nem
További elők ondicionálás : igen /nem
leírás
Romlási tényezők : rögzít ett/vizsgált
2.1.1. Mag as szén-dio xid-kibocsátású jármű
A vizsgálat(ok) dátuma : (év/hónap/nap)
A vizsgálat(ok) hely e : Görgős fékpad, hely , ország
A hűtőventilát or alsó élének föld feletti mag assága 
(cm):
A ventilátor középpontjának oldalirán yú helyzete 
(ha a gyár tó kérésére módosításra került): a jármű középv onalában / …
A jármű elejétől mér t távolság (cm) :
IWR: Tehet etlenségi besorolás (%) : x,xHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/108 2021.11.26.  
RMSSE: Négyzetes sebességhiba-k özépér ték  
(km/h): x,xx
A menetciklus elfogad ott eltér ésének leírása : Tisztán elektromos jármű a megszakítási feltét elek 
előtt
vagy
Teljesen leny omott gázpedál
2.1.1.1. Szenn yezőanyag-kibocsátás (adott esetben)
2.1.1.1.1. A legalább egy belső égésű motorra l felszerelt járművek , a nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek 
(NO VC-HEV) és a külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV) szenn yezőanyag-kibocsátása az 1. 
típusú, töltésfenntar tási vizsgálat során
Az alábbi pont okat minden egyes , a járművezető által választható vizsgált üzemmód esetében (elsődleg es 
üzemmód, a legjobb esethez tartozó üzemmód és a legrosszabb esethez tartozó üzemmód, adott esetben) 
meg kell ismételni.
1. vizsgálat
Szenny ező anyagokCOÖsszes 
szénhi -
drogén 
(a)Nem 
metán 
szénhi -
drogén ek 
(a)NO xTHC 
+NOx (b)Részecs -
ketömegRészecs -
keszám
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Mér t értékek
Regenerálási tényezők (Ki)(2),
additív
Regenerálási tényezők (Ki)(2),
multiplikatív
Romlási tényezők (DF), 
additív
Romlási tényezők (DF), 
multiplikatív
Végső értékek
Határér tékek
(2)Lásd a Ki járműcsaládra vonatk ozó 
vizsgálati jegyzők önyv(ek)et:
A Ki meghatározása érdekében 
elvégzett 1. típusú vizsgálat:
A rege nerálás szer inti család 
azonosít ója:
2. vizsgálat (adott esetben): a CO2 vizsgálata céljából (dCO21) / a szenn yező anyag ok vizsgálata céljából (a 
határér tékek 90 %-a) / mindkét vizsgálat céljából
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
3. vizsgálat (adott esetben): a CO2 vizsgálata céljából (dCO22)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
2.1.1.1.2. A külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV) szenny ezőan yag-kibocsátása az 1. típusú, 
töltéslem erítési vizsgálat során
1. vizsgálatHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/109  
A szenny ező anyagokra vonatk ozó kibocsátási határér tékeknek teljesülniük kell, és az alábbi pontokat meg 
kell isméte lni minden egyes megtett vizsgálati ciklus esetében.
Szenny ező anyagokCOÖsszes 
szénhi -
drogén 
(a)Nem 
metán 
szénhi -
drogén ek 
(a)NO xTHC 
+NOx (b)Részecs -
ketömegRészecs -
keszám
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Mér t egye di ciklusér tékek
Egye di ciklushatárér tékek
2. vizsgálat (adott esetben): a CO2 vizsgálata céljából (dCO21) / a szenn yező anyag ok vizsgálata céljából (a 
határér tékek 90 %-a) / mindkét vizsgálat céljából
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
3. vizsgálat (adott esetben): a CO2 vizsgálata céljából (dCO22)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
2.1.1.1.3. A külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV) használati tényezővel súly ozott szenny ezőan yag- 
kibocsátása
Szenny ező anyagokCOÖsszes 
szénhi -
drogén 
(a)Nem 
metán 
szénhi -
drogén ek 
(a)NO xTHC 
+NOx (b)Részecs -
ketömegRészecs -
keszám
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Számítot t értékek
2.1.1.2. CO2-kibocsátás (adott esetben)
2.1.1.2.1. A legalább egy belső égésű motorra l felszerelt járművek , a nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek 
(NO VC-HEV) és a külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV) CO2-kibocsátása az 1. típusú, 
töltésfenntar tási vizsgálat során
Az alábbi pont okat minden egyes , a járművezető által választható vizsgált üzemmód esetében (elsődleg es 
üzemmód, a legjobb esethez tartozó üzemmód és a legrosszabb esethez tartozó üzemmód, adott esetben) 
meg kell ismételni.
1. vizsgálat
CO 2-kibocsátás Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVegyes
Mér t érték: MCO2 ,p,1 –
Sebességg el és távolsággal korrigált 
érték: MCO2,p,1b / MCO2,c,2
Tölt ésiegyensúly-k orrekciós együttható: 
(5)
MCO2,p,3 / MCO2,c,3
Regenerálási tényezők (Ki),
additív
Regenerálási tényezők (Ki),
multiplikatív
MCO2,c,4 –
AF Ki= MCO2,c,3 / MCO2,c,4 –HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/110 2021.11.26.  
MCO2,p,4 / MCO2,c,4 –
ATCT korrekció (a járműcsaládra 
vonatk ozó korrekciós tényező, FCF) (4)
Átmeneti értékek: MCO2,p,5 / MCO2,c,5
Gyár tó által megad ott érték – – –- –
dCO21 * gyár tó által megad ott érték – – – –
(4)FCF: járműcsaládi korrekciós tényező a reprezentatív regionális hőmérsékleti viszon yok szer inti 
korrekcióhoz (környezetihőmérséklet-k orrekcióv al végzett vizsgálat, ATCT)
Lásd az ATCT szer inti járműcsalád 
vizsgálati jegyzők önyv ét/ 
jegyzők önyv eit:
Környezetihőmérséklet- 
korrekcióval végzett vizsgálat 
(ATCT) szer inti járműcsalád- 
azonosít ó:
(5)A 154. számú ENSZ-előírás B6. melléklet e 2. függ elékében hivatk ozott korrekció a tisztán belső égésű 
motor ral felszerelt járművek esetében és a 154. számú ENSZ-előírás B8. melléklet e 2. függ eléké ben 
hivatk ozott korrekció a hibr id elektromos járművek esetében (KCO2).
2. vizsgálat (adott esetben)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
3. vizsgálat (adott esetben)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
Következt etés
CO2-kibocsátás (g/km) Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVegyes
Átlagolás: MCO2,p,6/ MCO2 ,c,6
Igazí tás: MCO2,p,7 / MCO2,c,7
Végső értékek: MCO2,p,H / MCO2,c,H
2.1.1.2.2. A külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV) CO2-tömegkibocsátása az 1. típusú, töltéslemerítési 
vizsgálat során
1. vizsgálat
Kibocsáto tt CO2 tömeg e (g/km) Vegyes
Számított érték: MCO2,CD
Gyár tó által megadott érték
dCO21
2. vizsgálat (adott esetben)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
3. vizsgálat (adott esetben)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/111  
Következt etés
Kibocsáto tt CO2 tömeg e (g/km) Vegyes
Átlagolás: MCO2,CD
Végső érték: MCO2,CD
2.1.1.2.4. A külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV) használati tényezővel súly ozott CO 2- 
töme gkibocsátása
Kibocsátott CO 2 tömege (g/km) Vegyes
Számított érték: MCO2,weight ed
2.1.1.3. Üzemany ag-fogyasztás (adott esetben)
2.1.1.3.1. csak belső égésű motorra l felszerelt járművek, a nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek (NO VC- 
HEV) és a külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV) üzemanya g-fogyasztása az 1. típusú, 
töltésfenntar tási vizsgálat során
Az alábbi pont okat minden egye s, a járművezető által választható vizsgált üzemmód esetében (elsődleg es 
üzemmód, a legjobb esethez tartozó üzemmód és a legrosszabb esethez tartozó üzemmód, adott esetben) 
meg kell ismételn i.
Üzemanyag -fogyasztás (l/100 km) vagy 
üzemanyag-hat ékonyság (km/l) (értelemszerűen)Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVegyes
Végső értékek: FC p,H / FC c,H (1), FEp, FEc
(1)Az igazít ott CO 2-értékek alapján számítva.
A járművek üzemany ag- és/vagy energiaf ogyasztásának fedélzeti ellenőrzése az ezen előírás 5.11. szakaszában 
hivatk ozottak szer int
Az adat ok hozzáfé rhetősége
Az ezen előírás 5. függ elékének 3. szakaszában felsorolt paraméterek elérhetőek: igen / nem alkalmazandó
Pontossá g (adott esetben)
Fuel_ConsumedWL TP (liter) (1)Magas szén-dio xid-kibocsátású jármű – 1. vizsgálat x,xxx
Magas szén-dio xid-kibocsátású jármű – 2. vizsgálat 
(adott esetben)x,xxx
Magas szén-dio xid-kibocsátású jármű – 3. vizsgálat 
(adott esetben)x,xxx
Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű – 1. vizsgálat 
(adott esetben)x,xxx
Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű - 2. vizsgálat 
(adott esetben)x,xxx
Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű – 3. vizsgálat 
(adott esetben)x,xxx
Összesen x,xxx
Fuel_ConsumedOBFCM (liter) (1)Magas szén-dio xid-kibocsátású jármű – 1. vizsgálat x,xxx
Magas szén-dio xid-kibocsátású jármű – 2. vizsgálat 
(adott esetben)x,xxx
Magas szén-dio xid-kibocsátású jármű – 3. vizsgálat 
(adott esetben)x,xxx
Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű – 1. vizsgálat 
(adott esetben)x,xxx
Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű - 2. vizsgálat 
(adott esetben)x,xxx
Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű – 3. vizsgálat 
(adott esetben)x,xxx
Összesen x,xxx
Pontossá g (1) x,xxx
(1)Ezen előírás 5. függelék ével összhangban.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/112 2021.11.26.  
2.1.1.3.2. A külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV), illetve a külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id 
járművek (OVC-FC HV) üzemany ag-fogyasztása az 1. típusú, töltéslemerít ési vizsgálat során
1. vizsgálat
Üzemanyag-f ogyasztás (l/100 km vagy  
kg/100 km) vagy üzemanyag-hat ékonyság (km/l) 
(értelemszerűen)Vegyes
Számított érték: FC CD, FECD
2. vizsgálat (adott esetben)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
3. vizsgálat (adott esetben)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
Követk eztetés
Üzemanyag-f ogyasztás (l/100 km vagy  
kg/100 km) vagy üzemanyag-hat ékonyság (km/l) 
(értelemszerűen)Vegyes
Átlagolás: FC CD, FECD
Végső érték: FC CD, FECD
2.1.1.3.3. A külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV), illetve a külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id 
járművek (OVC-FC HV) használati tényezővel súly ozott üzemany ag-fogyasztása
Üzemanyag-f ogyasztás (l/100 km vagy  
kg/100 km) vagy üzeman yag-haték onyság (km/l 
az 1B. szint esetében) (értelemszerűen)Vegyes
Számított érték: FC weighted, FEweighted
2.1.1.3.4. A nem külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek (NO VC-FC HV), illetve a külső feltöltésű 
üzemany agcellás hibr id járművek (OVC-FC HV) üzemany ag-fogyasztása az 1. típusú, töltésfenntar tási 
vizsgálat során
Az alábbi pont okat minden egye s, a járművezető által választható vizsgált üzemmód esetében (elsődleg es 
üzemmód, a legjobb esethez tartozó üzemmód és a legrosszabb esethez tartozó üzemmód, adott esetben) 
meg kell ismételn i.
Üzemanyag-f ogyasztás (kg/100 km) vagy 
üzemany ag-haték onyság (km/kg) (értelemszerűen)Vegyes
Mér t értékek
Tölt ésiegyensúly-k orrekciós együttható
Végső érték: FC c, FEc
2.1.1.4. Hatósugarak (adott esetben)
2.1.1.4.1. A külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV), illetve a külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id 
járművek (OVC-FC HV) hatósugara
2.1.1.4.1.1. Teljesen elektromos hatósugár (AER)
1. vizsgálat
AER (km) Városi Vegyes
Mér t/számított AER értékek
Gyár tó által megadott érték –HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/113  
2. vizsgálat (adott esetben)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
3. vizsgálat (adott esetben)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
Követk eztetés
AER (km) Városi Vegyes
Átlagolás: AER (adott esetben)
Végső értékek: AER
2.1.1.4.1.2. Egye nértékű teljesen elektromos hatós ugár (EAER)
EAER (km) Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVárosi Vegyes
Végső értékek: EAER
2.1.1.4.1.3. A tényleges töltéslemerítő üzemmódhoz tartozó hatósugár (RCDA)
RCDA (km) Vegyes
Végső érték: RCDA
2.1.1.4.1.4. A töltéslemerít ési ciklushoz hatósug ara (RCDC)
1. vizsgálat
RCDC (km) Vegyes
Végső érték: RCDC
Az átmeneti ciklus sorszáma
Az igazolási ciklus relatív elektromosenergia- 
változásának értéke (%)
2. vizsgálat (adott esetben)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
3. vizsgálat (adott esetben)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
2.1.1.4.2. A tisztán elektromos járművek hatós ugara – tisztán elektromos hatósugár (PER) (adott esetben)
1. vizsgálat
PER (km) Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVárosi Vegyes
Számított PER értékek
Gyár tó által megadott érték – – –- – –
2. vizsgálat (adott esetben)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
3. vizsgálat (adott esetben)HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/114 2021.11.26.  
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
Követk eztetés
PER (km) Városi Vegyes
Átlagolás: PER
Végső értékek: PER
2.1.1.5. Elektromosenergia-f ogyasztás (adott esetben)
2.1.1.5.1. A külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV), illetve a külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id 
járművek (OVC-FC HV) elektromosenergia-f ogyasztása
2.1.1.5.1.1. Újratö ltött elektromos energia (EAC)
EAC(Wh)
2.1.1.5.1.2. Elektromosenergia-f ogyasztás (EC)
EC (Wh/km) Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVárosi Vegyes
Végső értékek: EC
2.1.1.5.1.3. A használati tényezővel súly ozott elektromosenergia-f ogyasztás töltéslemerítő üzemmódban
1. vizsgálat
EC AC,CD (Wh/km) Vegyes
Számított érték: EC AC,CD
2. vizsgálat (adott esetben)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
3. vizsgálat (adott esetben)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
Követk eztetés (adott esetben)
EC AC,CD (Wh/km) Vegyes
Átlagolás: EC AC,CD
Végső érték
2.1.1.5.1.4. Használati tényezővel súly ozott elektromosenergia-f ogyasztás
1. vizsgálat
EC AC,weighted (Wh) Vegyes
Számított érték: EC AC,weighted
2. vizsgálat (adott esetben)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
3. vizsgálat (adott esetben)HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/115  
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
Követk eztetés (adott esetben)
EC AC,weighted (Wh/km) Vegyes
Átlagolás: EC AC,weighted
Végső érték
2.1.1.5.1.5. Gyár tásmegfelelőségi információk
Vegyes
Elektromosenergia-f ogyasztás (Wh/km) 
EC DC,CD,COP
AF EC,A C,CD
2.1.1.5.2. A tisztán elektromos járművek elektromosenergia-f ogyasztása (EC) (adott esetben)
1. vizsgálat
EAC(Wh)
EC (Wh/km) Városi Vegyes
Számított EC értékek
Gyár tó által megadott érték –
2. vizsgálat (adott esetben)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
3. vizsgálat (adott esetben)
Rögzítse a vizsgálati eredmény eket az 1. vizsgálat táblázata szer int.
EC (Wh/km) Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVárosi Vegyes
Átlagolás: EC
Végső értékek: EC
Gyár tásmegfelelőségi információk
Vegyes
Elektromosenergia-f ogyasztás (Wh/km) EC DC, 
COP
AF EC
2.1.2. Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben)
Isméte lje meg a 2.1.1. szakaszt.
2.1.3. Közepes szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben)
Isméte lje meg a 2.1.1. szakaszt.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/116 2021.11.26.  
2.1.4. Végső kritikus kibocsátási értékek (adott esetben)
Szenny ező anyagokCOÖsszes 
szénhi -
drogén 
(a)Nem 
metán 
szénhi -
drogén ek 
(a)NOxTHC 
+NOx (b)PM PN
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Legmaga sabb értékek(1)
(1)(3) Minden egyes szenny ező anyagra vonatk ozóan, a VH, a VL (adott esetben) és a VM (adott esetben) valamenn yi 
vizsgálati eredmény e közül.
2.4. 4(a). típusú vizsgálat
Járműcsalád-azonosító :
Lásd a jegyzők önyv (ek)et :
2.5. 5. típusú vizsgálat
Járműcsalád-azonosító :
Lásd a tartóssági járműcsaládra vonatk ozó 
vizsgálati jegyzők önyv (ek)et:
A kritikus kibocsátás vizsgálatára szolgáló 1. 
típusú ciklus:
A tartóss ági járműcsalád azonosítója
2.8. Fedélzeti diagnosztikai rendszer
Járműcsalád-azonosító :
Lásd a járműcsaládra vonatk ozó vizsgálati 
jegyzők önyv (ek)et:
2.11. A mag as szén-dio xid-kibocsátású járműre (H jármű) vonatk ozó hőmérsékleti adatok
A legrosszabb eset szer inti megk özelít és a jármű 
szig etelése tekint etében: igen /nem (1)
A legrosszabb eset szer inti megk özelít és a jármű lehűtés e 
tekintet ében: igen /nem (1)
Az ATCT szer inti járműcsalád egyetlen interpoláció s 
családból áll: igen /nem (1)
A motor hűtők özeg hőmérséklete a kondicionálási 
időszak végé n (°C):
A kondicionálási terület utolsó 3 órai 
átlaghőmérséklet e (°C):
A motor hűtők özeg végső hőmérsékletének és a 
kondicionálási terület utolsó 3 órai 
átlaghőmérséklet ének különbség e, ΔT_A TCT (°C):
Minimális kondicionálási időtar tam, tsoak_A TCT (s) :
A hőmérséklet-érzék elő hely e :
A motor mér t hőmérséklete : olaj/hűtők özeg
(1)„Igen” válasz esetén a hat utolsó sor nem alkalmazandó.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/117  
2.12. A reage nst használó kipuf ogógáz-utók ezelő rendszer
Járműcsalád-azonosító :
Lásd a járműcsaládra vonatk ozó vizsgálati 
jegyzők önyv (ek)et:
II. rész
Az alábbi információk a környezetihőmérséklet-k orrekcióv al végzett vizsgálat (ATCT) esetében adott esetben 
szükséges minimális adatokat tartalmazzák.
Jegyzők önyv száma
KÉRELMEZŐ
Gyár tó
TÁRGY …
A kigur ulási menet ellenállási járműcsalád(ok) 
azonosít ója (azonosítói)::
Az interpolációs család(ok) azonosítója (azonosítói ) :
ATCT -azonosító( k) :
Vizsgálatok ra átadott jármű
Gyár tmány :
IP azonosító :
KÖVETKEZTETÉS A vizsgálatokr a átadott jármű megfelel a tárgyban említ ett követ elmény eknek.
HEL Y, ÉÉÉÉ/HH/NN
Általános megjegyzések:
Ha több lehetőség (hivatk ozás) is létezik, akkor a vizsgálati jegyzők önyv ben a vizsgáltat kell leírni.
Ellenk ező esetben elegendő egyetle n hivatk ozást megadni az adatk özlő lapra a vizsgálati jegyzők önyv elején.
Minden műszaki szolgálat saját belátása szer int további adat okat is megad hat.
A vizsgálati jegyzők önyv szakaszaiban a követ kező karakter ek jelzik az egye s járműtípusokat :
„a)” a szikragyújtású motorra l felszerelt járművek vagy a „G” járművek esetében (a 154. számú ENSZ-előírás 
1B. táblázatában meghatározottak szer int) (értelemszerűen);
„b)” a kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművek vagy a „D” járművek esetében (a 154. számú ENSZ- 
előírás 1B. táblázatában meghatározottak szer int) (értelem szerűen).
1. A vizsgált jármű leírása
1.1. Általános adat ok
Járműszámok : Prot otípus szám és jármű-azonosító szám
Kateg ória :
Felépítmény :
Hajtott kerekek :HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/118 2021.11.26.  
1.1.1. Az erőátvite li rendszer felépít ése
Az erőátvite li rendszer felépít ése : tisztán belső égésű motor ral felszerelt, hibr id, 
elektromos vagy üzemany agcellás
1.1.2. Belső égésű motor (adott esetben)
Egynél több belső égésű motor esetén ismételje meg a pontot.
Gyár tmány :
Típus :
Műk ödési elv : kétütemű/négyüt emű
Heng erek száma és elrendezése :
A motor henge rűrtartalma (cm3) :
Alapjárati fordulatszám (min–1) : ±
Mag as alapjárati fordulatszám 
(min–1) (a): ±
Névleg es motor teljesítmény : kW fordulats -
zámon
Legnagy obb hasznos nyomaték : Nm fordulats -
zámon
Moto rkenőanyag : gyár tmány és típus
Hűtőrendszer : Típus: levegő/víz/olaj
Szig etelés : anyaga, mennyiség e, elhelyezk edése, térfogat a és tömeg e
1.1.3. Vizsgálati üzemanyag az 1. típusú vizsgálathoz (adott esetben)
Egynél több vizsgálati üzemany ag esetén ismét elje meg a pontot.
Gyár tmány :
Típus : benzin – dízel – LPG – földgáz – …
Sűrűség 15 °C-on :
Kéntar talom : csak dízel és benzin esetében
IX. melléklet :
Tételsz ám :
Willans-t ényezők (belső égésű motor esetében) a 
CO2-kibocsátáshoz (gCO 2/MJ):
Közvetlen befecsk endezés : igen /nem vagy leírás
A jármű üzemanyagának típusa : benzin – dízel – LPG – földgáz –
Vezérlőegység
Alkatrész-hivatk ozás : Alkatrész-hivatk ozás
Vizsgált szof tver : például beolvasó eszk özzel beolvasva
Levegő-áramlásmérő :
Fojtószelepház :
Nyomásérzék elő :
Befe cskendező szivattyú :
Befe cskendező fúvóka/fúvókák :HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/119  
1.1.4. Üzemany ag-adagoló rendszer (adott esetben)
Egynél több üzemany ag-adagoló rendszer esetén ismételje meg a pont ot.
1.1.5. Szív órendszer (adott esetben)
Egynél több szívór endszer esetén ismételje meg a pont ot.
Feltöltő : igen /nem
gyár tmány és típus (1)
Töltőlevegő-hűtő : igen /nem
típus (levegő–levegő/levegő–víz) (1)
Levegőszűrő (elem) (1) : gyár tmány és típus
Szíváshangt ompít ó (1) : gyár tmány és típus
1.1.6. Kipuf ogórend szer és párolgáskibocsátás-csökkentő rendszer (adott esetben)
Egynél több rendszer esetén ismételje meg a pontot.
Első katalitikus átalakító : gyár tmány és hivatk ozás (1)
műk ödési elv: hármas hatású/o xidációs/NOx-csapda/ 
szegén ykeve rékes NOx-tároló rendszer/szelektív 
katalitikus redukció…
Második katalitikus átalakító : gyár tmány és hivatk ozás (1)
műk ödési elv: hármas hatású/o xidációs/NOx-csapda/ 
szegén ykeve rékes NOx-tároló rendszer/szelektív 
katalitikus redukció…
Részecskes zűrő : van/nincs/nem alkalmazandó
katalizátor os: igen/nem
gyár tmány és hivatk ozás (1)
Az oxigénérzékelő(k) és/vagy lambda- 
szonda (-szondák) hivatk ozása és 
elhelyez kedése: katalizátor előtt / katalizátor után
Levegőbefúvás : van/nincs/nem alkalmazandó
Vízbef ecskendezés : van/nincs/nem alkalmazandó
Kipuf ogóg áz-visszavezet és : van/nincs/nem alkalmazandó
hűtöt t/nem hűtöt t
HP/LP
Párolgásikibocsátás-csökken tő rendszer : van/nincs/nem alkalmazandó
A NOx-érzék elő(k) hivatk ozása és 
elhelyez kedése: előtte /utána
Általános leírás (1) :
1.1.7. Hőtároló berendezés (adott esetben)
Egynél több hőtároló rendszer esetén ismételje meg a pontot.
Hőtároló berendezés : van/nincs
Hőtároló képesség (tárolt entalpia, J) :
Hőleadás időtar tama (s) :HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/120 2021.11.26.  
1.1.8. Erőátvit el (adott esetben)
Egynél több erőátviteli rendszer esetén ismételje meg a pontot.
Sebességvált ó : kézi/automata/f okozatmentes
Fokozatváltási folyamat
Elsődleg es üzemmód : igen /nem
normál/vezetés/takarék os/…
A CO2-kibocsátás és az üzemany ag- 
fogyasztás szemp ontjából legjobb 
esethez tartozó üzemmód (adott 
esetben):
A CO2-kibocsátás és az üzemany ag- 
fogyasztás szemp ontjából legrosszabb 
esethez tartozó üzemmód (adott 
esetben):
Vezérlőegység :
Sebességvált ó-kenőanyag : gyár tmány és típus
Gumiabroncsok
Gyár tmány :
Típus :
Méretek, első/hátsó :
Dinamikus kerület (m) :
Gumiabroncsn yomás (kPa) :
Az egyes sebességf okozatokhoz (R.B.) tartozó áttét eli arány (R.T .), elsődleges arány (R.P.) és (járműsebesség 
(km/h)) / (motorf ordulatszám (1 000 (min–1)) (V1000).
R.B. R.P. R.T. V1000
1. 1/1
2. 1/1
3. 1/1
4. 1/1
5. 1/1
…
1.1.9. Elektromos gép (adott esetben)
Egynél több elektromos gép esetén ismételje meg a pontot.
Gyár tmány :
Típus :
Csúcstelj esítmény (kW) :HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/121  
1.1.10. Újratö lthető meghajt óenergia-tároló rendszer (adott esetben)
Egynél több újratölthe tő meghajt óenergia-tároló rendszer esetén ismét elje meg a pontot.
Gyár tmány :
Típus :
Kapacitás (Ah): :
Névleg es feszültség (V) :
1.1.11. Fenntar tva
1.1.12. Teljesítmény elektronikai rendszer (adott esetben)
Egynél több teljesítmény elektronikai rendszer is lehet (meghaj tóen ergia-átalakító, kisfe szültségű rendszer vagy 
töltő).
Gyár tmány :
Típus :
Teljesítmény (kW) :
1.2. A jármű leírása
1.2.1. Tömeg
A VH vizsgálati tömeg e (kg) :
1.2.2. A kigur ulási menet ellenállás paraméter ei
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
f2_TReg (N/(km/h)2) :
Ciklus-energiaig ény (J) :
Hivatk ozás a kigur ulási menete llenállási 
vizsgálati jegyzők önyv re:
A kigur ulási menet ellenállási járműcsalád 
azonosít ója:
1.2.3. Ciklusválasztási paraméter ek
Ciklus (redukálás nélkül) : 1./2./3a./3b. osztály
A névleges teljesítmény és a menetkész 
töme g –75 kg hányadosa (PMR) (W/kg): (adott esetben)
A mérés során leszabály ozott 
sebességű eljárást alkalmaztak: igen /nem
A jármű legnagy obb sebesség e (km/h) :
Redukálás (adott esetben) : igen /nemHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/122 2021.11.26.  
Redukálási tényező, fdsc :
Ciklustá volság (m) :
Állandó sebesség (röv idítet t vizsgálati 
eljárás esetében): adott esetben
1.2.4. Fokozatváltási pont (adott esetben)
Fokozatváltás-számítás verziója (adja meg a 15. számú globális műszaki ENSZ-előírás 
vonatk ozó módosítását)
Fokozatváltás : A ≥ 1 km/h sebességhez tartozó átlagos sebességf okozat, 
négy tizedesjegyre kerekítve
nmin drive
Első fokozatban : … min–1
Első fokozatból másodikba : … min–1
Második fokozatból álló helyzetbe : … min–1
Második fokozatban : … min–1
Harmadik és további fokozatban : … min–1
Első fokozat kizár va : igen /nem
n95_high minden sebességf okozat esetében : … min–1
nmin_dr ive_set a gyorsulási/állandó sebességű 
szakaszokban (nmin_dr ive_up ): … min–1
n_min_dr ive_set a lassulási szakaszokban 
(nmin_dr ive_down ): … min–1
tstar t_phase : …s
nmin_dr ive_star t : … min–1
nmin_dr ive_up_star t : … min–1
ASM használata : igen /nem
ASM értékek :
2. Vizsgálati eredmény ek
A görgős fékpad beállításának módszere : rögzít ett menet/iteratív/alt ernatív , saját bemelegítési 
ciklussal
Fékpad kétk erék -meghaj tású (2WD)/ 
négyke rék-meghaj tású (4WD) 
üzemmódban: kétkerék -meghajtás/négyk erék -meghaj tás
Kétke rék-meghajtásnál a nem hajtott 
tengely forgott: igen /nem/nem alkalmazandó
Fékpadüzemmód igen /nem
Kigur ulási üzemmód : igen /nemHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/123  
2.1. 14 °C hőmérséklet en végzett vizsgálat
A vizsgálat(ok) dátuma : (év/hónap/nap)
A vizsgálat(ok) hely e :
A hűtőventilát or alsó élének föld feletti 
mag assága (cm):
A ventilátor középpontjának oldalirán yú 
helyzet e (ha a gyár tó kérésér e módosításra 
került): a jármű középv onalában / …
A jármű elejétől mér t távolság (cm) :
IWR: Tehet etlenségi besorolás (%) : x,x
RMSSE: Négyzetes sebességhiba- 
középér ték (km/h): x,xx
A menetciklus elfogad ott eltér ésének 
leírása: Teljesen leny omott gázpedál
2.1.1. A legalább egy belső égésű motorra l felszerelt járművek , a nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek 
(NO VC-HEV) és a külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV) szenny ezőan yag-kibocsátása a 
töltésfenntar tási vizsgálat során
Szennye ző anyagokCOÖsszes 
szénhidro -
gén (a)Nem 
metán 
szénhidro -
gének (a)NO xTHC 
+NOx (b)Rész ecske -
tömegRészecsk es-
zám
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Mér t értékek
Határér tékek
2.1.2. A legalább egy belső égésű motorra l felszerelt járművek , a nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek 
(NO VC-HEV) és a külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV) CO 2-kibocsátása a töltésfenntar tási 
vizsgálat során
CO2-kibocsátás (g/km) Alacsony Közepes Mag asRendk ívül 
mag asVegyes
Mér t érték: MCO2 ,p,1 –
Mér t sebességg el és távolsággal korrigált 
érték: MCO2,p,1b / MCO2,c,2
Tölt ésiegyensúly-k orrekciós együttható 
(1)
MCO2,p,3 / MCO2,c,3
(1)A 154. számú ENSZ-előírás B6. melléklete 2. függelék ében hivatk ozott korrekció a kizárólag belső égésű motorral 
felszer elt járművek esetében, KCO2 a hibr id elektromos járművek esetében.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/124 2021.11.26.  
2.2. 23 °C hőmérséklet en végzett vizsgálat
Adja meg az információkat vagy hivatk ozzon az 1. típusú vizsgálat vizsgálati jegyzők önyv ére.
A vizsgálat(ok) dátuma : (év/hónap/nap)
A vizsgálat(ok) hely e :
A hűtőventilát or alsó élének föld feletti 
mag assága (cm):
A ventilátor középpontjának oldalirán yú 
helyzet e (ha a gyár tó kérésér e módosításra 
került): a jármű középv onalában / …
A jármű elejétől mér t távolság (cm) :
IWR: Tehet etlenségi besorolás (%) : x,x
RMSSE: Négyzetes sebességhiba- 
középér ték (km/h): x,xx
A menetciklus elfogad ott eltér ésének 
leírása: Teljesen leny omott gázpedál
2.2.1. A legalább egy belső égésű motorra l felszerelt járművek , a nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek 
(NO VC-HEV) és a külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV) szenny ezőan yag-kibocsátása a 
töltésfenntar tási vizsgálat során
Szennye ző anyagokCOÖsszes 
szénhidro -
gén (a)Nem 
metán 
szénhidro -
gének (a)NO xTHC 
+NOx (b)Rész ecske -
tömegRészecsk es-
zám
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Végső értékek
Határér tékek
2.2.2. A legalább egy belső égésű motorra l felszerelt járművek , a nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek 
(NO VC-HEV) és a külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV) CO 2-kibocsátása a töltésfenntar tási 
vizsgálat során
CO2-kibocsátás (g/km) Alacsony Közepes Mag asRendk ívül 
mag asVegyes
Mér t érték: MCO2 ,p,1 –
Mér t sebességg el és távolsággal korrigált 
érték: MCO2,p,1b / MCO2,c,2
Tölt ésiegyensúly-k orrekciós együttható 
(1)
MCO2,p,3 / MCO2,c,3
(1)Az ezen előírás B6. melléklete 2. függelék ében hivatk ozott korrekció a kizárólag belső égésű motorral felszer elt járművek 
esetében, és az ezen előírás B8. melléklete 2. függelék ében hivatk ozott korrekció a hibr id elektromos járművek esetében (KCO2).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/125  
2.3. Követk eztetés
CO2-kibocsátás (g/km) Vegyes
ATCT (14 °C) MCO2,T reg
1. típusú vizsgálat (23 °C) MCO2,23°
A járműcsaládra vonatk ozó korrekciós 
tényező (FCF)
2.4. A referenciajárm űre vonatk ozó hőmérsékleti adatok a 23 °C hőmérsékleten elvégzett vizsgálatot követően
A legrosszabb eset szer inti megk özelít és a jármű sziget elése tekintet ében : igen /nem (1)
A legrosszabb eset szer inti megk özelít és a jármű lehűtés e tekintet ében : igen /nem (1)
Az ATCT szer inti járműcsalád egyetlen interpoláció s családból áll : igen /nem (1)
A motor hűtők özeg hőmérséklete a kondicionálási időszak végén (°C) :
A kondicionálási terület utolsó 3 órai átlaghőmérséklete (°C) :
A motor hűtők özeg végső hőmérsékletének és a kondicionálási terület 
utol só 3 órai átlaghőmérsékleté nek különbsége, ΔT_A TCT (°C):
Minimális kondicionálási időtar tam, tsoak_A TCT (s) :
A hőmérséklet-érzék elő hely e :
A motor mér t hőmérséklete : olaj/hűtők özeg
(1)„Igen” válasz esetén a hat utolsó sor nem alkalmazandó.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/126 2021.11.26.  
2. függelék 
WLTP kigur ulási menetellenállási vizsgálati jegyzők önyv 
Kigur ulási menetellenállási vizsgálati jegyzőkönyv
Az alábbi információk a kigur ulási menete llenállás meghatározására szolgáló vizsgálat esetében adott esetben szükséges 
minimális adat okat tartalmazzák.
Jegyzők önyv száma
KÉRELMEZŐ
Gyár tó
TÁRGY Jármű kigur ulási menetellenáll ásának meghatározása/…
A kigur ulási menete llenállási járműcsalád(ok) azonosítója 
(azonosítói)::
Vizsgálatokr a átadott jármű
Gyár tmány :
Típus :
KÖVETKEZTETÉS A vizsgálatokra átadott jármű megf elel a tárgyban említ ett követelmén yeknek.
HEL Y, ÉÉÉÉ/HH/NN
1. Érintett jármű(vek)
Érintett gyár tmány (ok) :
Érintett típus(ok) :
Keresk edelmi leírás :
Jármű legnagy obb sebessége (km/h) :
Hajtott tengely(ek) :
2. A vizsgált járművek leírása
Ha nincs interpoláció: az (energiaigé ny szempontjából) legrosszabb esethez tartozó járművet kell bemutatni.
2.1. Szélcsat ornás vizsgálat
A következő használatával : Futószalag os fékpad / görgős fékpad
2.1.1. Általános adatok
Szélcsator na Fékpad
HR LR HR LR
Gyár tmány
TípusHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/127  
Vált ozat
A teljes 3. kateg óriájú WLTC ciklus 
energiaig énye (kJ)
Eltér és a sorozatgyár tású járművektől – –
Futást eljesítmény (km) – –
Vagy (kigur ulási menete llenállási mátr ix szer inti család esetében):
Gyár tmány :
Típus :
Vált ozat :
A teljes WLTC ciklus energiaig énye (kJ) :
Eltér és a sorozatgyár tású járművektől :
Futást eljesítmény (km) :
2.1.2. Tömeg ek
Fékpad
HR LR
Vizsgálati töme g (kg)
Átlagos tömeg: mav (kg)
mr értéke (tengely enkénti kg)
M kateg óriájú jármű:
a menetkész jármű tömeg ének az elülső tengelyre eső hányada (%)
N kateg óriájú jármű:
tömeg eloszlás (kg vagy %)
Vagy (kigur ulási menete llenállási mátr ix szer inti család esetében):
Vizsgálati töme g (kg) :
Az mav átlagos tömeg (kg) : (a vizsgálat előtti és utáni érték átlag a)
Műszakilag megen gedett legnagy obb összt ömeg :
A nem kötelez ő felszerelések tömeg ének becsült 
számtani középér téke:
M kateg óriájú jármű:
a menetkész jármű tömeg ének az elülső 
tengelyre eső hányada (%):
N kateg óriájú jármű:
tömeg eloszlás (kg vagy %):HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/128 2021.11.26.  
2.1.3. Gumiabroncsok
Szélcsator na Fékpad
HR LR HR LR
Méretmegjelölés
Gyár tmány
Típus
Gördülési ellenállás
Első (kg/t) – –
Hátsó (kg/t) – –
Gumiabroncsn yomás
Első (kPa) – –
Hátsó (kPa) – –
Vagy (kigur ulási menete llenállási mátr ix szer inti család esetében):
Méretmegjelölés
Gyár tmány :
Típus :
Gördülési ellenállás
Első (kg/t) :
Hátsó (kg/t) :
Gumiabroncsn yomás
Első (kPa) :
Hátsó (kPa) :
2.1.4. Felépítmény
Szélcsat ornás eljárás
HR LR
Típus AA/AB/A C/AD/AE/AF  
BA/BB/BC/BD
Vált ozat
Aerodinamikai berendezések
Mozg atható aerodinamikai felépítmény elemek vannak/nincsenek és adott 
esetben sorolja fel
A beépíte tt nem kötele ző aerodinamikai 
felszerelések felsorolása
Delta (CD × Af)LH a HR-rel (m2) összehasonlítva –
Vagy (kigur ulási menete llenállási mátr ix szer inti család esetében):
A felépítmény alakjának leírása : Négyzet (ha a teljes járműre nem határozható meg 
reprezentatív felépítménya lak)
Homlokfelület Afr (m2) :HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/129  
2.2. Közúti vizsgálat
2.2.1. Általános követ elmény ek
HR LR
Gyár tmány
Típus
Vált ozat
A teljes 3. kateg óriájú WLTC ciklus energiaig énye (kJ)
Eltér és a sorozatgyár tású járművektől
Futást eljesítmény:
Vagy (kigur ulási menete llenállási Mátr ix szer inti család esetében):
Gyár tmány :
Típus :
Vált ozat :
A teljes WLTC ciklus energiaig énye (kJ) :
Eltér és a sorozatgyár tású járművektől: :
Futást eljesítmény (km) :
2.2.2. Tömeg ek
HR LR
Vizsgálati töme g (kg)
Az mav átlagos tömeg (kg)
mr értéke (tengely enkénti kg)
M kateg óriájú jármű: a menetkész jármű töme gének az elülső teng elyre eső hányada 
(%)
N kateg óriájú jármű:
tömeg eloszlás (kg vagy %)
Vagy (kigur ulási menete llenállási mátr ix szer inti család esetében):
Vizsgálati töme g (kg) :
Az mav átlagos tömeg (kg) : (a vizsgálat előtti és utáni érték átlag a)
Műszakilag megen gedett legnagy obb összt ömeg :
A nem kötelez ő felszerelések tömeg ének becsült 
számtani középér téke:
M kateg óriájú jármű: a menetkész jármű 
tömeg ének az elülső tengelyre eső hányada (%)
N kateg óriájú jármű:
tömeg eloszlás (kg vagy %)HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/130 2021.11.26.  
2.2.3. Gumiabroncsok
HR LR
Méretmegjelölés
Gyár tmány
Típus
Gördülési ellenállás
Első (kg/t)
Hátsó (kg/t)
Gumiabroncsn yomás
Első (kPa)
Hátsó (kPa)
Vagy (kigur ulási menete llenállási mátr ix szer inti család esetében):
Méretmegjelölés :
Gyár tmány :
Típus :
Gördülési ellenállás
Első (kg/t) :
Hátsó (kg/t) :
Gumiabroncsn yomás
Első (kPa) :
Hátsó (kPa) :
2.2.4. Felépítmény
HR LR
Típus AA/AB/A C/AD/AE/AF  
BA/BB/BC/BD
Vált ozat
Aerodinamikai berendezések
Mozg atható aerodinamikai felépítmény elemek vannak/nincsenek és adott 
esetben sorolja fel
A beépíte tt nem kötele ző aerodinamikai 
felszerelések felsorolása
Delta (CD × Af)LH a HR (m2)-rel összehasonlítva –
Vagy (kigur ulási menete llenállási mátr ix szer inti család esetében):
A felépítmény alakjának leírása : Négyzet (ha a teljes járműre nem határozható meg 
reprezentatív felépítménya lak)
Homlokfelület Afr (m2) :HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/131  
2.3. Erőátvit eli rendszer
2.3.1. Mag as szén-dio xid-kibocsátású jármű
Moto rkód :
A sebességvált ó típusa : kézi, automata, fokozatmentes
Erőátvit eli modell
(a gyár tó kódjai): (a névlege s nyomaték ok és teng elykapcsolók számát meg 
kell adni az adatk özlő lapon)
Lefedett erőátviteli modellek
(a gyár tó kódjai):
Moto rfordulat szám a jármű sebesség ével 
elosztva: Sebességf oko-
zatÁttételi 
viszon yszámN/V hányados
1. 1/..
2. 1..
3. 1/..
4. 1/..
5. 1/..
6. 1/..
..
..
N állásban kapcsolt elektromos gép(ek) : nem alkalmazandó (nincs elektromos gép vagy nincs 
kigur ulási üzemmód)
Az elektromos gépek típusa és darabszáma : kialakítás jelleg e: aszinkron/szinkron…
Hűtők özeg fajtája : levegő, folyadék , …
2.3.2. Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű
Isméte lje meg a 2.3.1. szakaszt a VL adataival.
2.4. Vizsgálati eredmén yek
2.4.1. Mag as szén-dio xid-kibocsátású jármű
A vizsgálatok időpontja : éééé/hh/nn (szélcsatorn ás vizsgálat)
éééé/hh/nn (fékpadi vizsgálat)
vagy
éééé/hh/nn (közúti vizsgálat)
Közúti vizsgálat
Vizsgálati eljárás : kigur ulás
vagy nyomaték mérési eljárás
Létesí tmény (név , helyszín, útpálya hivatk ozása) :
Kigur ulási üzemmód : i/n
Futómű-beá llítás : a kerék összetar tás és a kerékdőlés értékeHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/132 2021.11.26.  
Talaj feletti szabad magasság :
A jármű mag assága :
A hajtáslán c kenő anyag ai :
A kerékcsapágyak kenőanyag ai :
Fékbeállítások a nem reprezentatív káros 
ellenállások elke rülése érdekében:
Legnagy obb vonatk oztatási sebesség (km/h) :
Szélmérés : helyhez kötött
vagy fedélzeti: a szélmérés hatása (CD × A) és az, hogy a 
korrekciójára sor került-e
Elkülönít ett menetek száma :
Szél : átlag, csúcsér tékek és irány , a vizsgálati útpálya irányá val 
összefüggé sben
Légn yomás :
Hőmérséklet (középér ték) :
Szélk orrekció : i/n
Gumiabroncsn yomás-módosítás : i/n
Nyers eredmény ek : Nyomaté kmérési eljárás:
c0 =
c1 =
c2 =
Kigur ulási eljárás:
f0
f1
f2
Végeredmény ek Nyomaté kmérési eljárás:
c0 =
c1 =
c2 =
valamint
f0 =
f1 =
f2 =
Kigur ulási eljárás:
f0 =
f1 =
f2 =
vagy
Szélcsat ornás vizsgálat
Létesí tmény (név/helyszín/fékpad hivatk ozása) :
A létes ítmény ek minősítés e : Jegyzők önyv hivatk ozása és dátuma
Fékpad
Fékpad típusa : futószalagos fékpad vagy görgős fékpad
Módszer : stabilizált sebesség eket alkalmazó módszer vagy 
lassulásos módszer
Bemelegítés : bemelegítés fékpaddal vagy a jármű vezetésévelHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/133  
A fékpadgörgő görbéjének korrekciója : (gör gős fékpad esetében, adott esetben)
A görgős fékpad beállításának módszere : Rögzített menet/iteratív/alt ernatív , saját bemelegítési 
ciklussal
A mér t aerodinamikai ellenállási tényező a 
homlokf elülettel megszorozva: Sebesség (km/h) CD × A (m2)
… …
… …
Eredmény : f0 =
f1 =
f2 =
vagy
Kigur ulási menetellenáll ási mátr ix közúti vizsgálat esetén
Vizsgálati eljárás : kigur ulás
vagy nyomaték mérési eljárás
Létesí tmény (név/helyszín/útpálya hivatk ozása) :
Kigur ulási üzemmód : i/n
Futómű-beá llítás : a kerék összetar tás és a kerékdőlés értéke
Talaj feletti szabad magasság :
A jármű mag assága :
A hajtáslán c kenő anyag ai :
A kerékcsapágyak kenőanyag ai :
Fékbeállítások a nem reprezentatív káros 
ellenállások elke rülése érdekében:
Legnagy obb vonatk oztatási sebesség (km/h) :
Szélmérés : helyhez kötött
vagy fedélzeti: a szélmérés hatása (CD × A) és az, hogy a 
korrekciójára sor került-e
Elkülönít ett menetek száma :
Szél : átlag, csúcsér tékek és irány , a vizsgálati útpálya irányá val 
összefüggé sben
Légn yomás :
Hőmérséklet (középér ték) :
Szélk orrekció : i/n
Gumiabroncsn yomás-módosítás : i/n
Nyers eredmény ek : Nyomaté kmérési eljárás:
c0r =
c1r =
c2r =
Kigur ulási eljárás:
f0r =
f1r =
f2r =HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/134 2021.11.26.  
Végeredmény ek Nyomaté kmérési eljárás:
c0r =
c1r =
c2r =
valamint
f0r (HM járműre számított) =
f2r (HM járműre számított) =
f0r (LM járműre számított) =
f2r (LM járműre számított) =
Kigur ulási eljárás:
f0r (HM járműre számított) =
f2r (HM járműre számított) =
f0r (LM járműre számított) =
f2r (LM járműre számított) =
vagy
Kigur ulási menetellenáll ási mátr ix szélcsator nás vizsgálat esetén
Létesí tmény (név/helyszín/fékpad hivatk ozása) :
A létes ítmény ek minősítés e : jegyzők önyv hivatk ozása és dátuma
Fékpad
Fékpad típusa : futószalagos fékpad vagy görgős fékpad
Módszer : stabilizált sebesség eket alkalmazó módszer vagy 
lassulásos módszer
Bemelegítés : bemelegítés fékpaddal vagy a jármű vezetésével
A fékpadgörgő görbéjének korrekciója : (gör gős fékpad esetében, adott esetben)
A görgős fékpad beállításának módszere : Rögzített menet/iteratív/alt ernatív , saját bemelegítési 
ciklussal
A mér t aerodinamikai ellenállási tényező a 
homlokf elülettel megszorozva: Sebesség (km/h) CD × A (m2)
… …
… …
Eredmény : f0r =
f1r =
f2r =
f0r (HM járműre számított) =
f2r (HM járműre számított) =
f0r (LM járműre számított) =
f2r (LM járműre számított) =
2.4.2. Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű
Isméte lje meg a 2.4.1. szakaszt a VL adataival.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/135  
3. függelék 
WLTP vizsgálati űrlap 
A vizsgálati űrlap sablonja
A vizsgálati űrlapon minden olyan rögzít ett vizsgálati adat ot fel kell tünt etni, amely nem kerül felvezeté sre a vizsgálati 
jegyzők önyvekbe.
A vizsgálati űrlapo(ka)t a műszaki szolgálatnak vagy a gyár tóna k legalább 10 évig meg kell őriznie.
Az alábbi információk a vizsgálati űrlapok esetében adott esetben szük séges minimális adat okat tartalmazzák.
Az ezen előírás B4. mellékletéből szár mazó információk
Módosítható futómű-beállítási paraméter ek :
Talaj feletti szabad magasság :
A jármű mag assága :
A hajtáslán c kenőa nyag ai :
A kerékcsapágyak kenő anyag ai :
Fékbeállítások a nem reprezentatív káros ellenállások 
elker ülése érdekében:
A c0, c1 és c2 együtthatók : c0 =
c1 =
c2 =
A görgős fékpadon mér t kigur ulási idők : Vonatk oztatási 
sebesség (km/h)Kigur ulási idő (s)
130
120
110
100
90
80
70
60
50
40
30
20
További súly helyezhető a járműbe vagy a járműre a 
gumiabroncsok megcsúszásának kiküszöbölése 
érdekéb en: tömeg (kg)
a járművön/a járműben
A járműkigur ulási eljárás végrehajtása utáni kigur ulási 
idők: Vonatk oztatási 
sebesség (km/h)Kigur ulási idő (s)
130
120
110
100
90
80HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/136 2021.11.26.  
70
60
50
40
30
20
Az ezen előírás B5. mellékletéből szár mazó információk
A NOx-átalakít ó haték onyság a
A kijelzett (a), (b), (c), (d) koncentráció, és a NOx-elemző 
NO-üzemmódjához tartozó koncentráció, amik or a 
kalibráló gáz nem halad át az átalakítón: (a) =
(b) =
(c) =
(d) =
Koncentráció NO-üzemmódban=
Az ezen előírás B6. mellékletéből szár mazó információk
A jármű által tényleges en megtett távolság :
Kézi sebességvált óval felszerelt, a ciklusgörbe követ ésére 
képtelen járművek esetében:
Eltéré sek a menetciklustól ::
Menetg örbe-jelzőszámok:
Az SAE J2951 (2014. januárban felülvizsgált) szabván y 
értelmében az alábbi jellemzőket kell kiszámítani:
IWR: tehe tetlenségi besorolás
RMSSE: négyzet es sebességhiba-k özépér ték:
:
:
:
:
:
A részecske-m intavét eli szűrő töme gmérése
Szűrő a vizsgálat előtt
Szűrő a vizsgálat után
Referenciaszűrő:
:
:
Az egye s vegyülete knek a mérőberendezés stabilizálása 
után mér t tartalma:
A regenerá lási tényező meghatározása
Két WLTC ciklusok közötti olyan D ciklusok 
darabszáma, ahol regenerációs esemén yre sor kerül
Azoknak a ciklusoknak az n darabszáma, amelyek során 
kibocsátásmérésre sor kerül
Az egyes j ciklusok on belüli, i vegyületre vonatk ozó tö­
megkibocsátás mérése M0
sij:
:
:HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/137  
A regenerá lási tényező meghatározása
A teljes regener ációhoz tartozó, mér t alkalmazandó 
vizsgálati ciklusok darabszáma d:
A regenerá lási tényező meghatározása
Msi
Mpi
Ki:
:
:
Az ezen előírás B6a. melléklet éből szár mazó információk
ATCT
A vizsgálati cella levegő-hőmérsékletét és páratar talmát 
a hűtőventilát or kilépőn yílásánál, legalább 0,1 Hz 
gyak orisággal kell mér ni.Beállít ott hőmérséklet érték = Treg
Tényl eges hőmérséklet érték
± 3 °C a vizsgálat kezdetén
± 5 °C a vizsgálat közben
A kondicionálási terület hőmérséklet ét folyamat osan, 
lega lább 0,033 Hz gyak orisággal kell mér ni.: Beállít ott hőmérséklet érték = Treg
Tényl eges hőmérséklet érték
± 3 °C a vizsgálat kezdetén
± 5 °C a vizsgálat közben
Az elők ondicionálástól a kondicionálási terüle tre 
történő átvite l időtar tama: ≤ 10 perc
Az 1. típusú vizsgálat vége és a hűté si eljárás között eltelt 
idő
A mér t kondicionálási idő, amelyet valamenny i 
vonatk ozó vizsgálati űrlapon szerepelt etni kell.:
:≤ 10 perc
a végső hőmérséklet mérése és a 23 °C hőmérsékleten 
elvégzett 1. típusú vizsgálat vége között eltelt idő
Az ezen előírás C3. melléklet éből szár mazó információk
Napi vizsgálat
Környezeti hőmérséklet két napi ciklus alatt (legalább 
percenké nt rögzítve):
Az aktívszén-tar tály kiáramlási veszteség ének töltése
Környezeti hőmérséklet az első 11 óra prof ilja során 
(legalább 10 percenként rögzítve):HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/138 2021.11.26.  
4. függelék 
A párolgási kibocsátá sok vizsgálati jegyzők önyv e 
Az alábbi információk a párolgásikibocsátás-vizsgálat esetében adott esetben szük séges minimális adatokat tartalmazzák.
Jegyzők önyv száma
KÉRELMEZŐ
Gyár tó
TÁRGY …
A párolgási kibocsátás szer inti család azonosítója :
Vizsgálatokr a átadott jármű
Gyár tmány :
KÖVETKEZTETÉS A vizsgálatokra átadott jármű megf elel a tárgyban említ ett követelmén yeknek.
HEL Y, ÉÉÉÉ/HH/NN
Minden műszaki szolgálat saját belátása szer int további adatokat is megadha t
1. A vizsgált magas szén-dio xid-kibocsátású jármű leírása
Járműszámok : prototípussz ám és jármű-azonosító szám
Kateg ória :
1.1. Az erőátviteli rendszer felépítése
Az erőátviteli rendszer felépítése : belső égésű, hibr id, elektromos vagy üzemanya gcellás
1.2. Belső égésű motor
Egynél több belső égésű motor esetén ismét elje meg a pontot.
Gyár tmány :
Típus :
Műk ödési elv : kétütemű/négyüt emű
Heng erek száma és elrendezése :
A motor henge rűrtartalma (cm3) :
Turbófe ltöltő : van/nincs
Közvetlen befecsk endezés : igen /nem vagy leírás
A jármű üzemany agának típusa : egyfa jta / kétfajta / rugalmas üzemanyag-f elhasználás
Moto rkenőanyag : gyár tmány és típus
Hűtőrendszer : típus: levegő/víz/olajHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/139  
1.4. Üzemany agrendszer
Befecsk endező szivattyú :
Befecsk endező fúvóka /fúvókák :
Üzemany ag-tar tály
Réte g(ek) : egyrétegű / többré tegű
Az üzemany agtar tály anyaga : fém/…
Az üzemany agrendszer egyéb részeinek anyag a : …
Légment es : igen /nem
A tartály névlege s űrtartalma (l) :
Aktívszén-tar tály
Gyár tmány és típus :
Az aktív szén típusa :
Az aktív szén mennyiség e (l) :
Az aktív szén tömeg e (g) :
Meg adott BWC (g) : xx,x
2. Vizsgálati eredmén yek
2.1. Az aktívszén-tar tály próbapadi öregít ése
A vizsgálat(ok) dátuma : (év/hónap/nap)
A vizsgálat(ok) hely e :
Az aktívszén-tar tály öregítési vizsgálati 
jegyzők önyv e:
A töltés sebesség e :
A üzemany ag műszaki adatai
Gyár tmány :
Típus : a referencia-üzeman yag megnevezése …
Sűrűség 15 °C-on (kg/m3) :
Etanoltar talom (%) :
Tételszá m :
2.2. Az áteresztési tényező (PF) meghatározása
A vizsgálat(ok) dátuma : (év/hónap/nap)
A vizsgálat(ok) hely e :
Az áteresztési tényezőre vonatk ozó vizsgálati 
jegyzők önyv:
A harmadik héten mér t HC-ér ték, HC 3W  
(mg/24h): xxx
A huszadik héten mér t HC-ér ték, HC 20W  
(mg/24h): xxx
Átereszt ési tényező, PF (mg/24h) : xxxHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/140 2021.11.26.  
Többrét egű tartályok vagy fémtar tályok esetén
Alternatív áteresztési tényező, PF (mg/24h) : igen /nem
2.3. Párolgási vizsgálat
A vizsgálat(ok) dátuma : (év/hónap/nap)
A vizsgálat(ok) hely e :
A görgős fékpad beállításának módszere : rögzít ett menet/iteratív/alt ernatív , saját bemelegítési 
ciklussal
Fékpadüzemmód igen /nem
Kigur ulási üzemmód : igen /nem
2.3.1. Tömeg
A VH vizsgálati töme ge (kg) :
2.3.2. Kigur ulási menetellenáll ási paraméterek
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
2.3.3. Ciklus és fokozatváltási pont (adott esetben)
Ciklus (redukálás nélkül) : 1., 2., 3. osztály
Fokozatváltás : a ≥ 1 km/h sebességhez tartozó átlagos sebességf okozat, 
négy tizedesjegyre kerekítve
2.3.4. Jármű
A vizsgált jármű : VH vagy leírás
Futást eljesítmény (km) :
Kor (hete k) :
2.3.5. A vizsgálat módja és eredmény ek
Vizsgálati eljárás : folyamat os (zár t üzemany agtar tály-rendszerek) / 
folyamat os (nem zárt üzemanyagtar tály-rendszerek) /
különálló (zár t üzemany agtar tály-rendszerek)
A temperálási időszak ok ismer tetése (idő és 
hőmérséklet):
A kiáramlási veszteség töltésének értéke (g) : xx,x (adott esetben)HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/141  
Párolgási vizsgálatmelegen tartás,
MHSelső 24 óra, napi, MD1második 24 óra, napi, 
MD2
Átlaghőmérséklet (°C) – –
Párolgási kibocsátás (g/vizsgálat) x,xxx x,xxx x,xxx
Végeredmény , MHS+M D1+M D2+(2xPF)  
(g/vizsgálat)x,xxHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/142 2021.11.26.  
A2. MELLÉKLET 
Értesítés
(legnagy obb méret : A4 [210×297 mm])
()Kibocsátó: Hatóság neve:
.........................................
.........................................
.........................................
Tárgy (2): Jóváhagyás megadása
Jóváhagyás kiterj eszt ése
Jóváhagyás elutasítása
Jóváhagyás visszav onása
A gyár tás végleges leállítása
valamely járműtípusra vonatk ozóan a motor gáz-halmazállapotú szenn yezőanyag-kibocsátása tekintet ében a 154. számú 
ENSZ-előírás alapján
Jóváhagyás száma: ...........................................A kiterjesztés indoklása: .....................................
I. rész
0.1. Gyár tmány (a gyár tó kereskedelmi neve): .....................................................................
0.2. Típus: ..........................................................................................................
0.2.1. Keresk edelmi név (nevek) (amennyiben van): ..................................................................
0.3. Típusazonosít ók, ha a típus jelölve van a járművön (3)
0.3.1. A jelölés helye: ................................................................................................
0.4. Járműkateg ória(4):.............................................................................................
0.5. A gyár tó neve és címe: ........................................................................................
0.8. Az összeszerelő üzem/üzemek neve és címe: ..................................................................
0.9. A gyár tó képvis előjének (ha van) neve és címe: ................................................................
1.0. Megjegyzések: .................................................................................................
(1)A jóváhagyást megadó /kiterjesz tő/elutasító /visszav onó ország egyedi azonosító száma (lásd az előírás jóváhagyásra vonatk ozó 
rendelk ezéseit).
(2)A nem kívánt rész törlendő.
(3)Ha a típusazonosító olyan karakterek et is tartalmaz, amely ek az ezen adatk özlő lapon megjelölt jármű, alkotóelem vagy önálló 
műszaki egység leírása szem pontjából nem lény egesek, ezeket a karakterek et a dokumentációban kérdőjel lel kell hely ettesít eni (pl. 
ABC??123??).
(4)A járművek kialakításáról szóló összevont határozat(R.E.3) (ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6. számú dokumentum) 2. szakaszának 
meghatározása szer int – www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions. htmlHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/143  
II. rész
1. Kiegé szítő adatok (értelems zerűen): (lásd a kiegészít ést)
2. A vizsgálatok elvégzéséér t felelős műszaki szolgálat: ..........................................................
3. Az 1. típusú vizsgálati jegyzők önyv dátuma: ..................................................................
4. Az 1. típusú vizsgálati jegyzők önyv száma: ...................................................................
5. Megjegyzések (ha vannak): (lásd a kiegészít és 3. szakaszát)
6. Hely: ...........................................................................................................
7. Dátum: ........................................................................................................
8. Aláírás: ................................................................
Csato lmá-
nyok:1.Információs csomag.
2.Vizsgálati jegyzők önyvek.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/144 2021.11.26.  
Kiegészít és a valamely járműre a 154. számú ENSZ-előírás eredeti változata alapján a kipuf ogóg áz-kibocsátások 
tekint etében adott típusjóváhagy ásra vonatk ozó, … . számú típusjó váhagyási értesítéshez
0. AZ INTERPOL ÁCIÓS CSALÁD AZONOSÍTÓJA A 154. SZÁMÚ ENSZ-ELŐÍRÁS 5. SZAKASZÁB AN 
MEGHA TÁROZOTT AK SZERINT
0.1. Azonosít ó: .....................................................................................................
0.2. Az alapjár mű azonosítója (5a) (1): ..............................................................................
1. TOVÁBBI INFORMÁ CIÓK
1.1. A menetk ész jármű tömeg e:
VL (1): ..........................................................................................................
VH: ............................................................................................................
1.2. Meg engedett össztömeg:
VL (1): ..........................................................................................................
VH: ............................................................................................................
1.3. Referenciatömeg:
VL (1): ..........................................................................................................
VH: ............................................................................................................
1.4. Ülések száma: .................................................................................................
1.6. A felépítmény típusa:
1.6.1. M1, M2 kateg ória esetében: lépcsőshátú limuzin, ferdehátú limuzin, kombi, kupé, kabr ió, többcé lú jármű a
1.6.2. N1, N2 kateg ória esetében: tehe rgépjár mű, zárt áruszállít ó(a)
1.7. Hajtott kerekek: első, hátsó, 4×4(a)
1.8. Tisztán elektromos jármű: igen /nem(a)
1.9. Hibr id elektromos jármű: igen /nem(a)
1.9.1. Hibr id elektromos jármű kate góri ája: külső feltöl tésű/nem külső feltölt ésű/külső feltölt ésű üzemany agcellás/ 
nem külső feltöl tésű üzemany agcellás (értelem szerűen) (a)
1.9.2. Üzemmódkapcsoló: van/nincs(a)
1.10. A motor azonosítása:
1.10.1. A motor henge rűrtartalma / lökettérf ogata (értelemszerűen):
1.10.1.1. Alternáló dugattyús motor:
1.10.1.2. Wankel-mot or
1.10.1.2.1. Heng erűr tartalom:HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/145  
1.10.1.2.2. Lökettérf ogat:
1.10.2. Üzemany ag-ellátó rendszer : közvetlen befecsk endezésű/k özvetett befecsk endezésű(a)
1.10.3. A gyár tó által ajánlott üzemany ag:
1.10.4.1. Legnagy obb teljesítmén y: kW perc–1 fordulatszámon
1.10.4.2. A legnagy obb nyomaték: Nm perc–1 fordulatszámon
1.10.5. Feltöltő: van/nincs(a)
1.10.6. Gyújtásrendszer: kompressziós gyújtás/szikragyújtás(a)
1.11. Erőátvit eli rendszer (tisztán elektromos járműnél vagy hibr id elektromos járműnél)(a)
1.11.1. Legnagy obb hasznos teljesítmény: ........kW, a követk ező fordulatszám-tar tomán yban: ........ – ....... 
min–1
1.11.2. Legnagy obb 30 perces teljesítmény: ...................................................................... kW
1.11.3. Legnagy obb hasznos nyomaték: ........................ Nm, ........................ min–1 fordulatszámon
1.11.4. Az üzemanyagcella névleges feszültsége: ....................................................................V
1.12. Hajtóakkumulát or (tisztán elektromos járműnél vagy hibr id elektromos járműnél)
1.12.1. Névleg es feszültség: V
1.12.2. Kapacitás (2 órás): Ah
1.13. Átvitel: ...................................................., ....................................................
1.13.1. A sebességvált ó típusa: kézi/aut omata/f okozatment es(a)
1.13.2. Sebességf okozatok száma:
1.13.3. Összátt ételi arány ok (beleér tve a gumiabroncsok terhelés alatti gördülőkerület ét is): (járműsebesség (km/h)) / 
(moto rford ulatszám (1 000 (min–1))
Első 
fokozatban: ..........Hatodik 
fokozatban: ..........
Második 
fokozatban: ..........Hetedik 
fokozatban: ..........
Harmadik 
fokozatban: ..........Nyolcadik 
fokozatban: ..........
Negyedik 
fokozatban: ..........Gyorsító 
fokozatban: ..........
Ötödik 
fokozatban: ..........
1.13.4. Végáttét el:
1.14. Gumiabroncsok: ..............................., ..............................., ..............................HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/146 2021.11.26.  
Típus: radiál/diagonál/… (5)
Mérete k: .......................................................................................................
Gördülők erület terhelés alatt:
Az 1. típusú vizsgálathoz használt gumiabroncsok gördülők erület e:
2. VIZSGÁL ATI EREDMÉNYEK
2.1. A kipuf ogógáz-kibocsátások vizsgálati eredmény ei
A kibocsátások besorolása: ....................................................................................
Adott esetben az 1. típusú vizsgálat eredmény ei.
A típusjóváhagy ás száma, ha nem alapjár mű (1): ..............................................................
1. vizsgálat
1. típusú vizsgálat 
eredmény eiCO
(mg/km)Összes 
szénhi -
drogén
(mg/km)NMHC
(mg/km)NO x
(mg/km)THC + 
NO x
(mg/km)PM
(mg/km)PN
(#.1011/ 
km)
Mér t érték (8) (9)
Ki × (8) (10) (11)
Ki + (8) (10) (11)
Ki-vel számított átlag érték 
Ki (M × Ki vagy M + Ki) (9)(12)
DF (+) (8) (10)
DF (×) (8) (10)
Ki-vel és DF-fel számított 
végső átlag érték (13)
Határér ték
2. vizsgálat (adott esetben)
Töltse ki az 1. vizsgálatra vonatk ozó táblázatot a második vizsgálat eredmény eivel.
3. vizsgálat (adott esetben)
Töltse ki az 1. vizsgálatra vonatk ozó táblázatot a harmadik vizsgálat eredmény eivel.
Ismét elje meg az 1. vizsgálatot, a 2. vizsgálatot (adott esetben) és a 3. vizsgálatot (adott esetben) az alacsony 
szén-dio xid-kibocsátású járműre ((L jármű)) (adott esetben) és a közepes szén-dio xid-kibocsátású járműre (M 
jármű) (adott esetben) vonatk ozóan.
Környezeti hőmérséklet-k orrekcióval végzett vizsgálat (ATCT)
CO 2-kibocsátás (g/km) Vegyes
ATCT (14 °C) MCO2 ,Treg
1. típusú vizsgálat (23 °C) MCO2,23°
A járműcsaládra vonatk ozó korrekciós 
tényező (FCF)
(5)A gumiabroncs típusa a 117. számú ENSZ-előírás szer int.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/147  
ATCT -vizsgálat eredmény eCO
(mg/km)Összes 
szénhi -
drogén
(mg/km)NMHC
(mg/km)NO x
(mg/km)THC + 
NO x
(mg/km)PM
(mg/km)PN
(#.1011/ 
km)
Mér t(6),(7)
Határér tékek
A motorh űtők özeg végső hőmérséklet ének és a kondicionálási terület utol só 3 órai átlaghőmérsékletének 
különbség e (ΔT_A TCT , °C) a referen ciajár mű esetében: .......................................................
Minimális kondicionálási időtar tam, tsoak_ ATCT (s): ...........................................................
A hőmérséklet-érzék elő hely e: .................................................................................
Környezeti hőmérséklet-k orrekcióval végzett vizsgálat (ATCT) szer inti járműcsalád-azonosít ó: ...............
4. típus: ............................................................................................ g/vizsgálat
A következők szer inti vizsgálati eljárás: a 154. számú ENSZ-előírás C3. melléklete (1).
5. típus:
a)Tartóssági vizsgálat : egészjár mű-vizsgálat/próbapadi öregedé svizsgálat/nincs (1).
b)Romlási tényező (DF): számítot t/rögzített (1).
c)Adja meg az értékeket: .....................................................................................
d)Alkalmazandó 1. típusú ciklus (a 154. számú ENSZ-előírás B4. melléklete (14): ...........................
2.1.1. Kétf ajta üzemanya ggal műk ödő járművek esetében az 1. típusú táblázatot mindk ét üzemany ag tekintet ében 
meg kell ismételni. A rugalma s üzemany ag-felha sználású járművek esetében az 1. típusú vizsgálatot mindk ét 
üzemany ag tekintet ében el kell végezni a 154. számú ENSZ-előírás 6. szakaszának A. táblázata szer int, míg 
az LPG-vel, illetve földgázzal/biometánnal (vagy egy-, vagy kétfajta üzemanyagg al) üzemelő járművek 
esetében a táblázatot a vizsgálat során használt különböző referenciagázok tekint etében meg kell ismételni, 
és a legrosszabb eredmény eket egy külön táblázatban kell összef oglalni.
2.1.2. A hiba jelző szöv eges leírása és/vagy rajza: .....................................................................
2.1.3. A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött alkotóelemek felsorolása és funkciójuk: ..................
2.1.4. Szöv eges leírás (általános műk ödési elvek) a következők tekint etéb en: ........................................
2.1.4.1. Gyújtáshiba észlelése (8): .......................................................................................
2.1.4.2. Katalizátor ellenőrzése8: .......................................................................................
2.1.4.3. Oxigén érzékelő ellenőrzése8: ..................................................................................
2.1.4.4. A fedélzeti diagnosztikai rendszer által ellenőrzött egyé b alkotóelemek8: .....................................
2.1.4.5. Katalizátor ellenőrzése (9): .....................................................................................
2.1.4.6. Részecske szűrő ellenőrzése9: ..................................................................................
2.1.4.7. Az elektronikus üzemany ag-adagoló rendszer műk ödtetőjének ellenőrzése9: .................................
2.1.4.8. A fedélzeti diagnosztikai rendszer által egyéb ellenőrzött alkotóelemek: ......................................
(6)Adott esetben.
(7)Két tizedesjegyre kerekítve.
(8)Szikragyújtású motorral felszer elt járműveknél.
(9)Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járműveknél.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/148 2021.11.26.  
2.1.5. A hiba jelző aktiválásának feltét elei (meghatározott számú menetciklus vagy statisztikai módszer): ...........
2.1.6. Az összes használt fedélzeti diagnosztikai kimeneti kód és formátum felsorolása (magyarázattal 
együtt): ........................................................................................................
2.2. Fenntar tva
2.3. Katalitikus átalakítók, vannak/nincsenek(a)
2.3.1. Az ezen előírás összes vonatk ozó követelmén yének megfel elően vizsgált eredeti katalitikus átalakító 
berendezés, van/nincs(a)
2.5. A CO2-kibocsátás és az üzemany ag-fogyasztás vizsgálati eredmény ei
2.5.1. Tisztán belső égésű motorra l felszerelt jármű és nem külső feltöltésű (NO VC) hibr id elektromos jármű
2.5.1.0. Az interpol ációs családon belüli legalacson yabb és legmagasabb CO 2-értékek: ...............................
2.5.1.1. Mag as szén-dio xid-kibocsátású jármű
2.5.1.1.1. Ciklus-energiaig ény: ......................................................................................... J
2.5.1.1.2. Kigur ulási menete llenállási együtthatók
2.5.1.1.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.1.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.1.1.2.3. f2, N/(km/h)2: ..................................................................................................
2.5.1.1.3. A CO 2-kibocsátás tömeg e (adja meg az egyes vizsgált referencia-üzeman yagokra vonatk ozó mér t értékeket a 
különböző szakaszokhoz; a vegyes értékeket lásd a 154. számú ENSZ-előírás B6. melléklet ének 1.2.3.8. 
és 1.2.3.9. szakaszában)
CO 2-kibocsátás (g/km) Vizsgálat Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVegyes
MCO2 ,p,5 / MCO2 ,c,5 1
2
3
átlag
Végső MCO2 ,p,H / MCO2,c,H
2.5.1.1.4. Üzemany ag-fogyasztás (adja meg az egyes vizsgált referen cia-üzemanyagokra vonatk ozó mér t értékeket a 
különböző szakaszokhoz; a vegyes értékeket lásd a 154. számú ENSZ-előírás B6. melléklet ének 1.2.3.8. 
és 1.2.3.9. szakaszában)
Üzemanyag-f ogyasztás (l/100 km vagy 
m3/100 km vagy kg/100 km) (1) vagy 
üzemany ag-haték onyság (km/l vagy  
km/kg) (1) (értelemszerűen)Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVegyes
Végső értékek: FC p,H/FC c,H vagy FEp,H, 
FEc,HHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/149  
2.5.1.2. Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben)
2.5.1.2.1. Ciklus-energiaig ény: ......................................................................................... J
2.5.1.2.2. Kigur ulási menete llenállási együtthatók
2.5.1.2.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.2.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.1.2.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
2.5.1.2.3. A CO 2-kibocsátás tömeg e (adja meg az egyes vizsgált referencia-üzeman yagokra vonatk ozó mér t értékeket a 
különböző szakaszokhoz; a vegyes értékeket lásd a 154. számú ENSZ-előírás B6. melléklet ének 1.2.3.8. 
és 1.2.3.9. szakaszában)
CO 2-kibocsátás (g/km) Vizsgálat Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVegyes
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
átlag
Végső MCO2 ,p,L/M CO2,c,L
2.5.1.2.4. Üzemany ag-fogyasztás (adja meg az egyes vizsgált referen cia-üzemanyagokra vonatk ozó mér t értékeket a 
különböző szakaszokhoz; a vegyes értékeket lásd a 154. számú ENSZ-előírás B6. melléklet ének 1.2.3.8. 
és 1.2.3.9. szakaszában)
Üzemanyag-f ogyasztás (l/100 km vagy 
m3/100 km vagy kg/100 km) (1) vagy 
üzemany ag-haték onyság (km/l vagy  
km/kg) (1) (értelemszerűen)Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVegyes
Végső értékek: FC p,L/FC c,L vagy FEp,L, 
FEc,L
2.5.1.3. Közepes szén-dio xid-kibocsátású nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek (NO VC-HEV) (adott 
esetben)
2.5.1.3.1. Ciklus-energiaig ény: ......................................................................................... J
2.5.1.3.2. Kigur ulási menete llenállási együtthatók
2.5.1.3.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.3.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.1.3.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
2.5.1.3.3. A CO 2-kibocsátás tömeg e (adja meg az egyes vizsgált referencia-üzeman yagokra vonatk ozó mér t értékeket a 
különböző szakaszokhoz; a vegyes értékeket lásd a 154. számú ENSZ-előírás B6. melléklet ének 1.2.3.8. 
és 1.2.3.9. szakaszában)HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/150 2021.11.26.  
CO 2-kibocsátás (g/km) Vizsgálat Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVegyes
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
átlag
Végső MCO2 ,p,L/M CO2,c,L
2.5.1.3.4. Üzemany ag-fogyasztás (adja meg az egyes vizsgált referen cia-üzemanyagokra vonatk ozó mér t értékeket a 
különböző szakaszokhoz; a vegyes értékeket lásd a 154. számú ENSZ-előírás B6. melléklet ének 1.2.3.8. 
és 1.2.3.9. szakaszában)
Üzemanyag-f ogyasztás (l/100 km vagy 
m3/100 km vagy kg/100 km) (1) vagy 
üzemany ag-haték onyság (km/l vagy  
km/kg) (1) (értelemszerűen)Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVegyes
Végső értékek: FC p,L / FC c,L vagy FEp,L, 
FEc,L
2.5.1.4. A 154. számú ENSZ-előírás 3.8.1. szakasza szer inti periodikusan regenerá ló rendszer rel felszerelt, belső 
égésű motorral hajtott járműveknél a vizsgálati eredmény eket módosítani kell a 154. számú ENSZ-előírás 
B6. melléklet ének 1. függelék ében meghatározott Ki tényezővel.
2.5.1.4.1. Információk a regener álási stratégiáról a CO 2-kibocsátás és az üzemanya g-fogyasztás tekint etében
D – az üzemi ciklusok száma két olyan ciklus között, amelyben regenerálási fázis játszódik le: ...............
d – a regeneráláshoz szükséges üzemi ciklusok száma: ........................................................
Alkalmazandó 1. típusú ciklus (a 154. számú ENSZ-előírás B4. melléklete) (14): .......
Vegyes
Ki (additív / multiplikatív) (1)
Értékek a CO2-re és az üzemany ag- 
fogyasztásra (10)
2.5.2. Tisztán elektromos járművek (10)
2.5.2.1. Elektromosenergia-f ogyasztás
2.5.2.1.1. Mag as szén-dio xid-kibocsátású jármű
2.5.2.1.1.1. Ciklus-energiaig ény: ......................................................................................... J
2.5.2.1.1.2. Kigur ulási menete llenállási együtthatók
2.5.2.1.1.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.2.1.1.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
(10)A nem kívánt rész törlendő (bizon yos esetekben semmit nem kell törölni, ha egynél több lehetőség is alkalmazhat ó).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/151  
2.5.2.1.1.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
EAC(Wh) Vizsgálat
1
2
3
EC (Wh/km) Vizsgálat(adott esetben)
Alacsony Közepes MagasRendkí -
vül 
magasVárosi Vegyes
Számít ott EC 1
2
3
átlag
Gyár tó által megad ott érték – – – – –
2.5.2.1.1.3. A ciklusban az összes olyan idő, amik or az értékek a tűrésen kívül voltak: ................................. s
2.5.2.1.2. Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben)
2.5.2.1.2.1. Ciklus-energiaig ény: ......................................................................................... J
2.5.2.1.2.2. Kigur ulási menete llenállási együtthatók
2.5.2.1.2.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.2.1.2.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.2.1.2.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
EAC(Wh) Vizsgálat
1
2
3
EC (Wh/km) Vizsgálat Városi Vegyes
Számított EC 1
2
3
átlag
Gyár tó által megadott érték –HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/152 2021.11.26.  
EC (Wh/km) Vizsgálat Alacsony Közepes MagasRendkí -
vül 
magasVárosi Vegyes
Számít ott EC 1
2
3
átlag
Gyár tó által megad ott érték – – – – –
2.5.2.1.2.3. A ciklusban az összes olyan idő, amik or az értékek a tűrésen kívül voltak: … s
2.5.2.2. Tisztán elektromos hatósugár
2.5.2.2.1. Mag as szén-dio xid-kibocsátású jármű
PER (km) Vizsgálat Alacsony Közepes MagasRendkí -
vül 
magasVárosi Vegyes
Mér t tisztán elektromos 
hatósugár1
2
3
átlag
Gyár tó által megad ott érték – – – – –
2.5.2.2.2. Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben)
PER (km) Vizsgálat Alacsony Közepes Mag asRendk ívül 
mag asVáro si Vegyes
Mér t tisztán elektromos 
hatósugár1
2
3
átlag
Gyár tó által megad ott érték – – – – –
PER (km) Vizsgálat Városi Vegyes
Mér t tisztán 
elektromos hatósugár1
2
3
átlag
Gyár tó által megadott érték –HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/153  
2.5.3. Külső feltöl tésű (OVC) hibr id elektromos jármű és üzemanya gcellás hibr id jármű (értelems zerűen):
2.5.3.1. A CO 2-kibocsátás tömeg e töltésfenntar tó üzemmódban (kizárólag külső feltöl tésű hibr id elektromos 
járművek esetében)
2.5.3.1.1. Mag as szén-dio xid-kibocsátású jármű
2.5.3.1.1.1. Ciklus-energiaig ény: ......................................................................................... J
2.5.3.1.1.2. Kigur ulási menete llenállási együtthatók
2.5.3.1.1.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.1.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.3.1.1.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
CO 2-kibocsátás (g/km) Vizsgálat Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVegyes
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
Átlagos
Végső MCO2 ,p,H/M CO2 ,c,H
2.5.3.1.2. Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben)
2.5.3.1.2.1. Ciklus-energiaig ény: ......................................................................................... J
2.5.3.1.2.2. Kigur ulási menete llenállási együtthatók
2.5.3.1.2.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.2.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.3.1.2.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
CO 2-kibocsátás (g/km) Vizsgálat Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVegyes
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
Átlagos
Végső MCO2 ,p,L/M CO2,c,L
2.5.3.1.3. Közepes szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben)
2.5.3.1.3.1. Ciklus-energiaig ény: ......................................................................................... J
2.5.3.1.3.2. Kigur ulási menete llenállási együtthatókHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/154 2021.11.26.  
2.5.3.1.3.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.3.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.3.1.3.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
CO 2-kibocsátás (g/km) Vizsgálat Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVegyes
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
Átlagos
MCO2 ,p,M/M CO2,c,M
2.5.3.2. A CO 2-kibocsátás tömeg e töltéslemerítő üzemmódban (kizárólag külső feltöltésű hibr id elektromos 
járművek esetében)
Mag as szén-dio xid-kibocsátású jármű
CO 2-kibocsátás (g/km) Vizsgálat Vegyes
MCO2,CD 1
2
3
Átlagos
Végső MCO2,CD,H
Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben)
CO 2-kibocsátás (g/km) Vizsgálat Vegyes
MCO2,CD 1
2
3
Átlagos
Végső MCO2,CD,L
Közepes szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben)
CO 2-kibocsátás (g/km) Vizsgálat Vegyes
MCO2,CD 1
2
3
Átlagos
Végső MCO2,CD,MHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/155  
2.5.3.3. A CO 2-kibocsátás tömeg e (súly ozott, vegyes )(11)(kizárólag külső feltöltésű hibr id elektromos járművek 
esetében):
Mag as szén-dio xid-kibocsátású jármű: MCO2,weight ed ..................................................... g/km
Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben): MCO2,weight ed .................................. g/km
Közepes szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben): MCO2,weight ed ................................... g/km
2.5.3.3.1. Az interpol ációs családon belüli minimális és maximális CO 2-értékek.
2.5.3.4. A töltésfenntar tó üzemmódhoz tartozó üzemany ag-fogyasztás
Magas szén-dio xid-kibocsátású jármű
Üzemany ag-fogyasztás (l/100 km vagy 
m3/100 km vagy kg/100 km) (1) vagy 
üzeman yag-haték onyság (km/l vagy  
km/kg) (1) (értelemszerűen)Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVegyes
Végső értékek: FC p,H / FC c,H vagy FEp,H, 
FEc,H
Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben)
Üzemany ag-fogyasztás (l/100 km vagy 
m3/100 km vagy kg/100 km) (1) vagy 
üzeman yag-haték onyság (km/l vagy  
km/kg) (1) (értelemszerűen)Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVegyes
Végső értékek: FC p,L / FC c,L vagy FEp,L, 
FEc,L
Közepes szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben)
Üzemany ag-fogyasztás (l/100 km vagy 
m3/100 km vagy kg/100 km) (1) vagy 
üzeman yag-haték onyság (km/l vagy  
km/kg) (1) (értelemszerűen)Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVegyes
Végső értékek: FC p,M / FC c,M vagy FEp,M, 
FEc,M
2.5.3.5. A töltéslemerítő üzemmódhoz tartozó üzemany ag-fogyasztás
Mag as szén-dio xid-kibocsátású jármű
Üzemanyag-f ogyasztás (l/100 km vagy m3/100 km 
vagy kg/100 km) (1) vagy üzemanyag-hat ékonyság  
(km/l vagy km/kg) (1) (értelemszerűen)Vegyes
Végső értékek: FC CD,H vagy FECD,H
(11)A vegy es ciklusban mér veHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/156 2021.11.26.  
Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben)
Üzemanyag-f ogyasztás (l/100 km vagy m3/100 km 
vagy kg/100 km) (1) vagy üzemanyag-hat ékonyság  
(km/l vagy km/kg) (1) (értelemszerűen)Vegyes
Végső értékek: FC CD,Lvagy FECD,L
Közepes szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben)
Üzemanyag-f ogyasztás (l/100 km vagy m3/100 km 
vagy kg/100 km) (1) vagy üzemanyag-hat ékonyság  
(km/l vagy km/kg) (1) (értelemszerűen)Vegyes
Végső értékek: FC CD,M vagy FECD,M
2.5.3.6. Üzemany ag-fogyasztás (súly ozott, vegyes) (12)(értelemszerűen):
Mag as szén-dio xid-kibocsátású jármű: FC weighted ........ l/100 km vagy (kg/100/km); vagy FEweighted ........ 
km/l
Alacsony szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben): FC weighted ........ l/100 km vagy (kg/100/km); vagy 
FEweighted ................................................................................................. km/l
Közepes szén-dio xid-kibocsátású jármű (adott esetben): FC weighted ......... l/100 km vagy (kg/100/km); vagy 
FEweighted ................................................................................................. km/l
2.5.3.7. Hatósugarak:
2.5.3.7.1. Teljesen elektromos hatósugár (AER)
AER (km) Vizsgálat Városi Vegyes
AER értékek 1
2
3
Átlagos
Végső értékek, AER
2.5.3.7.2. Egye nértékű teljesen elektromos hatósugár (EAER) (adott esetben)
EAER (km) Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVárosi Vegyes
EAER értékek
2.5.3.7.3. A tényleges töltéslemerítő üzemmódhoz tartozó hatósugár , RCDA
RCDA (km) Vegyes
RCDA értékek
(12)A vegy es ciklusban mér veHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/157  
2.5.3.7.4. A töltéslemerítő ciklushoz tartozó hatósugár , RCDC
RCDC (km) Vizsgálat Vegyes
RCDC értékek 1
2
3
Átlagos
Végső értékek: RCDC
2.5.3.8. Elektromosenergia-f ogyasztás
2.5.3.8.1. Elektromosenergia-f ogyasztás, EC
EAC(Wh)
EC (Wh/km) Alacsony Közepes MagasRendkívül 
magasVárosi Vegyes
Elektromosenergia- 
fogyasztási értékek
2.5.3.8.2. Használati tényezővel súly ozott elektromosenergia-f ogyasztás töltéslem erítő üzemmódban, EC AC,CD (vegy es)
EC AC,CD (Wh/km) Vizsgálat Vegyes
EC AC,CD értékek 1
2
3
Átlagos
Végső érték: EC AC,CD
2.5.3.8.3. Használati tényezővel súly ozott elektromosenergia-f ogyasztás, EC AC, weighted (vegyes)
EC AC,weighted (Wh/km) Vizsgálat Vegyes
EC AC,weighted értékek 1
2
3
Átlagos
Végső érték: EC AC,weighted
Alapjár mű esetében isméte lje meg a 2.5.3. pont ot.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/158 2021.11.26.  
2.5.4. Nem külső feltöltésű üzemanyagcellás hibr id járművek (NO VC-FC HV)
Üzemany ag-fogyasztás (kg/100 km) vagy km/kg Vegyes
Végső értékek: FC c
Alapjár mű esetében isméte lje meg a 2.5.4. pont ot.
2.5.5. Eszk öz az üzemany ag- és/vagy elektromosenergia-f ogyasztás ellenőrzésére: igen /nem alkalmazandó ........
3. Megjegyzések: .................................................................................................
Magyarázó megjegyzések
(4)Ha a típusazonosító olyan karakter eket is tartalmaz, amelyek az ezen adatok szer inti jármű, alkotóelem 
vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lény egesek, ezek et a karakter eket a 
dokumentációban kérdőjellel kell hely ettesít eni (pl. ABC??123??).
(5)Fenntar tva.
(5a)Fenntar tva.
(6)Fenntar tva.
(8)Adott esetben.
(9)2 tizedesjegyre kerekít ve.
(10)4 tizedesjegyre kerekítve.
(11)Nem alkalmazandó.
(12)A THC-re és NOx-ra kiszámított átlag értékek (M.Ki) összeadásá val kapott átlagér ték.
(13)Kerekít és eggyel több tizedesjegyre, mint a határér ték.
(14)Adja meg az alkalmazandó eljárást.
(22)Az alkalmazandó 1. típusú ciklus: a 154. számú ENSZ-előírás B1. melléklet e szer int.
(23)Ha az 1. típusú vizsgálati ciklus hely ett a modellezés módszerét választják , ez az érték a modellezéssel 
kapott érték.
(a)A nem kívánt rész törle ndő (bizony os esetekben semmit nem kell töröln i, ha egynél több lehetőség is 
alkalmazható ).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/159  
A3. MELLÉKLET 
A jóváhagyási jel elrendezése 
A járműre az ezen előírás 5. szakaszának megf elelően kiadott és elhelyezett jóváha gyási jelben a típusjó váhagyási számot 
egy alfanumer ikus karakte r egészíti ki, amely azt a szint et jelöli, amelyre a jóváhagyás korlátozód ik.
Ez a melléklet bemutatja, hogy hogyan néz ki ez a jel, és mik ént tevődik össze.
Az alábbi vázlat os ábra a jelölés általános elrendezését, arányait és tartalmát mutatja be. Megadja továbbá a számok és a 
betűk jelent ését, valamint az egye s jóváhagyási esetek megf elelő alternatíváinak meghatározásához szükséges forrásokat.
a = 8 mm (minimum)
Az alábbi ábra gyak orlati példát mutat arra, hogy hogyan tevő dik össze egy ilyen jelölés.
A járműv ön az ezen előírás 5. szakaszának megf elelően elhelye zett fenti jóváhagy ási jel azt mutatja, hogy az érintett 
járműtípust az Egye sült Királyságban (E 11) hagyták jóvá a 154. számú előírás alapján, az 5.2.1. szakasz 3. pontjának 
meghatározása szer inti, 2439-es jóváhagyási számon. Ez a jel azt mutatja, hogy a jóváha gyást az ezen előírás eredeti 
változatában foglalt követ elmény eknek megf elelően adták meg. A kísérő kód (1A) továbbá azt jelzi, hogy a jármű az 1A. 
szint (Európa) szer int került jóváhagyásra.
Az alábbi ábra gyak orlati példát mutat arra, hogy hogyan tevő dik össze egy ilyen jelölés.
(1)Az ország száma az ezen előírás 5.4.1. szakaszában lévő lábjegyzet szer int.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/160 2021.11.26.  
A járműv ön az ezen előírás 5. szakaszának megf elelően elhelye zett fenti jóváhagy ási jel azt mutatja, hogy az érintett 
járműtípust Franciaországban (E 2) hagyták jóvá,
a)a 83. számú ENSZ-előírás alapján, a jóváhagyási szám 3. szakasza szer int a 9876-os számon. Ez a jel azt mutatja, hogy a 
jóváhagy ást az ezen előírás 08. módosítássorozatában foglalt követ elmény eknek megfelelően adták meg. A kísérő kód 
(ZA) továbbá azt jelzi, hogy a jármű a ZA-val jelölt követelmén yszint szer int került jóváhagy ásra;
b)ezen előírás alapján, a 3. pont meghatározása szer inti, 2439-es jóváhagyási számon. Ez a jel azt mutatja, hogy a 
jóváhagy ást az ezen előírás eredeti változatában foglalt követelmén yeknek megf elelően adták meg. A kísérő kód (1A) 
továbbá azt jelzi, hogy a jármű az 1A. szint (Európa) szer int került jóváhagyásra.
A3/1. táblázat
A jóváhagyási szintet jelölő karakterek 
Kód A szerződő fél, amelyen a követ elmén yek alapulnak
1A Európai Unió
1B Japán
02 HarmonizáltHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/161  
MELLÉKLETEK – B. RÉSZ 
A B. részhez tartozó mellékletek a könnyűg épjár művek által kibocsáto tt gáz-halmazállapotú vegyületek, részecsket ömeg, 
részecskes zám (ha a részecskeszámmérés elő van írva) és CO 2 szintjének, valamint e járművek üzemany ag-fogyasztásának, 
elektromosenergia-f ogyasztásának és elektromos hatósug arának meghatározására szolgáló eljárást írják le.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/162 2021.11.26.  
B1. MELLÉKLET 
A könnyűgépjár műv ekre vonatk ozó, világszinten harmonizált vizsgálati ciklusok (WL TC) 
1. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK
A végrehajtan dó ciklus a jármű névlege s teljesítmény ének és 75 kg-mal csökkent ett menetk ész töme gének W/kg 
mér tékegységgel kifejezett hányadosát ól és (az ezen előírás 3.7.2. szakaszában meghatározott) végsebességétől 
(vmax) függ.
Az e mellékletben meghatározott követelmén yek alapján megválasztott ciklusra az előírás többi része 
„alkalmazandó ciklusként” hivatk ozik.
2. A JÁRMŰVEK KATEGORIZÁL ÁSA
2.1. Az 1. osztályba azok a járművek tartozna k, amelyek teljesítmén yének és 75 kg-mal csökkent ett menetk ész 
töme gének hányadosa: Pmr≤22 W/kg.
2.2. A 2. osztályba azok a járművek tartoznak, amelyek teljesítmén yének és 75 kg-mal csökke ntett menetk ész 
töme gének hányadosa > 22, de ≤ 34 W/kg.
2.3. A 3. osztályba azok a járművek tartoznak, amelyek teljesítmén yének és 75 kg-mal csökke ntett menetk ész 
töme gének hányadosa > 34 W/kg.
2.3.1. A 3. osztályú járművek két alkateg óriába sorolandók a végsebességük (vmax) alapján.
2.3.1.1. A 3a. osztályba azok a járművek tartozna k, amelyek végsebesség e vmax < 120 km/h.
2.3.1.2. A 3b. osztályba azok a járművek tartozn ak, amelyek végsebesség e vmax ≥ 120 km/h.
2.3.2. A B8. melléklet szer int vizsgált valamennyi járművet 3. osztályúnak kell tekinteni.
3. VIZSGÁL ATI CIKLUSOK
3.1. 1. osztályú ciklus
3.1.1. Egy teljes 1. osztályú ciklus egy alacson y sebességű szakaszból (Low 1), egy közepes sebességű szakaszból 
(Medium 1) és egy további alacsony sebességű szakaszból (Low 1) áll.
3.1.2. A Low1 szakasz leírását az A1/1. ábra és az A1/1. táblázat tartalmazza.
3.1.3. A Medium 1 szakasz leírását az A1/2. ábra és az A1/2. táblázat tartalmazza.
3.2. 2. osztályú ciklus
3.2.1. Az 1A. szint esetében:
A teljes 2. osztályú ciklus egy alacson y sebességű szakaszból (Low 2), egy közepes sebességű szakaszból 
(Medium 2), egy nagy sebességű szakaszból (High 2) és egy extranagy sebességű szakaszból (Extra High 2) áll.
Az 1B. szint esetében:
A teljes 2. osztályú ciklus egy alacson y sebességű szakaszból (Low 2), egy közepes sebességű szakaszból 
(Medium 2) és egy nagy sebességű szakaszból (High 2) áll.
3.2.2. A Low2 szakasz leírását az A1/3. ábra és az A1/3. táblázat tartalmazza.
3.2.3. A Medium 2 szakasz leírását az A1/4. ábra és az A1/4. táblázat tartalmazza.
3.2.4. A High 2 szakasz leírását az A1/5. ábra és az A1/5. táblázat tartalmazza.
3.2.5. Az Extra High 2 szakasz leírását az A1/6. ábra és az A1/6. táblázat tartalmazza.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/163  
3.3. 3. osztályú ciklus
A 3. osztályú ciklusok két alkateg óriába sorolandók a 3. osztályú járművek alosztály ozását követve.
3.3.1. 3a. osztályú ciklus
3.3.1.1. Az 1A. szint esetében:
A teljes 3a. osztályú ciklus egy alacsony sebességű szakaszból (Low 3a), egy közepes sebességű szakaszból 
(Medium 3a), egy nagy sebességű szakaszból (High 3a) és egy extranagy sebességű szakaszból (Extra High 3) áll.
Az 1B. szint esetében:
A teljes 3a. osztályú ciklus egy alacsony sebességű szakaszból (Low 3), egy közepes sebességű szakaszból 
(Medium 3a) és egy nagy sebességű szakaszból (High 3a) áll.
3.3.1.2. A Low3 szakasz leírását az A1/7. ábra és az A1/7. táblázat tartalmazza.
3.3.1.3. A Medium 3a szakasz leírását az A1/8. ábra és az A1/8. táblázat tartalmazza.
3.3.1.4. A High 3a szakasz leírását az A1/10. ábra és az A1/10. táblázat tartalmazza.
3.3.1.5. Az Extra High 3 szakasz leírását az A1/12. ábra és az A1/12. táblázat tartalmazza.
3.3.2. 3b. osztályú ciklus
3.3.2.1. Az 1A. szint esetében:
A teljes 3b. osztályú ciklus egy alacsony sebességű szakaszból (Low 3), egy közepes sebességű szakaszból 
(Medium 3b), egy nagy sebességű szakaszból (High 3b) és egy extranagy sebességű szakaszból (Extra High 3) áll.
Az 1B. szint esetében:
A teljes 3b. osztályú ciklus egy alacsony sebességű szakaszból (Low 3), egy közepes sebességű szakaszból 
(Medium 3b) és egy nagy sebességű szakaszból (High 3b) áll.
3.3.2.2. A Low3 szakasz leírását az A1/7. ábra és az A1/7. táblázat tartalmazza.
3.3.2.3. A Medium 3b szakasz leírását az A1/9. ábra és az A1/9. táblázat tartalmazza.
3.3.2.4. A High 3b szakasz leírását az A1/11. ábra és az A1/11. táblázat tartalmazza.
3.3.2.5. Az Extra High 3 szakasz leírását az A1/12. ábra és az A1/12. táblázat tartalmazza.
3.4. A ciklusszakaszok időtar tama
3.4.1. 1. osztályú ciklus
Az első alacsony sebességű szakasz 0 másodpercnél kezdődik (tstar t_low11 ) és 589 másodpercnél végződik 
(tend_low 11, időtar tama 589 s).
A közepes sebességű szakasz 589 másodpercnél kezdődik (tstart_medium1 ) és 1 022 másodpercnél végződik (tend_medium1 , 
időtar tama 433 s).
A második alacsony sebességű szakasz 1 022 másodpercnél kezdődik (tstart_low12 ) és 1 611 másodpercnél végződik 
(tend_low12 , időtar tama 589 s).
3.4.2. 2. és 3. osztályú ciklus
Az 1A. szint esetében:
Az alacson y sebességű szakasz 0 másodpercnél kezd ődik (tstar t_low2 , tstar t_low3 ) és 589 másodpercnél végződik 
(tend_low 2, tend_low3 , időtar tama 589 s).
A közepes sebességű szakasz 589 másodpercnél kezd ődik (tstar t_medium2 , tstar t_medium3 ) és 1 022 másodpercnél 
végződik (tend_medium2 , tend_medium3 , időtar tama 433 s).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/164 2021.11.26.  
A nagy sebességű szakasz 1 022 másodpercnél kezdődik (tstar t_high2 , tstar t_high3 ) és 1 477 másodpercnél végződik 
(tend_high2 , tend_high3 , időtar tama 455 s).
Az extranagy sebességű szakasz 1 477 másodpercnél kezdődik (tstar t_exhigh2 , tstar t_exhigh3 ) és 1 800 másodpercnél 
végződik (tend_exhigh2 , tend_exhigh3 , időtar tama 323 s).
Az 1B. szint esetében:
Az alacson y sebességű szakasz 0 másodpercnél kezd ődik (tstar t_low2 , tstar t_low3 ) és 589 másodpercnél végződik 
(tend_low 2, tend_low3 , időtar tama 589 s).
A közepes sebességű szakasz 589 másodpercnél kezd ődik (tstar t_medium2 , tstar t_medium3 ) és 1 022 másodpercnél 
végződik (tend_medium2 , tend_medium3 , időtar tama 433 s).
A nagy sebességű szakasz 1 022 másodpercnél kezdődik (tstar t_high2 , tstar t_high3 ) és 1 477 másodpercnél végződik 
(tend_high2 , tend_high3 , időtar tama 455 s).
3.5. WLTC városi ciklusok
Az 1A. szint esetében:
A külső feltöl tésű hibr id elektromos járműveket és a tisztán elektromos járműveket a megf elelő 3a. osztályú 
és 3b. osztályú WLTC és WLTC városi ciklusok (lásd a B8. mellékletet) segítségé vel kell vizsgálni.
A WLTC városi ciklus csak alacson y és közepes sebességű szakaszokat tartalmaz.
Az 1B. szint esetében:
A külső feltöl tésű hibr id elektromos járműveket és a tisztán elektromos járműveket a megf elelő 3a. osztályú 
és 3b. osztályú WLTC ciklusok (lásd a B8. mellékletet) segítségé vel kell vizsgálni.
4. WLTC 1. OSZT ÁLYÚ CIKL US
A1/1. ábra
WLTC, 1. osztályú ciklus, Low11 szak asz
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/165  
A1/2a. ábra
WLTC, 1. osztályú ciklus, Medium 1 szak asz
A1/2b. ábra
WLTC, 1. osztályú ciklus, Low12 szak asz
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/166 2021.11.26.  
A1/1. táblázat
WLTC, 1. osztál yú ciklus, Low11 szakasz (589 másodpercnél végződik a Low11 szak asz és kezd ődik a 
Medium 1 szakasz) 
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
0 0,0 47 18,8 94 0,0 141 35,7
1 0,0 48 19,5 95 0,0 142 35,9
2 0,0 49 20,2 96 0,0 143 36,6
3 0,0 50 20,9 97 0,0 144 37,5
4 0,0 51 21,7 98 0,0 145 38,4
5 0,0 52 22,4 99 0,0 146 39,3
6 0,0 53 23,1 100 0,0 147 40,0
7 0,0 54 23,7 101 0,0 148 40,6
8 0,0 55 24,4 102 0,0 149 41,1
9 0,0 56 25,1 103 0,0 150 41,4
10 0,0 57 25,4 104 0,0 151 41,6
11 0,0 58 25,2 105 0,0 152 41,8
12 0,2 59 23,4 106 0,0 153 41,8
13 3,1 60 21,8 107 0,0 154 41,9
14 5,7 61 19,7 108 0,7 155 41,9
15 8,0 62 17,3 109 1,1 156 42,0
16 10,1 63 14,7 110 1,9 157 42,0
17 12,0 64 12,0 111 2,5 158 42,2
18 13,8 65 9,4 112 3,5 159 42,3
19 15,4 66 5,6 113 4,7 160 42,6
20 16,7 67 3,1 114 6,1 161 43,0
21 17,7 68 0,0 115 7,5 162 43,3
22 18,3 69 0,0 116 9,4 163 43,7
23 18,8 70 0,0 117 11,0 164 44,0
24 18,9 71 0,0 118 12,9 165 44,3
25 18,4 72 0,0 119 14,5 166 44,5
26 16,9 73 0,0 120 16,4 167 44,6
27 14,3 74 0,0 121 18,0 168 44,6
28 10,8 75 0,0 122 20,0 169 44,5
29 7,1 76 0,0 123 21,5 170 44,4
30 4,0 77 0,0 124 23,5 171 44,3
31 0,0 78 0,0 125 25,0 172 44,2
32 0,0 79 0,0 126 26,8 173 44,1
33 0,0 80 0,0 127 28,2 174 44,0
34 0,0 81 0,0 128 30,0 175 43,9HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/167  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
35 1,5 82 0,0 129 31,4 176 43,8
36 3,8 83 0,0 130 32,5 177 43,7
37 5,6 84 0,0 131 33,2 178 43,6
38 7,5 85 0,0 132 33,4 179 43,5
39 9,2 86 0,0 133 33,7 180 43,4
40 10,8 87 0,0 134 33,9 181 43,3
41 12,4 88 0,0 135 34,2 182 43,1
42 13,8 89 0,0 136 34,4 183 42,9
43 15,2 90 0,0 137 34,7 184 42,7
44 16,3 91 0,0 138 34,9 185 42,5
45 17,3 92 0,0 139 35,2 186 42,3
46 18,0 93 0,0 140 35,4 187 42,2
188 42,2 237 39,7 286 25,3 335 14,3
189 42,2 238 39,9 287 24,9 336 14,3
190 42,3 239 40,0 288 24,5 337 14,0
191 42,4 240 40,1 289 24,2 338 13,0
192 42,5 241 40,2 290 24,0 339 11,4
193 42,7 242 40,3 291 23,8 340 10,2
194 42,9 243 40,4 292 23,6 341 8,0
195 43,1 244 40,5 293 23,5 342 7,0
196 43,2 245 40,5 294 23,4 343 6,0
197 43,3 246 40,4 295 23,3 344 5,5
198 43,4 247 40,3 296 23,3 345 5,0
199 43,4 248 40,2 297 23,2 346 4,5
200 43,2 249 40,1 298 23,1 347 4,0
201 42,9 250 39,7 299 23,0 348 3,5
202 42,6 251 38,8 300 22,8 349 3,0
203 42,2 252 37,4 301 22,5 350 2,5
204 41,9 253 35,6 302 22,1 351 2,0
205 41,5 254 33,4 303 21,7 352 1,5
206 41,0 255 31,2 304 21,1 353 1,0
207 40,5 256 29,1 305 20,4 354 0,5
208 39,9 257 27,6 306 19,5 355 0,0
209 39,3 258 26,6 307 18,5 356 0,0
210 38,7 259 26,2 308 17,6 357 0,0
211 38,1 260 26,3 309 16,6 358 0,0
212 37,5 261 26,7 310 15,7 359 0,0
213 36,9 262 27,5 311 14,9 360 0,0HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/168 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
214 36,3 263 28,4 312 14,3 361 2,2
215 35,7 264 29,4 313 14,1 362 4,5
216 35,1 265 30,4 314 14,0 363 6,6
217 34,5 266 31,2 315 13,9 364 8,6
218 33,9 267 31,9 316 13,8 365 10,6
219 33,6 268 32,5 317 13,7 366 12,5
220 33,5 269 33,0 318 13,6 367 14,4
221 33,6 270 33,4 319 13,5 368 16,3
222 33,9 271 33,8 320 13,4 369 17,9
223 34,3 272 34,1 321 13,3 370 19,1
224 34,7 273 34,3 322 13,2 371 19,9
225 35,1 274 34,3 323 13,2 372 20,3
226 35,5 275 33,9 324 13,2 373 20,5
227 35,9 276 33,3 325 13,4 374 20,7
228 36,4 277 32,6 326 13,5 375 21,0
229 36,9 278 31,8 327 13,7 376 21,6
230 37,4 279 30,7 328 13,8 377 22,6
231 37,9 280 29,6 329 14,0 378 23,7
232 38,3 281 28,6 330 14,1 379 24,8
233 38,7 282 27,8 331 14,3 380 25,7
234 39,1 283 27,0 332 14,4 381 26,2
235 39,3 284 26,4 333 14,4 382 26,4
236 39,5 285 25,8 334 14,4 383 26,4
384 26,4 433 0,0 482 3,1 531 48,2
385 26,5 434 0,0 483 4,6 532 48,5
386 26,6 435 0,0 484 6,1 533 48,7
387 26,8 436 0,0 485 7,8 534 48,9
388 26,9 437 0,0 486 9,5 535 49,1
389 27,2 438 0,0 487 11,3 536 49,1
390 27,5 439 0,0 488 13,2 537 49,0
391 28,0 440 0,0 489 15,0 538 48,8
392 28,8 441 0,0 490 16,8 539 48,6
393 29,9 442 0,0 491 18,4 540 48,5
394 31,0 443 0,0 492 20,1 541 48,4
395 31,9 444 0,0 493 21,6 542 48,3
396 32,5 445 0,0 494 23,1 543 48,2
397 32,6 446 0,0 495 24,6 544 48,1
398 32,4 447 0,0 496 26,0 545 47,5HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/169  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
399 32,0 448 0,0 497 27,5 546 46,7
400 31,3 449 0,0 498 29,0 547 45,7
401 30,3 450 0,0 499 30,6 548 44,6
402 28,0 451 0,0 500 32,1 549 42,9
403 27,0 452 0,0 501 33,7 550 40,8
404 24,0 453 0,0 502 35,3 551 38,2
405 22,5 454 0,0 503 36,8 552 35,3
406 19,0 455 0,0 504 38,1 553 31,8
407 17,5 456 0,0 505 39,3 554 28,7
408 14,0 457 0,0 506 40,4 555 25,8
409 12,5 458 0,0 507 41,2 556 22,9
410 9,0 459 0,0 508 41,9 557 20,2
411 7,5 460 0,0 509 42,6 558 17,3
412 4,0 461 0,0 510 43,3 559 15,0
413 2,9 462 0,0 511 44,0 560 12,3
414 0,0 463 0,0 512 44,6 561 10,3
415 0,0 464 0,0 513 45,3 562 7,8
416 0,0 465 0,0 514 45,5 563 6,5
417 0,0 466 0,0 515 45,5 564 4,4
418 0,0 467 0,0 516 45,2 565 3,2
419 0,0 468 0,0 517 44,7 566 1,2
420 0,0 469 0,0 518 44,2 567 0,0
421 0,0 470 0,0 519 43,6 568 0,0
422 0,0 471 0,0 520 43,1 569 0,0
423 0,0 472 0,0 521 42,8 570 0,0
424 0,0 473 0,0 522 42,7 571 0,0
425 0,0 474 0,0 523 42,8 572 0,0
426 0,0 475 0,0 524 43,3 573 0,0
427 0,0 476 0,0 525 43,9 574 0,0
428 0,0 477 0,0 526 44,6 575 0,0
429 0,0 478 0,0 527 45,4 576 0,0
430 0,0 479 0,0 528 46,3 577 0,0
431 0,0 480 0,0 529 47,2 578 0,0
432 0,0 481 1,6 530 47,8 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/170 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
A1/2a. táblázat
WLTC, 1. osztályú ciklus, Medium 1 szak asz (a szak asz 589 másodpercnél kezdődi k) 
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
590 0,0 637 18,4 684 56,2 731 57,9
591 0,0 638 19,0 685 56,7 732 58,8
592 0,0 639 20,1 686 57,3 733 59,6
593 0,0 640 21,5 687 57,9 734 60,3
594 0,0 641 23,1 688 58,4 735 60,9
595 0,0 642 24,9 689 58,8 736 61,3
596 0,0 643 26,4 690 58,9 737 61,7
597 0,0 644 27,9 691 58,4 738 61,8
598 0,0 645 29,2 692 58,1 739 61,8
599 0,0 646 30,4 693 57,6 740 61,6
600 0,6 647 31,6 694 56,9 741 61,2
601 1,9 648 32,8 695 56,3 742 60,8
602 2,7 649 34,0 696 55,7 743 60,4
603 5,2 650 35,1 697 55,3 744 59,9
604 7,0 651 36,3 698 55,0 745 59,4
605 9,6 652 37,4 699 54,7 746 58,9
606 11,4 653 38,6 700 54,5 747 58,6
607 14,1 654 39,6 701 54,4 748 58,2
608 15,8 655 40,6 702 54,3 749 57,9
609 18,2 656 41,6 703 54,2 750 57,7
610 19,7 657 42,4 704 54,1 751 57,5
611 21,8 658 43,0 705 53,8 752 57,2
612 23,2 659 43,6 706 53,5 753 57,0
613 24,7 660 44,0 707 53,0 754 56,8
614 25,8 661 44,4 708 52,6 755 56,6
615 26,7 662 44,8 709 52,2 756 56,6HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/171  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
616 27,2 663 45,2 710 51,9 757 56,7
617 27,7 664 45,6 711 51,7 758 57,1
618 28,1 665 46,0 712 51,7 759 57,6
619 28,4 666 46,5 713 51,8 760 58,2
620 28,7 667 47,0 714 52,0 761 59,0
621 29,0 668 47,5 715 52,3 762 59,8
622 29,2 669 48,0 716 52,6 763 60,6
623 29,4 670 48,6 717 52,9 764 61,4
624 29,4 671 49,1 718 53,1 765 62,2
625 29,3 672 49,7 719 53,2 766 62,9
626 28,9 673 50,2 720 53,3 767 63,5
627 28,5 674 50,8 721 53,3 768 64,2
628 28,1 675 51,3 722 53,4 769 64,4
629 27,6 676 51,8 723 53,5 770 64,4
630 26,9 677 52,3 724 53,7 771 64,0
631 26,0 678 52,9 725 54,0 772 63,5
632 24,6 679 53,4 726 54,4 773 62,9
633 22,8 680 54,0 727 54,9 774 62,4
634 21,0 681 54,5 728 55,6 775 62,0
635 19,5 682 55,1 729 56,3 776 61,6
636 18,6 683 55,6 730 57,1 777 61,4
778 61,2 827 49,7 876 53,2 925 44,4
779 61,0 828 50,6 877 53,1 926 44,5
780 60,7 829 51,6 878 53,0 927 44,6
781 60,2 830 52,5 879 53,0 928 44,7
782 59,6 831 53,3 880 53,0 929 44,6
783 58,9 832 54,1 881 53,0 930 44,5
784 58,1 833 54,7 882 53,0 931 44,4
785 57,2 834 55,3 883 53,0 932 44,2
786 56,3 835 55,7 884 52,8 933 44,1
787 55,3 836 56,1 885 52,5 934 43,7
788 54,4 837 56,4 886 51,9 935 43,3
789 53,4 838 56,7 887 51,1 936 42,8
790 52,4 839 57,1 888 50,2 937 42,3
791 51,4 840 57,5 889 49,2 938 41,6
792 50,4 841 58,0 890 48,2 939 40,7
793 49,4 842 58,7 891 47,3 940 39,8
794 48,5 843 59,3 892 46,4 941 38,8HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/172 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
795 47,5 844 60,0 893 45,6 942 37,8
796 46,5 845 60,6 894 45,0 943 36,9
797 45,4 846 61,3 895 44,3 944 36,1
798 44,3 847 61,5 896 43,8 945 35,5
799 43,1 848 61,5 897 43,3 946 35,0
800 42,0 849 61,4 898 42,8 947 34,7
801 40,8 850 61,2 899 42,4 948 34,4
802 39,7 851 60,5 900 42,0 949 34,1
803 38,8 852 60,0 901 41,6 950 33,9
804 38,1 853 59,5 902 41,1 951 33,6
805 37,4 854 58,9 903 40,3 952 33,3
806 37,1 855 58,4 904 39,5 953 33,0
807 36,9 856 57,9 905 38,6 954 32,7
808 37,0 857 57,5 906 37,7 955 32,3
809 37,5 858 57,1 907 36,7 956 31,9
810 37,8 859 56,7 908 36,2 957 31,5
811 38,2 860 56,4 909 36,0 958 31,0
812 38,6 861 56,1 910 36,2 959 30,6
813 39,1 862 55,8 911 37,0 960 30,2
814 39,6 863 55,5 912 38,0 961 29,7
815 40,1 864 55,3 913 39,0 962 29,1
816 40,7 865 55,0 914 39,7 963 28,4
817 41,3 866 54,7 915 40,2 964 27,6
818 41,9 867 54,4 916 40,7 965 26,8
819 42,7 868 54,2 917 41,2 966 26,0
820 43,4 869 54,0 918 41,7 967 25,1
821 44,2 870 53,9 919 42,2 968 24,2
822 45,0 871 53,7 920 42,7 969 23,3
823 45,9 872 53,6 921 43,2 970 22,4
824 46,8 873 53,5 922 43,6 971 21,5
825 47,7 874 53,4 923 44,0 972 20,6
826 48,7 875 53,3 924 44,2 973 19,7
974 18,8
975 17,7
976 16,4
977 14,9
978 13,2
979 11,3HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/173  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
980 9,4
981 7,5
982 5,6
983 3,7
984 1,9
985 1,0
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/174 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
A1/2b. táblázat
WLTC, 1. oszt ályú ciklus, Low12 szakasz (1 022 másodpercnél végződik a Medium 1 szak asz és 
kezdődi k a Low12 szakasz) 
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 023 0,0 1 070 19,5 1 117 0,0 1 164 35,9
1 024 0,0 1 071 20,2 1 118 0,0 1 165 36,6
1 025 0,0 1 072 20,9 1 119 0,0 1 166 37,5
1 026 0,0 1 073 21,7 1 120 0,0 1 167 38,4
1 027 0,0 1 074 22,4 1 121 0,0 1 168 39,3
1 028 0,0 1 075 23,1 1 122 0,0 1 169 40,0
1 029 0,0 1 076 23,7 1 123 0,0 1 170 40,6
1 030 0,0 1 077 24,4 1 124 0,0 1 171 41,1
1 031 0,0 1 078 25,1 1 125 0,0 1 172 41,4
1 032 0,0 1 079 25,4 1 126 0,0 1 173 41,6
1 033 0,0 1 080 25,2 1 127 0,0 1 174 41,8
1 034 0,2 1 081 23,4 1 128 0,0 1 175 41,8
1 035 3,1 1 082 21,8 1 129 0,0 1 176 41,9
1 036 5,7 1 083 19,7 1 130 0,7 1 177 41,9
1 037 8,0 1 084 17,3 1 131 1,1 1 178 42,0
1 038 10,1 1 085 14,7 1 132 1,9 1 179 42,0
1 039 12,0 1 086 12,0 1 133 2,5 1 180 42,2
1 040 13,8 1 087 9,4 1 134 3,5 1 181 42,3
1 041 15,4 1 088 5,6 1 135 4,7 1 182 42,6
1 042 16,7 1 089 3,1 1 136 6,1 1 183 43,0
1 043 17,7 1 090 0,0 1 137 7,5 1 184 43,3
1 044 18,3 1 091 0,0 1 138 9,4 1 185 43,7
1 045 18,8 1 092 0,0 1 139 11,0 1 186 44,0
1 046 18,9 1 093 0,0 1 140 12,9 1 187 44,3
1 047 18,4 1 094 0,0 1 141 14,5 1 188 44,5
1 048 16,9 1 095 0,0 1 142 16,4 1 189 44,6
1 049 14,3 1 096 0,0 1 143 18,0 1 190 44,6HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/175  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 050 10,8 1 097 0,0 1 144 20,0 1 191 44,5
1 051 7,1 1 098 0,0 1 145 21,5 1 192 44,4
1 052 4,0 1 099 0,0 1 146 23,5 1 193 44,3
1 053 0,0 1 100 0,0 1 147 25,0 1 194 44,2
1 054 0,0 1 101 0,0 1 148 26,8 1 195 44,1
1 055 0,0 1 102 0,0 1 149 28,2 1 196 44,0
1 056 0,0 1 103 0,0 1 150 30,0 1 197 43,9
1 057 1,5 1 104 0,0 1 151 31,4 1 198 43,8
1 058 3,8 1 105 0,0 1 152 32,5 1 199 43,7
1 059 5,6 1 106 0,0 1 153 33,2 1 200 43,6
1 060 7,5 1 107 0,0 1 154 33,4 1 201 43,5
1 061 9,2 1 108 0,0 1 155 33,7 1 202 43,4
1 062 10,8 1 109 0,0 1 156 33,9 1 203 43,3
1 063 12,4 1 110 0,0 1 157 34,2 1 204 43,1
1 064 13,8 1 111 0,0 1 158 34,4 1 205 42,9
1 065 15,2 1 112 0,0 1 159 34,7 1 206 42,7
1 066 16,3 1 113 0,0 1 160 34,9 1 207 42,5
1 067 17,3 1 114 0,0 1 161 35,2 1 208 42,3
1 068 18,0 1 115 0,0 1 162 35,4 1 209 42,2
1 069 18,8 1 116 0,0 1 163 35,7 1 210 42,2
1 211 42,2 1 260 39,9 1 309 24,9 1 358 14,3
1 212 42,3 1 261 40,0 1 310 24,5 1 359 14,0
1 213 42,4 1 262 40,1 1 311 24,2 1 360 13,0
1 214 42,5 1 263 40,2 1 312 24,0 1 361 11,4
1 215 42,7 1 264 40,3 1 313 23,8 1 362 10,2
1 216 42,9 1 265 40,4 1 314 23,6 1 363 8,0
1 217 43,1 1 266 40,5 1 315 23,5 1 364 7,0
1 218 43,2 1 267 40,5 1 316 23,4 1 365 6,0
1 219 43,3 1 268 40,4 1 317 23,3 1 366 5,5
1 220 43,4 1 269 40,3 1 318 23,3 1 367 5,0
1 221 43,4 1 270 40,2 1 319 23,2 1 368 4,5
1 222 43,2 1 271 40,1 1 320 23,1 1 369 4,0
1 223 42,9 1 272 39,7 1 321 23,0 1 370 3,5
1 224 42,6 1 273 38,8 1 322 22,8 1 371 3,0
1 225 42,2 1 274 37,4 1 323 22,5 1 372 2,5
1 226 41,9 1 275 35,6 1 324 22,1 1 373 2,0
1 227 41,5 1 276 33,4 1 325 21,7 1 374 1,5
1 228 41,0 1 277 31,2 1 326 21,1 1 375 1,0HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/176 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 229 40,5 1 278 29,1 1 327 20,4 1 376 0,5
1 230 39,9 1 279 27,6 1 328 19,5 1 377 0,0
1 231 39,3 1 280 26,6 1 329 18,5 1 378 0,0
1 232 38,7 1 281 26,2 1 330 17,6 1 379 0,0
1 233 38,1 1 282 26,3 1 331 16,6 1 380 0,0
1 234 37,5 1 283 26,7 1 332 15,7 1 381 0,0
1 235 36,9 1 284 27,5 1 333 14,9 1 382 0,0
1 236 36,3 1 285 28,4 1 334 14,3 1 383 2,2
1 237 35,7 1 286 29,4 1 335 14,1 1 384 4,5
1 238 35,1 1 287 30,4 1 336 14,0 1 385 6,6
1 239 34,5 1 288 31,2 1 337 13,9 1 386 8,6
1 240 33,9 1 289 31,9 1 338 13,8 1 387 10,6
1 241 33,6 1 290 32,5 1 339 13,7 1 388 12,5
1 242 33,5 1 291 33,0 1 340 13,6 1 389 14,4
1 243 33,6 1 292 33,4 1 341 13,5 1 390 16,3
1 244 33,9 1 293 33,8 1 342 13,4 1 391 17,9
1 245 34,3 1 294 34,1 1 343 13,3 1 392 19,1
1 246 34,7 1 295 34,3 1 344 13,2 1 393 19,9
1 247 35,1 1 296 34,3 1 345 13,2 1 394 20,3
1 248 35,5 1 297 33,9 1 346 13,2 1 395 20,5
1 249 35,9 1 298 33,3 1 347 13,4 1 396 20,7
1 250 36,4 1 299 32,6 1 348 13,5 1 397 21,0
1 251 36,9 1 300 31,8 1 349 13,7 1 398 21,6
1 252 37,4 1 301 30,7 1 350 13,8 1 399 22,6
1 253 37,9 1 302 29,6 1 351 14,0 1 400 23,7
1 254 38,3 1 303 28,6 1 352 14,1 1 401 24,8
1 255 38,7 1 304 27,8 1 353 14,3 1 402 25,7
1 256 39,1 1 305 27,0 1 354 14,4 1 403 26,2
1 257 39,3 1 306 26,4 1 355 14,4 1 404 26,4
1 258 39,5 1 307 25,8 1 356 14,4 1 405 26,4
1 259 39,7 1 308 25,3 1 357 14,3 1 406 26,4
1 407 26,5 1 456 0,0 1 505 4,6 1 554 48,5
1 408 26,6 1 457 0,0 1 506 6,1 1 555 48,7
1 409 26,8 1 458 0,0 1 507 7,8 1 556 48,9
1 410 26,9 1 459 0,0 1 508 9,5 1 557 49,1
1 411 27,2 1 460 0,0 1 509 11,3 1 558 49,1
1 412 27,5 1 461 0,0 1 510 13,2 1 559 49,0
1 413 28,0 1 462 0,0 1 511 15,0 1 560 48,8HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/177  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 414 28,8 1 463 0,0 1 512 16,8 1 561 48,6
1 415 29,9 1 464 0,0 1 513 18,4 1 562 48,5
1 416 31,0 1 465 0,0 1 514 20,1 1 563 48,4
1 417 31,9 1 466 0,0 1 515 21,6 1 564 48,3
1 418 32,5 1 467 0,0 1 516 23,1 1 565 48,2
1 419 32,6 1 468 0,0 1 517 24,6 1 566 48,1
1 420 32,4 1 469 0,0 1 518 26,0 1 567 47,5
1 421 32,0 1 470 0,0 1 519 27,5 1 568 46,7
1 422 31,3 1 471 0,0 1 520 29,0 1 569 45,7
1 423 30,3 1 472 0,0 1 521 30,6 1 570 44,6
1 424 28,0 1 473 0,0 1 522 32,1 1 571 42,9
1 425 27,0 1 474 0,0 1 523 33,7 1 572 40,8
1 426 24,0 1 475 0,0 1 524 35,3 1 573 38,2
1 427 22,5 1 476 0,0 1 525 36,8 1 574 35,3
1 428 19,0 1 477 0,0 1 526 38,1 1 575 31,8
1 429 17,5 1 478 0,0 1 527 39,3 1 576 28,7
1 430 14,0 1 479 0,0 1 528 40,4 1 577 25,8
1 431 12,5 1 480 0,0 1 529 41,2 1 578 22,9
1 432 9,0 1 481 0,0 1 530 41,9 1 579 20,2
1 433 7,5 1 482 0,0 1 531 42,6 1 580 17,3
1 434 4,0 1 483 0,0 1 532 43,3 1 581 15,0
1 435 2,9 1 484 0,0 1 533 44,0 1 582 12,3
1 436 0,0 1 485 0,0 1 534 44,6 1 583 10,3
1 437 0,0 1 486 0,0 1 535 45,3 1 584 7,8
1 438 0,0 1 487 0,0 1 536 45,5 1 585 6,5
1 439 0,0 1 488 0,0 1 537 45,5 1 586 4,4
1 440 0,0 1 489 0,0 1 538 45,2 1 587 3,2
1 441 0,0 1 490 0,0 1 539 44,7 1 588 1,2
1 442 0,0 1 491 0,0 1 540 44,2 1 589 0,0
1 443 0,0 1 492 0,0 1 541 43,6 1 590 0,0
1 444 0,0 1 493 0,0 1 542 43,1 1 591 0,0
1 445 0,0 1 494 0,0 1 543 42,8 1 592 0,0
1 446 0,0 1 495 0,0 1 544 42,7 1 593 0,0
1 447 0,0 1 496 0,0 1 545 42,8 1 594 0,0
1 448 0,0 1 497 0,0 1 546 43,3 1 595 0,0
1 449 0,0 1 498 0,0 1 547 43,9 1 596 0,0
1 450 0,0 1 499 0,0 1 548 44,6 1 597 0,0
1 451 0,0 1 500 0,0 1 549 45,4 1 598 0,0HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/178 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 452 0,0 1 501 0,0 1 550 46,3 1 599 0,0
1 453 0,0 1 502 0,0 1 551 47,2 1 600 0,0
1 454 0,0 1 503 1,6 1 552 47,8 1 601 0,0
1 455 0,0 1 504 3,1 1 553 48,2 1 602 0,0
1 603 0,0
1 604 0,0
1 605 0,0
1 606 0,0
1 607 0,0
1 608 0,0
1 609 0,0
1 610 0,0
1 611 0,0
5. WLTC 2. OSZT ÁLYÚ CIKL US
A1/3. ábra
WLTC, 2. osztályú ciklus, Low2 szakasz
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/179  
A1/4. ábra
WLTC, 2. osztályú ciklus, Medium 2 szak asz
A1/5. ábra
WLTC, 2. osztályú ciklus, High 2 szakasz
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/180 2021.11.26.  
A1/6. ábra
Ez az ábra kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik .
WLTC, 2. osztályú ciklus, Extra High 2 szak asz
A1/3. táblázat
WLTC, 2. oszt ályú ciklus, Low2 szak asz (589 másodpercnél végződik a Low1 szak asz és kezdődi k a 
Medium 1 szakasz) 
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
0 0,0 47 11,6 94 0,0 141 36,8
1 0,0 48 12,4 95 0,0 142 35,1
2 0,0 49 13,2 96 0,0 143 32,2
3 0,0 50 14,2 97 0,0 144 31,1
4 0,0 51 14,8 98 0,0 145 30,8
5 0,0 52 14,7 99 0,0 146 29,7
6 0,0 53 14,4 100 0,0 147 29,4
7 0,0 54 14,1 101 0,0 148 29,0
8 0,0 55 13,6 102 0,0 149 28,5
9 0,0 56 13,0 103 0,0 150 26,0
10 0,0 57 12,4 104 0,0 151 23,4
11 0,0 58 11,8 105 0,0 152 20,7
12 0,0 59 11,2 106 0,0 153 17,4
13 1,2 60 10,6 107 0,8 154 15,2
14 2,6 61 9,9 108 1,4 155 13,5
15 4,9 62 9,0 109 2,3 156 13,0
16 7,3 63 8,2 110 3,5 157 12,4HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/181  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
17 9,4 64 7,0 111 4,7 158 12,3
18 11,4 65 4,8 112 5,9 159 12,2
19 12,7 66 2,3 113 7,4 160 12,3
20 13,3 67 0,0 114 9,2 161 12,4
21 13,4 68 0,0 115 11,7 162 12,5
22 13,3 69 0,0 116 13,5 163 12,7
23 13,1 70 0,0 117 15,0 164 12,8
24 12,5 71 0,0 118 16,2 165 13,2
25 11,1 72 0,0 119 16,8 166 14,3
26 8,9 73 0,0 120 17,5 167 16,5
27 6,2 74 0,0 121 18,8 168 19,4
28 3,8 75 0,0 122 20,3 169 21,7
29 1,8 76 0,0 123 22,0 170 23,1
30 0,0 77 0,0 124 23,6 171 23,5
31 0,0 78 0,0 125 24,8 172 24,2
32 0,0 79 0,0 126 25,6 173 24,8
33 0,0 80 0,0 127 26,3 174 25,4
34 1,5 81 0,0 128 27,2 175 25,8
35 2,8 82 0,0 129 28,3 176 26,5
36 3,6 83 0,0 130 29,6 177 27,2
37 4,5 84 0,0 131 30,9 178 28,3
38 5,3 85 0,0 132 32,2 179 29,9
39 6,0 86 0,0 133 33,4 180 32,4
40 6,6 87 0,0 134 35,1 181 35,1
41 7,3 88 0,0 135 37,2 182 37,5
42 7,9 89 0,0 136 38,7 183 39,2
43 8,6 90 0,0 137 39,0 184 40,5
44 9,3 91 0,0 138 40,1 185 41,4
45 10 92 0,0 139 40,4 186 42,0
46 10,8 93 0,0 140 39,7 187 42,5
188 43,2 237 33,5 286 32,5 335 25,0
189 44,4 238 35,8 287 30,9 336 24,6
190 45,9 239 37,6 288 28,6 337 23,9
191 47,6 240 38,8 289 25,9 338 23,0
192 49,0 241 39,6 290 23,1 339 21,8
193 50,0 242 40,1 291 20,1 340 20,7
194 50,2 243 40,9 292 17,3 341 19,6
195 50,1 244 41,8 293 15,1 342 18,7HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/182 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
196 49,8 245 43,3 294 13,7 343 18,1
197 49,4 246 44,7 295 13,4 344 17,5
198 48,9 247 46,4 296 13,9 345 16,7
199 48,5 248 47,9 297 15,0 346 15,4
200 48,3 249 49,6 298 16,3 347 13,6
201 48,2 250 49,6 299 17,4 348 11,2
202 47,9 251 48,8 300 18,2 349 8,6
203 47,1 252 48,0 301 18,6 350 6,0
204 45,5 253 47,5 302 19,0 351 3,1
205 43,2 254 47,1 303 19,4 352 1,2
206 40,6 255 46,9 304 19,8 353 0,0
207 38,5 256 45,8 305 20,1 354 0,0
208 36,9 257 45,8 306 20,5 355 0,0
209 35,9 258 45,8 307 20,2 356 0,0
210 35,3 259 45,9 308 18,6 357 0,0
211 34,8 260 46,2 309 16,5 358 0,0
212 34,5 261 46,4 310 14,4 359 0,0
213 34,2 262 46,6 311 13,4 360 1,4
214 34,0 263 46,8 312 12,9 361 3,2
215 33,8 264 47,0 313 12,7 362 5,6
216 33,6 265 47,3 314 12,4 363 8,1
217 33,5 266 47,5 315 12,4 364 10,3
218 33,5 267 47,9 316 12,8 365 12,1
219 33,4 268 48,3 317 14,1 366 12,6
220 33,3 269 48,3 318 16,2 367 13,6
221 33,3 270 48,2 319 18,8 368 14,5
222 33,2 271 48,0 320 21,9 369 15,6
223 33,1 272 47,7 321 25,0 370 16,8
224 33,0 273 47,2 322 28,4 371 18,2
225 32,9 274 46,5 323 31,3 372 19,6
226 32,8 275 45,2 324 34,0 373 20,9
227 32,7 276 43,7 325 34,6 374 22,3
228 32,5 277 42,0 326 33,9 375 23,8
229 32,3 278 40,4 327 31,9 376 25,4
230 31,8 279 39,0 328 30,0 377 27,0
231 31,4 280 37,7 329 29,0 378 28,6
232 30,9 281 36,4 330 27,9 379 30,2
233 30,6 282 35,2 331 27,1 380 31,2HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/183  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
234 30,6 283 34,3 332 26,4 381 31,2
235 30,7 284 33,8 333 25,9 382 30,7
236 32,0 285 33,3 334 25,5 383 29,5
384 28,6 433 0,0 482 2,5 531 26,0
385 27,7 434 0,0 483 5,2 532 26,5
386 26,9 435 0,0 484 7,9 533 26,9
387 26,1 436 0,0 485 10,3 534 27,3
388 25,4 437 0,0 486 12,7 535 27,9
389 24,6 438 0,0 487 15,0 536 30,3
390 23,6 439 0,0 488 17,4 537 33,2
391 22,6 440 0,0 489 19,7 538 35,4
392 21,7 441 0,0 490 21,9 539 38,0
393 20,7 442 0,0 491 24,1 540 40,1
394 19,8 443 0,0 492 26,2 541 42,7
395 18,8 444 0,0 493 28,1 542 44,5
396 17,7 445 0,0 494 29,7 543 46,3
397 16,6 446 0,0 495 31,3 544 47,6
398 15,6 447 0,0 496 33,0 545 48,8
399 14,8 448 0,0 497 34,7 546 49,7
400 14,3 449 0,0 498 36,3 547 50,6
401 13,8 450 0,0 499 38,1 548 51,4
402 13,4 451 0,0 500 39,4 549 51,4
403 13,1 452 0,0 501 40,4 550 50,2
404 12,8 453 0,0 502 41,2 551 47,1
405 12,3 454 0,0 503 42,1 552 44,5
406 11,6 455 0,0 504 43,2 553 41,5
407 10,5 456 0,0 505 44,3 554 38,5
408 9,0 457 0,0 506 45,7 555 35,5
409 7,2 458 0,0 507 45,4 556 32,5
410 5,2 459 0,0 508 44,5 557 29,5
411 2,9 460 0,0 509 42,5 558 26,5
412 1,2 461 0,0 510 39,5 559 23,5
413 0,0 462 0,0 511 36,5 560 20,4
414 0,0 463 0,0 512 33,5 561 17,5
415 0,0 464 0,0 513 30,4 562 14,5
416 0,0 465 0,0 514 27,0 563 11,5
417 0,0 466 0,0 515 23,6 564 8,5
418 0,0 467 0,0 516 21,0 565 5,6HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/184 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
419 0,0 468 0,0 517 19,5 566 2,6
420 0,0 469 0,0 518 17,6 567 0,0
421 0,0 470 0,0 519 16,1 568 0,0
422 0,0 471 0,0 520 14,5 569 0,0
423 0,0 472 0,0 521 13,5 570 0,0
424 0,0 473 0,0 522 13,7 571 0,0
425 0,0 474 0,0 523 16,0 572 0,0
426 0,0 475 0,0 524 18,1 573 0,0
427 0,0 476 0,0 525 20,8 574 0,0
428 0,0 477 0,0 526 21,5 575 0,0
429 0,0 478 0,0 527 22,5 576 0,0
430 0,0 479 0,0 528 23,4 577 0,0
431 0,0 480 0,0 529 24,5 578 0,0
432 0,0 481 1,4 530 25,6 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
A1/4. táblázat
WLTC, 2. osztályú ciklus, Medium 2 szak asz (a szak asz 589 másodpercnél kezdődi k) 
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
590 0,0 637 38,6 684 59,3 731 55,3
591 0,0 638 39,8 685 60,2 732 55,1
592 0,0 639 40,6 686 61,3 733 54,8
593 0,0 640 41,1 687 62,4 734 54,6
594 0,0 641 41,9 688 63,4 735 54,5
595 0,0 642 42,8 689 64,4 736 54,3
596 0,0 643 44,3 690 65,4 737 53,9
597 0,0 644 45,7 691 66,3 738 53,4HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/185  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
598 0,0 645 47,4 692 67,2 739 52,6
599 0,0 646 48,9 693 68,0 740 51,5
600 0,0 647 50,6 694 68,8 741 50,2
601 1,6 648 52,0 695 69,5 742 48,7
602 3,6 649 53,7 696 70,1 743 47,0
603 6,3 650 55,0 697 70,6 744 45,1
604 9,0 651 56,8 698 71,0 745 43,0
605 11,8 652 58,0 699 71,6 746 40,6
606 14,2 653 59,8 700 72,2 747 38,1
607 16,6 654 61,1 701 72,8 748 35,4
608 18,5 655 62,4 702 73,5 749 32,7
609 20,8 656 63,0 703 74,1 750 30,0
610 23,4 657 63,5 704 74,3 751 27,5
611 26,9 658 63,0 705 74,3 752 25,3
612 30,3 659 62,0 706 73,7 753 23,4
613 32,8 660 60,4 707 71,9 754 22,0
614 34,1 661 58,6 708 70,5 755 20,8
615 34,2 662 56,7 709 68,9 756 19,8
616 33,6 663 55,0 710 67,4 757 18,9
617 32,1 664 53,7 711 66,0 758 18,0
618 30,0 665 52,7 712 64,7 759 17,0
619 27,5 666 51,9 713 63,7 760 16,1
620 25,1 667 51,4 714 62,9 761 15,5
621 22,8 668 51,0 715 62,2 762 14,4
622 20,5 669 50,7 716 61,7 763 14,9
623 17,9 670 50,6 717 61,2 764 15,9
624 15,1 671 50,8 718 60,7 765 17,1
625 13,4 672 51,2 719 60,3 766 18,3
626 12,8 673 51,7 720 59,9 767 19,4
627 13,7 674 52,3 721 59,6 768 20,4
628 16,0 675 53,1 722 59,3 769 21,2
629 18,1 676 53,8 723 59,0 770 21,9
630 20,8 677 54,5 724 58,6 771 22,7
631 23,7 678 55,1 725 58,0 772 23,4
632 26,5 679 55,9 726 57,5 773 24,2
633 29,3 680 56,5 727 56,9 774 24,3
634 32,0 681 57,1 728 56,3 775 24,2
635 34,5 682 57,8 729 55,9 776 24,1HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/186 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
636 36,8 683 58,5 730 55,6 777 23,8
778 23,0 827 59,9 876 46,9 925 49,0
779 22,6 828 60,7 877 47,1 926 48,5
780 21,7 829 61,4 878 47,5 927 48,0
781 21,3 830 62,0 879 47,8 928 47,5
782 20,3 831 62,5 880 48,3 929 47,0
783 19,1 832 62,9 881 48,8 930 46,9
784 18,1 833 63,2 882 49,5 931 46,8
785 16,9 834 63,4 883 50,2 932 46,8
786 16,0 835 63,7 884 50,8 933 46,8
787 14,8 836 64,0 885 51,4 934 46,9
788 14,5 837 64,4 886 51,8 935 46,9
789 13,7 838 64,9 887 51,9 936 46,9
790 13,5 839 65,5 888 51,7 937 46,9
791 12,9 840 66,2 889 51,2 938 46,9
792 12,7 841 67,0 890 50,4 939 46,8
793 12,5 842 67,8 891 49,2 940 46,6
794 12,5 843 68,6 892 47,7 941 46,4
795 12,6 844 69,4 893 46,3 942 46,0
796 13,0 845 70,1 894 45,1 943 45,5
797 13,6 846 70,9 895 44,2 944 45,0
798 14,6 847 71,7 896 43,7 945 44,5
799 15,7 848 72,5 897 43,4 946 44,2
800 17,1 849 73,2 898 43,1 947 43,9
801 18,7 850 73,8 899 42,5 948 43,7
802 20,2 851 74,4 900 41,8 949 43,6
803 21,9 852 74,7 901 41,1 950 43,6
804 23,6 853 74,7 902 40,3 951 43,5
805 25,4 854 74,6 903 39,7 952 43,5
806 27,1 855 74,2 904 39,3 953 43,4
807 28,9 856 73,5 905 39,2 954 43,3
808 30,4 857 72,6 906 39,3 955 43,1
809 32,0 858 71,8 907 39,6 956 42,9
810 33,4 859 71,0 908 40,0 957 42,7
811 35,0 860 70,1 909 40,7 958 42,5
812 36,4 861 69,4 910 41,4 959 42,4
813 38,1 862 68,9 911 42,2 960 42,2
814 39,7 863 68,4 912 43,1 961 42,1HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/187  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
815 41,6 864 67,9 913 44,1 962 42,0
816 43,3 865 67,1 914 44,9 963 41,8
817 45,1 866 65,8 915 45,6 964 41,7
818 46,9 867 63,9 916 46,4 965 41,5
819 48,7 868 61,4 917 47,0 966 41,3
820 50,5 869 58,4 918 47,8 967 41,1
821 52,4 870 55,4 919 48,3 968 40,8
822 54,1 871 52,4 920 48,9 969 40,3
823 55,7 872 50,0 921 49,4 970 39,6
824 56,8 873 48,3 922 49,8 971 38,5
825 57,9 874 47,3 923 49,6 972 37,0
826 59,0 875 46,8 924 49,3 973 35,1
974 33,0
975 30,6
976 27,9
977 25,1
978 22,0
979 18,8
980 15,5
981 12,3
982 8,8
983 6,0
984 3,6
985 1,6
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0
997 0,0
998 0,0
999 0,0HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/188 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
A1/5. táblázat
WLTC, 2. osztál yú ciklus, High 2 szakasz (1 022 másodpercnél végződik a Medium 2 szak asz és 
kezdődik a High 2 szak asz) 
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 023 0,0 1 070 46,0 1 117 73,9 1 164 71,7
1 024 0,0 1 071 46,4 1 118 74,9 1 165 69,9
1 025 0,0 1 072 47,0 1 119 75,7 1 166 67,9
1 026 0,0 1 073 47,4 1 120 76,4 1 167 65,7
1 027 1,1 1 074 48,0 1 121 77,1 1 168 63,5
1 028 3,0 1 075 48,4 1 122 77,6 1 169 61,2
1 029 5,7 1 076 49,0 1 123 78,0 1 170 59,0
1 030 8,4 1 077 49,4 1 124 78,2 1 171 56,8HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/189  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 031 11,1 1 078 50,0 1 125 78,4 1 172 54,7
1 032 14,0 1 079 50,4 1 126 78,5 1 173 52,7
1 033 17,0 1 080 50,8 1 127 78,5 1 174 50,9
1 034 20,1 1 081 51,1 1 128 78,6 1 175 49,4
1 035 22,7 1 082 51,3 1 129 78,7 1 176 48,1
1 036 23,6 1 083 51,3 1 130 78,9 1 177 47,1
1 037 24,5 1 084 51,3 1 131 79,1 1 178 46,5
1 038 24,8 1 085 51,3 1 132 79,4 1 179 46,3
1 039 25,1 1 086 51,3 1 133 79,8 1 180 46,5
1 040 25,3 1 087 51,3 1 134 80,1 1 181 47,2
1 041 25,5 1 088 51,3 1 135 80,5 1 182 48,3
1 042 25,7 1 089 51,4 1 136 80,8 1 183 49,7
1 043 25,8 1 090 51,6 1 137 81,0 1 184 51,3
1 044 25,9 1 091 51,8 1 138 81,2 1 185 53,0
1 045 26,0 1 092 52,1 1 139 81,3 1 186 54,9
1 046 26,1 1 093 52,3 1 140 81,2 1 187 56,7
1 047 26,3 1 094 52,6 1 141 81,0 1 188 58,6
1 048 26,5 1 095 52,8 1 142 80,6 1 189 60,2
1 049 26,8 1 096 52,9 1 143 80,0 1 190 61,6
1 050 27,1 1 097 53,0 1 144 79,1 1 191 62,2
1 051 27,5 1 098 53,0 1 145 78,0 1 192 62,5
1 052 28,0 1 099 53,0 1 146 76,8 1 193 62,8
1 053 28,6 1 100 53,1 1 147 75,5 1 194 62,9
1 054 29,3 1 101 53,2 1 148 74,1 1 195 63,0
1 055 30,4 1 102 53,3 1 149 72,9 1 196 63,0
1 056 31,8 1 103 53,4 1 150 71,9 1 197 63,1
1 057 33,7 1 104 53,5 1 151 71,2 1 198 63,2
1 058 35,8 1 105 53,7 1 152 70,9 1 199 63,3
1 059 37,8 1 106 55,0 1 153 71,0 1 200 63,5
1 060 39,5 1 107 56,8 1 154 71,5 1 201 63,7
1 061 40,8 1 108 58,8 1 155 72,3 1 202 63,9
1 062 41,8 1 109 60,9 1 156 73,2 1 203 64,1
1 063 42,4 1 110 63,0 1 157 74,1 1 204 64,3
1 064 43,0 1 111 65,0 1 158 74,9 1 205 66,1
1 065 43,4 1 112 66,9 1 159 75,4 1 206 67,9
1 066 44,0 1 113 68,6 1 160 75,5 1 207 69,7
1 067 44,4 1 114 70,1 1 161 75,2 1 208 71,4
1 068 45,0 1 115 71,5 1 162 74,5 1 209 73,1HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/190 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 069 45,4 1 116 72,8 1 163 73,3 1 210 74,7
1 211 76,2 1 260 35,4 1 309 72,3 1 358 70,8
1 212 77,5 1 261 32,7 1 310 71,9 1 359 70,8
1 213 78,6 1 262 30,0 1 311 71,3 1 360 70,9
1 214 79,7 1 263 29,9 1 312 70,9 1 361 70,9
1 215 80,6 1 264 30,0 1 313 70,5 1 362 70,9
1 216 81,5 1 265 30,2 1 314 70,0 1 363 70,9
1 217 82,2 1 266 30,4 1 315 69,6 1 364 71,0
1 218 83,0 1 267 30,6 1 316 69,2 1 365 71,0
1 219 83,7 1 268 31,6 1 317 68,8 1 366 71,1
1 220 84,4 1 269 33,0 1 318 68,4 1 367 71,2
1 221 84,9 1 270 33,9 1 319 67,9 1 368 71,3
1 222 85,1 1 271 34,8 1 320 67,5 1 369 71,4
1 223 85,2 1 272 35,7 1 321 67,2 1 370 71,5
1 224 84,9 1 273 36,6 1 322 66,8 1 371 71,7
1 225 84,4 1 274 37,5 1 323 65,6 1 372 71,8
1 226 83,6 1 275 38,4 1 324 63,3 1 373 71,9
1 227 82,7 1 276 39,3 1 325 60,2 1 374 71,9
1 228 81,5 1 277 40,2 1 326 56,2 1 375 71,9
1 229 80,1 1 278 40,8 1 327 52,2 1 376 71,9
1 230 78,7 1 279 41,7 1 328 48,4 1 377 71,9
1 231 77,4 1 280 42,4 1 329 45,0 1 378 71,9
1 232 76,2 1 281 43,1 1 330 41,6 1 379 71,9
1 233 75,4 1 282 43,6 1 331 38,6 1 380 72,0
1 234 74,8 1 283 44,2 1 332 36,4 1 381 72,1
1 235 74,3 1 284 44,8 1 333 34,8 1 382 72,4
1 236 73,8 1 285 45,5 1 334 34,2 1 383 72,7
1 237 73,2 1 286 46,3 1 335 34,7 1 384 73,1
1 238 72,4 1 287 47,2 1 336 36,3 1 385 73,4
1 239 71,6 1 288 48,1 1 337 38,5 1 386 73,8
1 240 70,8 1 289 49,1 1 338 41,0 1 387 74,0
1 241 69,9 1 290 50,0 1 339 43,7 1 388 74,1
1 242 67,9 1 291 51,0 1 340 46,5 1 389 74,0
1 243 65,7 1 292 51,9 1 341 49,1 1 390 73,0
1 244 63,5 1 293 52,7 1 342 51,6 1 391 72,0
1 245 61,2 1 294 53,7 1 343 53,9 1 392 71,0
1 246 59,0 1 295 55,0 1 344 56,0 1 393 70,0
1 247 56,8 1 296 56,8 1 345 57,9 1 394 69,0HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/191  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 248 54,7 1 297 58,8 1 346 59,7 1 395 68,0
1 249 52,7 1 298 60,9 1 347 61,2 1 396 67,7
1 250 50,9 1 299 63,0 1 348 62,5 1 397 66,7
1 251 49,4 1 300 65,0 1 349 63,5 1 398 66,6
1 252 48,1 1 301 66,9 1 350 64,3 1 399 66,7
1 253 47,1 1 302 68,6 1 351 65,3 1 400 66,8
1 254 46,5 1 303 70,1 1 352 66,3 1 401 66,9
1 255 46,3 1 304 71,0 1 353 67,3 1 402 66,9
1 256 45,1 1 305 71,8 1 354 68,3 1 403 66,9
1 257 43,0 1 306 72,8 1 355 69,3 1 404 66,9
1 258 40,6 1 307 72,9 1 356 70,3 1 405 66,9
1 259 38,1 1 308 73,0 1 357 70,8 1 406 66,9
1 407 66,9 1 456 0,0
1 408 67,0 1 457 0,0
1 409 67,1 1 458 0,0
1 410 67,3 1 459 0,0
1 411 67,5 1 460 0,0
1 412 67,8 1 461 0,0
1 413 68,2 1 462 0,0
1 414 68,6 1 463 0,0
1 415 69,0 1 464 0,0
1 416 69,3 1 465 0,0
1 417 69,3 1 466 0,0
1 418 69,2 1 467 0,0
1 419 68,8 1 468 0,0
1 420 68,2 1 469 0,0
1 421 67,6 1 470 0,0
1 422 67,4 1 471 0,0
1 423 67,2 1 472 0,0
1 424 66,9 1 473 0,0
1 425 66,3 1 474 0,0
1 426 65,4 1 475 0,0
1 427 64,0 1 476 0,0
1 428 62,4 1 477 0,0
1 429 60,6
1 430 58,6
1 431 56,7
1 432 54,8HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/192 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 433 53,0
1 434 51,3
1 435 49,6
1 436 47,8
1 437 45,5
1 438 42,8
1 439 39,8
1 440 36,5
1 441 33,0
1 442 29,5
1 443 25,8
1 444 22,1
1 445 18,6
1 446 15,3
1 447 12,4
1 448 9,6
1 449 6,6
1 450 3,8
1 451 1,6
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
A1/6. táblázat
Ez a táblázat kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik . 
WLTC, 2. osztályú ciklus, Extra High 2 szak asz (1 477 másodpercnél végződik a High 2 szakasz és 
kezdő dik az Extra High 2 szak asz) 
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 478 0,0 1 525 63,4 1 572 107,4 1 619 113,7
1 479 1,1 1 526 64,5 1 573 108,7 1 620 114,1
1 480 2,3 1 527 65,7 1 574 109,9 1 621 114,4
1 481 4,6 1 528 66,9 1 575 111,2 1 622 114,6
1 482 6,5 1 529 68,1 1 576 112,3 1 623 114,7
1 483 8,9 1 530 69,1 1 577 113,4 1 624 114,7
1 484 10,9 1 531 70,0 1 578 114,4 1 625 114,7HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/193  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 485 13,5 1 532 70,9 1 579 115,3 1 626 114,6
1 486 15,2 1 533 71,8 1 580 116,1 1 627 114,5
1 487 17,6 1 534 72,6 1 581 116,8 1 628 114,5
1 488 19,3 1 535 73,4 1 582 117,4 1 629 114,5
1 489 21,4 1 536 74,0 1 583 117,7 1 630 114,7
1 490 23,0 1 537 74,7 1 584 118,2 1 631 115,0
1 491 25,0 1 538 75,2 1 585 118,1 1 632 115,6
1 492 26,5 1 539 75,7 1 586 117,7 1 633 116,4
1 493 28,4 1 540 76,4 1 587 117,0 1 634 117,3
1 494 29,8 1 541 77,2 1 588 116,1 1 635 118,2
1 495 31,7 1 542 78,2 1 589 115,2 1 636 118,8
1 496 33,7 1 543 78,9 1 590 114,4 1 637 119,3
1 497 35,8 1 544 79,9 1 591 113,6 1 638 119,6
1 498 38,1 1 545 81,1 1 592 113,0 1 639 119,7
1 499 40,5 1 546 82,4 1 593 112,6 1 640 119,5
1 500 42,2 1 547 83,7 1 594 112,2 1 641 119,3
1 501 43,5 1 548 85,4 1 595 111,9 1 642 119,2
1 502 44,5 1 549 87,0 1 596 111,6 1 643 119,0
1 503 45,2 1 550 88,3 1 597 111,2 1 644 118,8
1 504 45,8 1 551 89,5 1 598 110,7 1 645 118,8
1 505 46,6 1 552 90,5 1 599 110,1 1 646 118,8
1 506 47,4 1 553 91,3 1 600 109,3 1 647 118,8
1 507 48,5 1 554 92,2 1 601 108,4 1 648 118,8
1 508 49,7 1 555 93,0 1 602 107,4 1 649 118,9
1 509 51,3 1 556 93,8 1 603 106,7 1 650 119,0
1 510 52,9 1 557 94,6 1 604 106,3 1 651 119,0
1 511 54,3 1 558 95,3 1 605 106,2 1 652 119,1
1 512 55,6 1 559 95,9 1 606 106,4 1 653 119,2
1 513 56,8 1 560 96,6 1 607 107,0 1 654 119,4
1 514 57,9 1 561 97,4 1 608 107,5 1 655 119,6
1 515 58,9 1 562 98,1 1 609 107,9 1 656 119,9
1 516 59,7 1 563 98,7 1 610 108,4 1 657 120,1
1 517 60,3 1 564 99,5 1 611 108,9 1 658 120,3
1 518 60,7 1 565 100,3 1 612 109,5 1 659 120,4
1 519 60,9 1 566 101,1 1 613 110,2 1 660 120,5
1 520 61,0 1 567 101,9 1 614 110,9 1 661 120,5
1 521 61,1 1 568 102,8 1 615 111,6 1 662 120,5
1 522 61,4 1 569 103,8 1 616 112,2 1 663 120,5HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/194 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 523 61,8 1 570 105,0 1 617 112,8 1 664 120,4
1 524 62,5 1 571 106,1 1 618 113,3 1 665 120,3
1 666 120,1 1 715 120,4 1 764 82,6
1 667 119,9 1 716 120,8 1 765 81,9
1 668 119,6 1 717 121,1 1 766 81,1
1 669 119,5 1 718 121,6 1 767 80,0
1 670 119,4 1 719 121,8 1 768 78,7
1 671 119,3 1 720 122,1 1 769 76,9
1 672 119,3 1 721 122,4 1 770 74,6
1 673 119,4 1 722 122,7 1 771 72,0
1 674 119,5 1 723 122,8 1 772 69,0
1 675 119,5 1 724 123,1 1 773 65,6
1 676 119,6 1 725 123,1 1 774 62,1
1 677 119,6 1 726 122,8 1 775 58,5
1 678 119,6 1 727 122,3 1 776 54,7
1 679 119,4 1 728 121,3 1 777 50,9
1 680 119,3 1 729 119,9 1 778 47,3
1 681 119,0 1 730 118,1 1 779 43,8
1 682 118,8 1 731 115,9 1 780 40,4
1 683 118,7 1 732 113,5 1 781 37,4
1 684 118,8 1 733 111,1 1 782 34,3
1 685 119,0 1 734 108,6 1 783 31,3
1 686 119,2 1 735 106,2 1 784 28,3
1 687 119,6 1 736 104,0 1 785 25,2
1 688 120,0 1 737 101,1 1 786 22,0
1 689 120,3 1 738 98,3 1 787 18,9
1 690 120,5 1 739 95,7 1 788 16,1
1 691 120,7 1 740 93,5 1 789 13,4
1 692 120,9 1 741 91,5 1 790 11,1
1 693 121,0 1 742 90,7 1 791 8,9
1 694 121,1 1 743 90,4 1 792 6,9
1 695 121,2 1 744 90,2 1 793 4,9
1 696 121,3 1 745 90,2 1 794 2,8
1 697 121,4 1 746 90,1 1 795 0,0
1 698 121,5 1 747 90,0 1 796 0,0
1 699 121,5 1 748 89,8 1 797 0,0
1 700 121,5 1 749 89,6 1 798 0,0
1 701 121,4 1 750 89,4 1 799 0,0HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/195  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 702 121,3 1 751 89,2 1 800 0,0
1 703 121,1 1 752 88,9
1 704 120,9 1 753 88,5
1 705 120,6 1 754 88,1
1 706 120,4 1 755 87,6
1 707 120,2 1 756 87,1
1 708 120,1 1 757 86,6
1 709 119,9 1 758 86,1
1 710 119,8 1 759 85,5
1 711 119,8 1 760 85,0
1 712 119,9 1 761 84,4
1 713 120,0 1 762 83,8
1 714 120,2 1 763 83,2
6. WLTC 3. OSZT ÁLYÚ CIKL US
A1/7. ábra
WLTC, 3. osztályú ciklus, Low3 szakasz
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/196 2021.11.26.  
A1/8. ábra
WLTC, 3a. osztályú ciklus, Medium 3a szakasz
A1/9. ábra
WLTC, 3b. osztályú ciklus, Medium 3b szakasz
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/197  
A1/10. ábra
WLTC, 3a. osztályú ciklus, High 3a szakasz
A1/11. ábra
WLTC, 3b. osztályú ciklus, High 3b szak asz
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/198 2021.11.26.  
A1/12. ábra
Ez az ábra kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik .
WLTC, 3. osztályú ciklus, Extra High 3 szak asz
A1/7. táblázat
WLTC, 3. oszt ályú ciklus, Low3 szak asz (589 másodpercnél végződik a Low3 szak asz és kezdődi k a 
Medium 3 szakasz) 
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
0 0,0 47 19,5 94 12,0 141 11,7
1 0,0 48 18,4 95 9,1 142 16,4
2 0,0 49 17,8 96 5,8 143 18,9
3 0,0 50 17,8 97 3,6 144 19,9
4 0,0 51 17,4 98 2,2 145 20,8
5 0,0 52 15,7 99 0,0 146 22,8
6 0,0 53 13,1 100 0,0 147 25,4
7 0,0 54 12,1 101 0,0 148 27,7
8 0,0 55 12,0 102 0,0 149 29,2
9 0,0 56 12,0 103 0,0 150 29,8
10 0,0 57 12,0 104 0,0 151 29,4
11 0,0 58 12,3 105 0,0 152 27,2
12 0,2 59 12,6 106 0,0 153 22,6
13 1,7 60 14,7 107 0,0 154 17,3
14 5,4 61 15,3 108 0,0 155 13,3HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/199  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
15 9,9 62 15,9 109 0,0 156 12,0
16 13,1 63 16,2 110 0,0 157 12,6
17 16,9 64 17,1 111 0,0 158 14,1
18 21,7 65 17,8 112 0,0 159 17,2
19 26,0 66 18,1 113 0,0 160 20,1
20 27,5 67 18,4 114 0,0 161 23,4
21 28,1 68 20,3 115 0,0 162 25,5
22 28,3 69 23,2 116 0,0 163 27,6
23 28,8 70 26,5 117 0,0 164 29,5
24 29,1 71 29,8 118 0,0 165 31,1
25 30,8 72 32,6 119 0,0 166 32,1
26 31,9 73 34,4 120 0,0 167 33,2
27 34,1 74 35,5 121 0,0 168 35,2
28 36,6 75 36,4 122 0,0 169 37,2
29 39,1 76 37,4 123 0,0 170 38,0
30 41,3 77 38,5 124 0,0 171 37,4
31 42,5 78 39,3 125 0,0 172 35,1
32 43,3 79 39,5 126 0,0 173 31,0
33 43,9 80 39,0 127 0,0 174 27,1
34 44,4 81 38,5 128 0,0 175 25,3
35 44,5 82 37,3 129 0,0 176 25,1
36 44,2 83 37,0 130 0,0 177 25,9
37 42,7 84 36,7 131 0,0 178 27,8
38 39,9 85 35,9 132 0,0 179 29,2
39 37,0 86 35,3 133 0,0 180 29,6
40 34,6 87 34,6 134 0,0 181 29,5
41 32,3 88 34,2 135 0,0 182 29,2
42 29,0 89 31,9 136 0,0 183 28,3
43 25,1 90 27,3 137 0,0 184 26,1
44 22,2 91 22,0 138 0,2 185 23,6
45 20,9 92 17,0 139 1,9 186 21,0
46 20,4 93 14,2 140 6,1 187 18,9
188 17,1 237 49,2 286 37,4 335 15,0
189 15,7 238 48,4 287 40,7 336 14,5
190 14,5 239 46,9 288 44,0 337 14,3
191 13,7 240 44,3 289 47,3 338 14,5
192 12,9 241 41,5 290 49,2 339 15,4
193 12,5 242 39,5 291 49,8 340 17,8HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/200 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
194 12,2 243 37,0 292 49,2 341 21,1
195 12,0 244 34,6 293 48,1 342 24,1
196 12,0 245 32,3 294 47,3 343 25,0
197 12,0 246 29,0 295 46,8 344 25,3
198 12,0 247 25,1 296 46,7 345 25,5
199 12,5 248 22,2 297 46,8 346 26,4
200 13,0 249 20,9 298 47,1 347 26,6
201 14,0 250 20,4 299 47,3 348 27,1
202 15,0 251 19,5 300 47,3 349 27,7
203 16,5 252 18,4 301 47,1 350 28,1
204 19,0 253 17,8 302 46,6 351 28,2
205 21,2 254 17,8 303 45,8 352 28,1
206 23,8 255 17,4 304 44,8 353 28,0
207 26,9 256 15,7 305 43,3 354 27,9
208 29,6 257 14,5 306 41,8 355 27,9
209 32,0 258 15,4 307 40,8 356 28,1
210 35,2 259 17,9 308 40,3 357 28,2
211 37,5 260 20,6 309 40,1 358 28,0
212 39,2 261 23,2 310 39,7 359 26,9
213 40,5 262 25,7 311 39,2 360 25,0
214 41,6 263 28,7 312 38,5 361 23,2
215 43,1 264 32,5 313 37,4 362 21,9
216 45,0 265 36,1 314 36,0 363 21,1
217 47,1 266 39,0 315 34,4 364 20,7
218 49,0 267 40,8 316 33,0 365 20,7
219 50,6 268 42,9 317 31,7 366 20,8
220 51,8 269 44,4 318 30,0 367 21,2
221 52,7 270 45,9 319 28,0 368 22,1
222 53,1 271 46,0 320 26,1 369 23,5
223 53,5 272 45,6 321 25,6 370 24,3
224 53,8 273 45,3 322 24,9 371 24,5
225 54,2 274 43,7 323 24,9 372 23,8
226 54,8 275 40,8 324 24,3 373 21,3
227 55,3 276 38,0 325 23,9 374 17,7
228 55,8 277 34,4 326 23,9 375 14,4
229 56,2 278 30,9 327 23,6 376 11,9
230 56,5 279 25,5 328 23,3 377 10,2
231 56,5 280 21,4 329 20,5 378 8,9HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/201  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
232 56,2 281 20,2 330 17,5 379 8,0
233 54,9 282 22,9 331 16,9 380 7,2
234 52,9 283 26,6 332 16,7 381 6,1
235 51,0 284 30,2 333 15,9 382 4,9
236 49,8 285 34,1 334 15,6 383 3,7
384 2,3 433 31,3 482 0,0 531 0,0
385 0,9 434 31,1 483 0,0 532 0,0
386 0,0 435 30,6 484 0,0 533 0,2
387 0,0 436 29,2 485 0,0 534 1,2
388 0,0 437 26,7 486 0,0 535 3,2
389 0,0 438 23,0 487 0,0 536 5,2
390 0,0 439 18,2 488 0,0 537 8,2
391 0,0 440 12,9 489 0,0 538 13
392 0,5 441 7,7 490 0,0 539 18,8
393 2,1 442 3,8 491 0,0 540 23,1
394 4,8 443 1,3 492 0,0 541 24,5
395 8,3 444 0,2 493 0,0 542 24,5
396 12,3 445 0,0 494 0,0 543 24,3
397 16,6 446 0,0 495 0,0 544 23,6
398 20,9 447 0,0 496 0,0 545 22,3
399 24,2 448 0,0 497 0,0 546 20,1
400 25,6 449 0,0 498 0,0 547 18,5
401 25,6 450 0,0 499 0,0 548 17,2
402 24,9 451 0,0 500 0,0 549 16,3
403 23,3 452 0,0 501 0,0 550 15,4
404 21,6 453 0,0 502 0,0 551 14,7
405 20,2 454 0,0 503 0,0 552 14,3
406 18,7 455 0,0 504 0,0 553 13,7
407 17,0 456 0,0 505 0,0 554 13,3
408 15,3 457 0,0 506 0,0 555 13,1
409 14,2 458 0,0 507 0,0 556 13,1
410 13,9 459 0,0 508 0,0 557 13,3
411 14,0 460 0,0 509 0,0 558 13,8
412 14,2 461 0,0 510 0,0 559 14,5
413 14,5 462 0,0 511 0,0 560 16,5
414 14,9 463 0,0 512 0,5 561 17,0
415 15,9 464 0,0 513 2,5 562 17,0
416 17,4 465 0,0 514 6,6 563 17,0HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/202 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
417 18,7 466 0,0 515 11,8 564 15,4
418 19,1 467 0,0 516 16,8 565 10,1
419 18,8 468 0,0 517 20,5 566 4,8
420 17,6 469 0,0 518 21,9 567 0,0
421 16,6 470 0,0 519 21,9 568 0,0
422 16,2 471 0,0 520 21,3 569 0,0
423 16,4 472 0,0 521 20,3 570 0,0
424 17,2 473 0,0 522 19,2 571 0,0
425 19,1 474 0,0 523 17,8 572 0,0
426 22,6 475 0,0 524 15,5 573 0,0
427 27,4 476 0,0 525 11,9 574 0,0
428 31,6 477 0,0 526 7,6 575 0,0
429 33,4 478 0,0 527 4,0 576 0,0
430 33,5 479 0,0 528 2,0 577 0,0
431 32,8 480 0,0 529 1,0 578 0,0
432 31,9 481 0,0 530 0,0 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
A1/8. táblázat
WLTC, 3a. osztályú ciklus, Medium 3a szak asz (589 másodpercnél végződik a Low3 szakasz és kezdődi k 
a Medium 3a szakasz) 
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
590 0,0 637 53,0 684 18,9 731 41,9
591 0,0 638 53,0 685 18,9 732 42,0
592 0,0 639 52,9 686 21,3 733 42,2
593 0,0 640 52,7 687 23,9 734 42,4
594 0,0 641 52,6 688 25,9 735 42,7HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/203  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
595 0,0 642 53,1 689 28,4 736 43,1
596 0,0 643 54,3 690 30,3 737 43,7
597 0,0 644 55,2 691 30,9 738 44,0
598 0,0 645 55,5 692 31,1 739 44,1
599 0,0 646 55,9 693 31,8 740 45,3
600 0,0 647 56,3 694 32,7 741 46,4
601 1,0 648 56,7 695 33,2 742 47,2
602 2,1 649 56,9 696 32,4 743 47,3
603 5,2 650 56,8 697 28,3 744 47,4
604 9,2 651 56,0 698 25,8 745 47,4
605 13,5 652 54,2 699 23,1 746 47,5
606 18,1 653 52,1 700 21,8 747 47,9
607 22,3 654 50,1 701 21,2 748 48,6
608 26,0 655 47,2 702 21,0 749 49,4
609 29,3 656 43,2 703 21,0 750 49,8
610 32,8 657 39,2 704 20,9 751 49,8
611 36,0 658 36,5 705 19,9 752 49,7
612 39,2 659 34,3 706 17,9 753 49,3
613 42,5 660 31,0 707 15,1 754 48,5
614 45,7 661 26,0 708 12,8 755 47,6
615 48,2 662 20,7 709 12,0 756 46,3
616 48,4 663 15,4 710 13,2 757 43,7
617 48,2 664 13,1 711 17,1 758 39,3
618 47,8 665 12,0 712 21,1 759 34,1
619 47,0 666 12,5 713 21,8 760 29,0
620 45,9 667 14,0 714 21,2 761 23,7
621 44,9 668 19,0 715 18,5 762 18,4
622 44,4 669 23,2 716 13,9 763 14,3
623 44,3 670 28,0 717 12,0 764 12,0
624 44,5 671 32,0 718 12,0 765 12,8
625 45,1 672 34,0 719 13,0 766 16,0
626 45,7 673 36,0 720 16,3 767 20,4
627 46,0 674 38,0 721 20,5 768 24,0
628 46,0 675 40,0 722 23,9 769 29,0
629 46,0 676 40,3 723 26,0 770 32,2
630 46,1 677 40,5 724 28,0 771 36,8
631 46,7 678 39,0 725 31,5 772 39,4
632 47,7 679 35,7 726 33,4 773 43,2HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/204 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
633 48,9 680 31,8 727 36,0 774 45,8
634 50,3 681 27,1 728 37,8 775 49,2
635 51,6 682 22,8 729 40,2 776 51,4
636 52,6 683 21,1 730 41,6 777 54,2
778 56,0 827 37,1 876 75,8 925 62,3
779 58,3 828 38,9 877 76,6 926 62,7
780 59,8 829 41,4 878 76,5 927 62,0
781 61,7 830 44,0 879 76,2 928 61,3
782 62,7 831 46,3 880 75,8 929 60,9
783 63,3 832 47,7 881 75,4 930 60,5
784 63,6 833 48,2 882 74,8 931 60,2
785 64,0 834 48,7 883 73,9 932 59,8
786 64,7 835 49,3 884 72,7 933 59,4
787 65,2 836 49,8 885 71,3 934 58,6
788 65,3 837 50,2 886 70,4 935 57,5
789 65,3 838 50,9 887 70,0 936 56,6
790 65,4 839 51,8 888 70,0 937 56,0
791 65,7 840 52,5 889 69,0 938 55,5
792 66,0 841 53,3 890 68,0 939 55,0
793 65,6 842 54,5 891 67,3 940 54,4
794 63,5 843 55,7 892 66,2 941 54,1
795 59,7 844 56,5 893 64,8 942 54,0
796 54,6 845 56,8 894 63,6 943 53,9
797 49,3 846 57,0 895 62,6 944 53,9
798 44,9 847 57,2 896 62,1 945 54,0
799 42,3 848 57,7 897 61,9 946 54,2
800 41,4 849 58,7 898 61,9 947 55,0
801 41,3 850 60,1 899 61,8 948 55,8
802 43,0 851 61,1 900 61,5 949 56,2
803 45,0 852 61,7 901 60,9 950 56,1
804 46,5 853 62,3 902 59,7 951 55,1
805 48,3 854 62,9 903 54,6 952 52,7
806 49,5 855 63,3 904 49,3 953 48,4
807 51,2 856 63,4 905 44,9 954 43,1
808 52,2 857 63,5 906 42,3 955 37,8
809 51,6 858 63,9 907 41,4 956 32,5
810 49,7 859 64,4 908 41,3 957 27,2
811 47,4 860 65,0 909 42,1 958 25,1HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/205  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
812 43,7 861 65,6 910 44,7 959 27,0
813 39,7 862 66,6 911 46,0 960 29,8
814 35,5 863 67,4 912 48,8 961 33,8
815 31,1 864 68,2 913 50,1 962 37,0
816 26,3 865 69,1 914 51,3 963 40,7
817 21,9 866 70,0 915 54,1 964 43,0
818 18,0 867 70,8 916 55,2 965 45,6
819 17,0 868 71,5 917 56,2 966 46,9
820 18,0 869 72,4 918 56,1 967 47,0
821 21,4 870 73,0 919 56,1 968 46,9
822 24,8 871 73,7 920 56,5 969 46,5
823 27,9 872 74,4 921 57,5 970 45,8
824 30,8 873 74,9 922 59,2 971 44,3
825 33,0 874 75,3 923 60,7 972 41,3
826 35,1 875 75,6 924 61,8 973 36,5
974 31,7
975 27,0
976 24,7
977 19,3
978 16,0
979 13,2
980 10,7
981 8,8
982 7,2
983 5,5
984 3,2
985 1,1
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/206 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
A1/9. táblázat
WLTC, 3b. osztályú ciklus, Medium 3b szak asz (589 másodpercnél végződik a Low3 szakasz és kezdődi k 
a Medium 3b szak asz) 
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
590 0,0 637 53,0 684 18,9 731 41,9
591 0,0 638 53,0 685 18,9 732 42,0
592 0,0 639 52,9 686 21,3 733 42,2
593 0,0 640 52,7 687 23,9 734 42,4
594 0,0 641 52,6 688 25,9 735 42,7HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/207  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
595 0,0 642 53,1 689 28,4 736 43,1
596 0,0 643 54,3 690 30,3 737 43,7
597 0,0 644 55,2 691 30,9 738 44,0
598 0,0 645 55,5 692 31,1 739 44,1
599 0,0 646 55,9 693 31,8 740 45,3
600 0,0 647 56,3 694 32,7 741 46,4
601 1,0 648 56,7 695 33,2 742 47,2
602 2,1 649 56,9 696 32,4 743 47,3
603 4,8 650 56,8 697 28,3 744 47,4
604 9,1 651 56,0 698 25,8 745 47,4
605 14,2 652 54,2 699 23,1 746 47,5
606 19,8 653 52,1 700 21,8 747 47,9
607 25,5 654 50,1 701 21,2 748 48,6
608 30,5 655 47,2 702 21,0 749 49,4
609 34,8 656 43,2 703 21,0 750 49,8
610 38,8 657 39,2 704 20,9 751 49,8
611 42,9 658 36,5 705 19,9 752 49,7
612 46,4 659 34,3 706 17,9 753 49,3
613 48,3 660 31,0 707 15,1 754 48,5
614 48,7 661 26,0 708 12,8 755 47,6
615 48,5 662 20,7 709 12,0 756 46,3
616 48,4 663 15,4 710 13,2 757 43,7
617 48,2 664 13,1 711 17,1 758 39,3
618 47,8 665 12,0 712 21,1 759 34,1
619 47,0 666 12,5 713 21,8 760 29,0
620 45,9 667 14,0 714 21,2 761 23,7
621 44,9 668 19,0 715 18,5 762 18,4
622 44,4 669 23,2 716 13,9 763 14,3
623 44,3 670 28,0 717 12,0 764 12,0
624 44,5 671 32,0 718 12,0 765 12,8
625 45,1 672 34,0 719 13,0 766 16,0
626 45,7 673 36,0 720 16,0 767 19,1
627 46,0 674 38,0 721 18,5 768 22,4
628 46,0 675 40,0 722 20,6 769 25,6
629 46,0 676 40,3 723 22,5 770 30,1
630 46,1 677 40,5 724 24,0 771 35,3
631 46,7 678 39,0 725 26,6 772 39,9
632 47,7 679 35,7 726 29,9 773 44,5HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/208 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
633 48,9 680 31,8 727 34,8 774 47,5
634 50,3 681 27,1 728 37,8 775 50,9
635 51,6 682 22,8 729 40,2 776 54,1
636 52,6 683 21,1 730 41,6 777 56,3
778 58,1 827 37,1 876 72,7 925 64,1
779 59,8 828 38,9 877 71,3 926 62,7
780 61,1 829 41,4 878 70,4 927 62,0
781 62,1 830 44,0 879 70,0 928 61,3
782 62,8 831 46,3 880 70,0 929 60,9
783 63,3 832 47,7 881 69,0 930 60,5
784 63,6 833 48,2 882 68,0 931 60,2
785 64,0 834 48,7 883 68,0 932 59,8
786 64,7 835 49,3 884 68,0 933 59,4
787 65,2 836 49,8 885 68,1 934 58,6
788 65,3 837 50,2 886 68,4 935 57,5
789 65,3 838 50,9 887 68,6 936 56,6
790 65,4 839 51,8 888 68,7 937 56,0
791 65,7 840 52,5 889 68,5 938 55,5
792 66,0 841 53,3 890 68,1 939 55,0
793 65,6 842 54,5 891 67,3 940 54,4
794 63,5 843 55,7 892 66,2 941 54,1
795 59,7 844 56,5 893 64,8 942 54,0
796 54,6 845 56,8 894 63,6 943 53,9
797 49,3 846 57,0 895 62,6 944 53,9
798 44,9 847 57,2 896 62,1 945 54,0
799 42,3 848 57,7 897 61,9 946 54,2
800 41,4 849 58,7 898 61,9 947 55,0
801 41,3 850 60,1 899 61,8 948 55,8
802 42,1 851 61,1 900 61,5 949 56,2
803 44,7 852 61,7 901 60,9 950 56,1
804 48,4 853 62,3 902 59,7 951 55,1
805 51,4 854 62,9 903 54,6 952 52,7
806 52,7 855 63,3 904 49,3 953 48,4
807 53,0 856 63,4 905 44,9 954 43,1
808 52,5 857 63,5 906 42,3 955 37,8
809 51,3 858 64,5 907 41,4 956 32,5
810 49,7 859 65,8 908 41,3 957 27,2
811 47,4 860 66,8 909 42,1 958 25,1HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/209  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
812 43,7 861 67,4 910 44,7 959 26,0
813 39,7 862 68,8 911 48,4 960 29,3
814 35,5 863 71,1 912 51,4 961 34,6
815 31,1 864 72,3 913 52,7 962 40,4
816 26,3 865 72,8 914 54,0 963 45,3
817 21,9 866 73,4 915 57,0 964 49,0
818 18,0 867 74,6 916 58,1 965 51,1
819 17,0 868 76,0 917 59,2 966 52,1
820 18,0 869 76,6 918 59,0 967 52,2
821 21,4 870 76,5 919 59,1 968 52,1
822 24,8 871 76,2 920 59,5 969 51,7
823 27,9 872 75,8 921 60,5 970 50,9
824 30,8 873 75,4 922 62,3 971 49,2
825 33,0 874 74,8 923 63,9 972 45,9
826 35,1 875 73,9 924 65,1 973 40,6
974 35,3
975 30,0
976 24,7
977 19,3
978 16,0
979 13,2
980 10,7
981 8,8
982 7,2
983 5,5
984 3,2
985 1,1
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/210 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
A1/10. táblázat
WLTC, 3a. osztál yú ciklus, High 3a szak asz (a szak asz 1 022 másodpercnél kezdődik) 
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 023 0,0 1 070 29,0 1 117 66,2 1 164 52,6
1 024 0,0 1 071 32,0 1 118 65,8 1 165 54,5
1 025 0,0 1 072 34,8 1 119 64,7 1 166 56,6
1 026 0,0 1 073 37,7 1 120 63,6 1 167 58,3
1 027 0,8 1 074 40,8 1 121 62,9 1 168 60,0
1 028 3,6 1 075 43,2 1 122 62,4 1 169 61,5HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/211  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 029 8,6 1 076 46,0 1 123 61,7 1 170 63,1
1 030 14,6 1 077 48,0 1 124 60,1 1 171 64,3
1 031 20,0 1 078 50,7 1 125 57,3 1 172 65,7
1 032 24,4 1 079 52,0 1 126 55,8 1 173 67,1
1 033 28,2 1 080 54,5 1 127 50,5 1 174 68,3
1 034 31,7 1 081 55,9 1 128 45,2 1 175 69,7
1 035 35,0 1 082 57,4 1 129 40,1 1 176 70,6
1 036 37,6 1 083 58,1 1 130 36,2 1 177 71,6
1 037 39,7 1 084 58,4 1 131 32,9 1 178 72,6
1 038 41,5 1 085 58,8 1 132 29,8 1 179 73,5
1 039 43,6 1 086 58,8 1 133 26,6 1 180 74,2
1 040 46,0 1 087 58,6 1 134 23,0 1 181 74,9
1 041 48,4 1 088 58,7 1 135 19,4 1 182 75,6
1 042 50,5 1 089 58,8 1 136 16,3 1 183 76,3
1 043 51,9 1 090 58,8 1 137 14,6 1 184 77,1
1 044 52,6 1 091 58,8 1 138 14,2 1 185 77,9
1 045 52,8 1 092 59,1 1 139 14,3 1 186 78,5
1 046 52,9 1 093 60,1 1 140 14,6 1 187 79,0
1 047 53,1 1 094 61,7 1 141 15,1 1 188 79,7
1 048 53,3 1 095 63,0 1 142 16,4 1 189 80,3
1 049 53,1 1 096 63,7 1 143 19,1 1 190 81,0
1 050 52,3 1 097 63,9 1 144 22,5 1 191 81,6
1 051 50,7 1 098 63,5 1 145 24,4 1 192 82,4
1 052 48,8 1 099 62,3 1 146 24,8 1 193 82,9
1 053 46,5 1 100 60,3 1 147 22,7 1 194 83,4
1 054 43,8 1 101 58,9 1 148 17,4 1 195 83,8
1 055 40,3 1 102 58,4 1 149 13,8 1 196 84,2
1 056 36,0 1 103 58,8 1 150 12,0 1 197 84,7
1 057 30,7 1 104 60,2 1 151 12,0 1 198 85,2
1 058 25,4 1 105 62,3 1 152 12,0 1 199 85,6
1 059 21,0 1 106 63,9 1 153 13,9 1 200 86,3
1 060 16,7 1 107 64,5 1 154 17,7 1 201 86,8
1 061 13,4 1 108 64,4 1 155 22,8 1 202 87,4
1 062 12,0 1 109 63,5 1 156 27,3 1 203 88,0
1 063 12,1 1 110 62,0 1 157 31,2 1 204 88,3
1 064 12,8 1 111 61,2 1 158 35,2 1 205 88,7
1 065 15,6 1 112 61,3 1 159 39,4 1 206 89,0
1 066 19,9 1 113 61,7 1 160 42,5 1 207 89,3HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/212 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 067 23,4 1 114 62,0 1 161 45,4 1 208 89,8
1 068 24,6 1 115 64,6 1 162 48,2 1 209 90,2
1 069 27,0 1 116 66,0 1 163 50,3 1 210 90,6
1 211 91,0 1 260 95,7 1 309 75,9 1 358 68,2
1 212 91,3 1 261 95,5 1 310 76,0 1 359 66,1
1 213 91,6 1 262 95,3 1 311 76,0 1 360 63,8
1 214 91,9 1 263 95,2 1 312 76,1 1 361 61,6
1 215 92,2 1 264 95,0 1 313 76,3 1 362 60,2
1 216 92,8 1 265 94,9 1 314 76,5 1 363 59,8
1 217 93,1 1 266 94,7 1 315 76,6 1 364 60,4
1 218 93,3 1 267 94,5 1 316 76,8 1 365 61,8
1 219 93,5 1 268 94,4 1 317 77,1 1 366 62,6
1 220 93,7 1 269 94,4 1 318 77,1 1 367 62,7
1 221 93,9 1 270 94,3 1 319 77,2 1 368 61,9
1 222 94,0 1 271 94,3 1 320 77,2 1 369 60,0
1 223 94,1 1 272 94,1 1 321 77,6 1 370 58,4
1 224 94,3 1 273 93,9 1 322 78,0 1 371 57,8
1 225 94,4 1 274 93,4 1 323 78,4 1 372 57,8
1 226 94,6 1 275 92,8 1 324 78,8 1 373 57,8
1 227 94,7 1 276 92,0 1 325 79,2 1 374 57,3
1 228 94,8 1 277 91,3 1 326 80,3 1 375 56,2
1 229 95,0 1 278 90,6 1 327 80,8 1 376 54,3
1 230 95,1 1 279 90,0 1 328 81,0 1 377 50,8
1 231 95,3 1 280 89,3 1 329 81,0 1 378 45,5
1 232 95,4 1 281 88,7 1 330 81,0 1 379 40,2
1 233 95,6 1 282 88,1 1 331 81,0 1 380 34,9
1 234 95,7 1 283 87,4 1 332 81,0 1 381 29,6
1 235 95,8 1 284 86,7 1 333 80,9 1 382 28,7
1 236 96,0 1 285 86,0 1 334 80,6 1 383 29,3
1 237 96,1 1 286 85,3 1 335 80,3 1 384 30,5
1 238 96,3 1 287 84,7 1 336 80,0 1 385 31,7
1 239 96,4 1 288 84,1 1 337 79,9 1 386 32,9
1 240 96,6 1 289 83,5 1 338 79,8 1 387 35,0
1 241 96,8 1 290 82,9 1 339 79,8 1 388 38,0
1 242 97,0 1 291 82,3 1 340 79,8 1 389 40,5
1 243 97,2 1 292 81,7 1 341 79,9 1 390 42,7
1 244 97,3 1 293 81,1 1 342 80,0 1 391 45,8
1 245 97,4 1 294 80,5 1 343 80,4 1 392 47,5HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/213  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 246 97,4 1 295 79,9 1 344 80,8 1 393 48,9
1 247 97,4 1 296 79,4 1 345 81,2 1 394 49,4
1 248 97,4 1 297 79,1 1 346 81,5 1 395 49,4
1 249 97,3 1 298 78,8 1 347 81,6 1 396 49,2
1 250 97,3 1 299 78,5 1 348 81,6 1 397 48,7
1 251 97,3 1 300 78,2 1 349 81,4 1 398 47,9
1 252 97,3 1 301 77,9 1 350 80,7 1 399 46,9
1 253 97,2 1 302 77,6 1 351 79,6 1 400 45,6
1 254 97,1 1 303 77,3 1 352 78,2 1 401 44,2
1 255 97,0 1 304 77,0 1 353 76,8 1 402 42,7
1 256 96,9 1 305 76,7 1 354 75,3 1 403 40,7
1 257 96,7 1 306 76,0 1 355 73,8 1 404 37,1
1 258 96,4 1 307 76,0 1 356 72,1 1 405 33,9
1 259 96,1 1 308 76,0 1 357 70,2 1 406 30,6
1 407 28,6 1 456 0,0
1 408 27,3 1 457 0,0
1 409 27,2 1 458 0,0
1 410 27,5 1 459 0,0
1 411 27,4 1 460 0,0
1 412 27,1 1 461 0,0
1 413 26,7 1 462 0,0
1 414 26,8 1 463 0,0
1 415 28,2 1 464 0,0
1 416 31,1 1 465 0,0
1 417 34,8 1 466 0,0
1 418 38,4 1 467 0,0
1 419 40,9 1 468 0,0
1 420 41,7 1 469 0,0
1 421 40,9 1 470 0,0
1 422 38,3 1 471 0,0
1 423 35,3 1 472 0,0
1 424 34,3 1 473 0,0
1 425 34,6 1 474 0,0
1 426 36,3 1 475 0,0
1 427 39,5 1 476 0,0
1 428 41,8 1 477 0,0
1 429 42,5
1 430 41,9HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/214 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 431 40,1
1 432 36,6
1 433 31,3
1 434 26,0
1 435 20,6
1 436 19,1
1 437 19,7
1 438 21,1
1 439 22,0
1 440 22,1
1 441 21,4
1 442 19,6
1 443 18,3
1 444 18,0
1 445 18,3
1 446 18,5
1 447 17,9
1 448 15,0
1 449 9,9
1 450 4,6
1 451 1,2
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
A1/11. táblázat
WLTC, 3b. osztályú ciklus, High 3b szak asz (a szakasz 1 022 másodpercnél kezdődik) 
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 023 0,0 1 070 26,4 1 117 69,7 1 164 52,6
1 024 0,0 1 071 28,8 1 118 69,3 1 165 54,5
1 025 0,0 1 072 31,8 1 119 68,1 1 166 56,6
1 026 0,0 1 073 35,3 1 120 66,9 1 167 58,3
1 027 0,8 1 074 39,5 1 121 66,2 1 168 60,0
1 028 3,6 1 075 44,5 1 122 65,7 1 169 61,5
1 029 8,6 1 076 49,3 1 123 64,9 1 170 63,1HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/215  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 030 14,6 1 077 53,3 1 124 63,2 1 171 64,3
1 031 20,0 1 078 56,4 1 125 60,3 1 172 65,7
1 032 24,4 1 079 58,9 1 126 55,8 1 173 67,1
1 033 28,2 1 080 61,2 1 127 50,5 1 174 68,3
1 034 31,7 1 081 62,6 1 128 45,2 1 175 69,7
1 035 35,0 1 082 63,0 1 129 40,1 1 176 70,6
1 036 37,6 1 083 62,5 1 130 36,2 1 177 71,6
1 037 39,7 1 084 60,9 1 131 32,9 1 178 72,6
1 038 41,5 1 085 59,3 1 132 29,8 1 179 73,5
1 039 43,6 1 086 58,6 1 133 26,6 1 180 74,2
1 040 46,0 1 087 58,6 1 134 23,0 1 181 74,9
1 041 48,4 1 088 58,7 1 135 19,4 1 182 75,6
1 042 50,5 1 089 58,8 1 136 16,3 1 183 76,3
1 043 51,9 1 090 58,8 1 137 14,6 1 184 77,1
1 044 52,6 1 091 58,8 1 138 14,2 1 185 77,9
1 045 52,8 1 092 59,1 1 139 14,3 1 186 78,5
1 046 52,9 1 093 60,1 1 140 14,6 1 187 79,0
1 047 53,1 1 094 61,7 1 141 15,1 1 188 79,7
1 048 53,3 1 095 63,0 1 142 16,4 1 189 80,3
1 049 53,1 1 096 63,7 1 143 19,1 1 190 81,0
1 050 52,3 1 097 63,9 1 144 22,5 1 191 81,6
1 051 50,7 1 098 63,5 1 145 24,4 1 192 82,4
1 052 48,8 1 099 62,3 1 146 24,8 1 193 82,9
1 053 46,5 1 100 60,3 1 147 22,7 1 194 83,4
1 054 43,8 1 101 58,9 1 148 17,4 1 195 83,8
1 055 40,3 1 102 58,4 1 149 13,8 1 196 84,2
1 056 36,0 1 103 58,8 1 150 12,0 1 197 84,7
1 057 30,7 1 104 60,2 1 151 12,0 1 198 85,2
1 058 25,4 1 105 62,3 1 152 12,0 1 199 85,6
1 059 21,0 1 106 63,9 1 153 13,9 1 200 86,3
1 060 16,7 1 107 64,5 1 154 17,7 1 201 86,8
1 061 13,4 1 108 64,4 1 155 22,8 1 202 87,4
1 062 12,0 1 109 63,5 1 156 27,3 1 203 88,0
1 063 12,1 1 110 62,0 1 157 31,2 1 204 88,3
1 064 12,8 1 111 61,2 1 158 35,2 1 205 88,7
1 065 15,6 1 112 61,3 1 159 39,4 1 206 89,0
1 066 19,9 1 113 62,6 1 160 42,5 1 207 89,3
1 067 23,4 1 114 65,3 1 161 45,4 1 208 89,8HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/216 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 068 24,6 1 115 68,0 1 162 48,2 1 209 90,2
1 069 25,2 1 116 69,4 1 163 50,3 1 210 90,6
1 211 91,0 1 260 95,7 1 309 75,9 1 358 68,2
1 212 91,3 1 261 95,5 1 310 75,9 1 359 66,1
1 213 91,6 1 262 95,3 1 311 75,8 1 360 63,8
1 214 91,9 1 263 95,2 1 312 75,7 1 361 61,6
1 215 92,2 1 264 95,0 1 313 75,5 1 362 60,2
1 216 92,8 1 265 94,9 1 314 75,2 1 363 59,8
1 217 93,1 1 266 94,7 1 315 75,0 1 364 60,4
1 218 93,3 1 267 94,5 1 316 74,7 1 365 61,8
1 219 93,5 1 268 94,4 1 317 74,1 1 366 62,6
1 220 93,7 1 269 94,4 1 318 73,7 1 367 62,7
1 221 93,9 1 270 94,3 1 319 73,3 1 368 61,9
1 222 94,0 1 271 94,3 1 320 73,5 1 369 60,0
1 223 94,1 1 272 94,1 1 321 74,0 1 370 58,4
1 224 94,3 1 273 93,9 1 322 74,9 1 371 57,8
1 225 94,4 1 274 93,4 1 323 76,1 1 372 57,8
1 226 94,6 1 275 92,8 1 324 77,7 1 373 57,8
1 227 94,7 1 276 92,0 1 325 79,2 1 374 57,3
1 228 94,8 1 277 91,3 1 326 80,3 1 375 56,2
1 229 95,0 1 278 90,6 1 327 80,8 1 376 54,3
1 230 95,1 1 279 90,0 1 328 81,0 1 377 50,8
1 231 95,3 1 280 89,3 1 329 81,0 1 378 45,5
1 232 95,4 1 281 88,7 1 330 81,0 1 379 40,2
1 233 95,6 1 282 88,1 1 331 81,0 1 380 34,9
1 234 95,7 1 283 87,4 1 332 81,0 1 381 29,6
1 235 95,8 1 284 86,7 1 333 80,9 1 382 27,3
1 236 96,0 1 285 86,0 1 334 80,6 1 383 29,3
1 237 96,1 1 286 85,3 1 335 80,3 1 384 32,9
1 238 96,3 1 287 84,7 1 336 80,0 1 385 35,6
1 239 96,4 1 288 84,1 1 337 79,9 1 386 36,7
1 240 96,6 1 289 83,5 1 338 79,8 1 387 37,6
1 241 96,8 1 290 82,9 1 339 79,8 1 388 39,4
1 242 97,0 1 291 82,3 1 340 79,8 1 389 42,5
1 243 97,2 1 292 81,7 1 341 79,9 1 390 46,5
1 244 97,3 1 293 81,1 1 342 80,0 1 391 50,2
1 245 97,4 1 294 80,5 1 343 80,4 1 392 52,8
1 246 97,4 1 295 79,9 1 344 80,8 1 393 54,3HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/217  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 247 97,4 1 296 79,4 1 345 81,2 1 394 54,9
1 248 97,4 1 297 79,1 1 346 81,5 1 395 54,9
1 249 97,3 1 298 78,8 1 347 81,6 1 396 54,7
1 250 97,3 1 299 78,5 1 348 81,6 1 397 54,1
1 251 97,3 1 300 78,2 1 349 81,4 1 398 53,2
1 252 97,3 1 301 77,9 1 350 80,7 1 399 52,1
1 253 97,2 1 302 77,6 1 351 79,6 1 400 50,7
1 254 97,1 1 303 77,3 1 352 78,2 1 401 49,1
1 255 97,0 1 304 77,0 1 353 76,8 1 402 47,4
1 256 96,9 1 305 76,7 1 354 75,3 1 403 45,2
1 257 96,7 1 306 76,0 1 355 73,8 1 404 41,8
1 258 96,4 1 307 76,0 1 356 72,1 1 405 36,5
1 259 96,1 1 308 76,0 1 357 70,2 1 406 31,2
1 407 27,6 1 456 0,0
1 408 26,9 1 457 0,0
1 409 27,3 1 458 0,0
1 410 27,5 1 459 0,0
1 411 27,4 1 460 0,0
1 412 27,1 1 461 0,0
1 413 26,7 1 462 0,0
1 414 26,8 1 463 0,0
1 415 28,2 1 464 0,0
1 416 31,1 1 465 0,0
1 417 34,8 1 466 0,0
1 418 38,4 1 467 0,0
1 419 40,9 1 468 0,0
1 420 41,7 1 469 0,0
1 421 40,9 1 470 0,0
1 422 38,3 1 471 0,0
1 423 35,3 1 472 0,0
1 424 34,3 1 473 0,0
1 425 34,6 1 474 0,0
1 426 36,3 1 475 0,0
1 427 39,5 1 476 0,0
1 428 41,8 1 477 0,0
1 429 42,5
1 430 41,9
1 431 40,1HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/218 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 432 36,6
1 433 31,3
1 434 26,0
1 435 20,6
1 436 19,1
1 437 19,7
1 438 21,1
1 439 22,0
1 440 22,1
1 441 21,4
1 442 19,6
1 443 18,3
1 444 18,0
1 445 18,3
1 446 18,5
1 447 17,9
1 448 15,0
1 449 9,9
1 450 4,6
1 451 1,2
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
A1/12. táblázat
Ez a táblázat kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik . 
WLTC, 3. osztályú ciklus, Extra High 3 szak asz (a szak asz 1477 másodpercnél kezdő dik) 
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 478 0,0 1 525 72,5 1 572 120,7 1 619 113,0
1 479 2,2 1 526 70,8 1 573 121,8 1 620 114,1
1 480 4,4 1 527 68,6 1 574 122,6 1 621 115,1
1 481 6,3 1 528 66,2 1 575 123,2 1 622 115,9
1 482 7,9 1 529 64,0 1 576 123,6 1 623 116,5
1 483 9,2 1 530 62,2 1 577 123,7 1 624 116,7
1 484 10,4 1 531 60,9 1 578 123,6 1 625 116,6HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/219  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 485 11,5 1 532 60,2 1 579 123,3 1 626 116,2
1 486 12,9 1 533 60,0 1 580 123,0 1 627 115,2
1 487 14,7 1 534 60,4 1 581 122,5 1 628 113,8
1 488 17,0 1 535 61,4 1 582 122,1 1 629 112,0
1 489 19,8 1 536 63,2 1 583 121,5 1 630 110,1
1 490 23,1 1 537 65,6 1 584 120,8 1 631 108,3
1 491 26,7 1 538 68,4 1 585 120,0 1 632 107,0
1 492 30,5 1 539 71,6 1 586 119,1 1 633 106,1
1 493 34,1 1 540 74,9 1 587 118,1 1 634 105,8
1 494 37,5 1 541 78,4 1 588 117,1 1 635 105,7
1 495 40,6 1 542 81,8 1 589 116,2 1 636 105,7
1 496 43,3 1 543 84,9 1 590 115,5 1 637 105,6
1 497 45,7 1 544 87,4 1 591 114,9 1 638 105,3
1 498 47,7 1 545 89,0 1 592 114,5 1 639 104,9
1 499 49,3 1 546 90,0 1 593 114,1 1 640 104,4
1 500 50,5 1 547 90,6 1 594 113,9 1 641 104,0
1 501 51,3 1 548 91,0 1 595 113,7 1 642 103,8
1 502 52,1 1 549 91,5 1 596 113,3 1 643 103,9
1 503 52,7 1 550 92,0 1 597 112,9 1 644 104,4
1 504 53,4 1 551 92,7 1 598 112,2 1 645 105,1
1 505 54,0 1 552 93,4 1 599 111,4 1 646 106,1
1 506 54,5 1 553 94,2 1 600 110,5 1 647 107,2
1 507 55,0 1 554 94,9 1 601 109,5 1 648 108,5
1 508 55,6 1 555 95,7 1 602 108,5 1 649 109,9
1 509 56,3 1 556 96,6 1 603 107,7 1 650 111,3
1 510 57,2 1 557 97,7 1 604 107,1 1 651 112,7
1 511 58,5 1 558 98,9 1 605 106,6 1 652 113,9
1 512 60,2 1 559 100,4 1 606 106,4 1 653 115,0
1 513 62,3 1 560 102,0 1 607 106,2 1 654 116,0
1 514 64,7 1 561 103,6 1 608 106,2 1 655 116,8
1 515 67,1 1 562 105,2 1 609 106,2 1 656 117,6
1 516 69,2 1 563 106,8 1 610 106,4 1 657 118,4
1 517 70,7 1 564 108,5 1 611 106,5 1 658 119,2
1 518 71,9 1 565 110,2 1 612 106,8 1 659 120,0
1 519 72,7 1 566 111,9 1 613 107,2 1 660 120,8
1 520 73,4 1 567 113,7 1 614 107,8 1 661 121,6
1 521 73,8 1 568 115,3 1 615 108,5 1 662 122,3
1 522 74,1 1 569 116,8 1 616 109,4 1 663 123,1HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/220 2021.11.26.  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 523 74,0 1 570 118,2 1 617 110,5 1 664 123,8
1 524 73,6 1 571 119,5 1 618 111,7 1 665 124,4
1 666 125,0 1 715 127,7 1 764 82,0
1 667 125,4 1 716 128,1 1 765 81,3
1 668 125,8 1 717 128,5 1 766 80,4
1 669 126,1 1 718 129,0 1 767 79,1
1 670 126,4 1 719 129,5 1 768 77,4
1 671 126,6 1 720 130,1 1 769 75,1
1 672 126,7 1 721 130,6 1 770 72,3
1 673 126,8 1 722 131,0 1 771 69,1
1 674 126,9 1 723 131,2 1 772 65,9
1 675 126,9 1 724 131,3 1 773 62,7
1 676 126,9 1 725 131,2 1 774 59,7
1 677 126,8 1 726 130,7 1 775 57,0
1 678 126,6 1 727 129,8 1 776 54,6
1 679 126,3 1 728 128,4 1 777 52,2
1 680 126,0 1 729 126,5 1 778 49,7
1 681 125,7 1 730 124,1 1 779 46,8
1 682 125,6 1 731 121,6 1 780 43,5
1 683 125,6 1 732 119,0 1 781 39,9
1 684 125,8 1 733 116,5 1 782 36,4
1 685 126,2 1 734 114,1 1 783 33,2
1 686 126,6 1 735 111,8 1 784 30,5
1 687 127,0 1 736 109,5 1 785 28,3
1 688 127,4 1 737 107,1 1 786 26,3
1 689 127,6 1 738 104,8 1 787 24,4
1 690 127,8 1 739 102,5 1 788 22,5
1 691 127,9 1 740 100,4 1 789 20,5
1 692 128,0 1 741 98,6 1 790 18,2
1 693 128,1 1 742 97,2 1 791 15,5
1 694 128,2 1 743 95,9 1 792 12,3
1 695 128,3 1 744 94,8 1 793 8,7
1 696 128,4 1 745 93,8 1 794 5,2
1 697 128,5 1 746 92,8 1 795 0,0
1 698 128,6 1 747 91,8 1 796 0,0
1 699 128,6 1 748 91,0 1 797 0,0
1 700 128,5 1 749 90,2 1 798 0,0
1 701 128,3 1 750 89,6 1 799 0,0HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/221  
Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)Idő (s)Sebesség  
(km/h)
1 702 128,1 1 751 89,1 1 800 0,0
1 703 127,9 1 752 88,6
1 704 127,6 1 753 88,1
1 705 127,4 1 754 87,6
1 706 127,2 1 755 87,1
1 707 127,0 1 756 86,6
1 708 126,9 1 757 86,1
1 709 126,8 1 758 85,5
1 710 126,7 1 759 85,0
1 711 126,8 1 760 84,4
1 712 126,9 1 761 83,8
1 713 127,1 1 762 83,2
1 714 127,4 1 763 82,6
7. CIKLU SAZONOSÍT ÁS
Az A1/13. táblázat felsorolja a jármű sebesség értékeinek a ciklus szakaszaira és a teljes ciklusra vonatk ozó 
ellenőrzőösszege it, annak ellenőrzésére, hogy a megf elelő ciklusváltozat került-e kiválasztásra, illetve a 
megf elelő ciklus került-e végreha jtásra a próbapad operációs rendszerében.
A1/13. táblázat
A táblázatban az Extra High szak aszra vonatk ozó ellenőrzőösszegek kizárólag az 1A. szint esetében 
alkalmazandók 
1 Hz-es ellenőrzőösszegek 
Ciklus osztálya Ciklus szakaszaA járműsebességek 1 Hz-es 
célér tékeinek ellenőrzőösszege
1. osztályLow (alacsony) 11 988,4
Medium (közepes) 17 162,8
Low (alacsony) 11 988,4
Összesen 41 139,6
2. osztályLow (alacsony) 11 162,2
Medium (közepes) 17 054,3
High (nagy) 24 450,6
Extra High (extranagy) 28 869,8
Összesen 81 536,9
3a. osztályLow (alacsony) 11 140,3
Medium (közepes) 16 995,7
High (nagy) 25 646,0
Extra High (extranagy) 29 714,9
Összesen 83 496,9HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/222 2021.11.26.  
3b. osztályLow (alacsony) 11 140,3
Medium (közepes) 17 121,2
High (nagy) 25 782,2
Extra High (extranagy) 29 714,9
Összesen 83 758,6
8. CIKLU SMÓDOSÍT ÁS
Ez a szakasz nem vonatk ozik a külső feltölt ésű hibr id elektromos járművekre, a nem külső feltölt ésű hibr id 
elektromos járművekre és a nem külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművekre.
8.1. Általános megjegyzések
Végreha jthatósági problémák léphetnek fel olyan járművek esetében, amelyek teljesítmény-t ömeg hányadosa az 
1. és 2. osztályú, illetve a 2. és a 3. osztályú járművek közötti határ vonalhoz közeli, valamint a nagy on kis 
teljesítmény ű 1. osztályú járművek esetében.
Tekintve, hogy ezek a problémák főleg a nagy járműsebesség és nagy gyorsulások kombinációját tartalmazó 
ciklusszakaszokhoz köthetők, nem pedig a ciklus legnagy obb sebesség éhez, a végrehajthat óság javítása 
érdek ében a redukálási eljárás alkalmazandó.
8.2. Ez a szakasz a ciklusprofil redukálási eljárással történő módosításának módszerét ismer teti. A 8.2.1–8.2.3. 
szakasz szer int kiszámított módosított járműsebesség-ér tékeket ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int az utol só 
lépésben egy tizedesjegyre kell kerekíteni.
8.2.1. Redukálási eljárás 1. osztályú ciklusok esetében
Az A1/14. ábrán egy példa látható a WLTC ciklus redukált, közepes sebességű szakaszára az 1. osztályú 
járművek esetében.
A1/14. ábra
A WLTC ciklus redukált, közepes sebességű szak asza 1. osztályú járműv eknél
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/223  
Az 1. osztályú ciklus esetében a redukált időszak a 651. másodperc és a 906. másodperc közötti időszak. Ebben 
az időszakban a gyorsulás az eredeti ciklusban az alábbi egyenlet segítség ével számítható ki:
aorigi¼viþ1 – v i
3:6
ahol:
vi a jármű sebesség e (km/h);
i az idő a 651. másodperc és a 906. másodperc között.
A redukálás először a 651. másodperc és a 848. másodperc közötti időszakban kerül alkalmazásra. A redukált 
sebességg örbe ezt követően az alábbi egyenlett el kerül kiszámításra:
vdsciþ1¼vdsciþaorigi×ð1 – f dscÞ×3:6
ahol i¼651ÄOs847kÐzÐtt
Ha i¼651 ,vdsci¼vorigi.
Annak érdekében, hogy a jármű sebesség e a 907. másodpercben az eredetivel megegy ező értékű legye n, a 
lassulásra vonatk ozóan ki kell számítani egy korrekciós tényezőt az alábbi egyenlett el:
fcorr dec¼vdsc 848 – 36,7
vorig 848 –   – 36,7
ahol 36,7 km/h az eredeti járműsebesség a 907. másodpercben.
A 849. másodperc és a 906. másodperc közötti redukált járműsebesség ezt követően az alábbi egyenlett el 
számíthat ó ki:
vdsci¼vdsci – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3,6
ahol i¼849ÄOs906kÐzÐtt .
8.2.2. Redukálási eljárás 2. osztályú ciklusok esetében
Ez a szakasz kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik.
Tekintve, hogy a végrehajthat ósági problémák kizárólag a 2. osztályú és a 3. osztályú ciklusok extranagy 
sebességű szakaszaival kapcsolatosak, a redukálás az extranagy sebességű szakaszoknak azokra az időszakaira 
vonatk ozik, ahol a végreha jthatósági problémák felmerülésére lehet számítani (lásd az A1/15. és az 
A1/16. ábrát).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/224 2021.11.26.  
A1/15. ábra
A WLTC cikus reduká lt, extranagy sebességű szak asza 2. osztályú járműv ek esetében
A 2. osztályú ciklus esetében a redukálási időszak az 1 520 . másodperc és az 1 742 . másodperc közötti időszak. 
Ebben az időszakban a gyorsulás az eredeti ciklusban az alábbi egyenlet segítségével számíthat ó ki:
aorigi¼viþ1 – v i
3,6
ahol:
vi a jármű sebesség e (km/h);
i az idő az 1 520 . másodperc és az 1 742 . másodperc között.
A redukálás először az 1 520 . másodperc és az 1 725 . másodperc közötti időszakban kerül alkalmazásra. Az 
1 725 . másodperc az az időpont, amik or a jármű eléri az extranagy sebességű szakasz legnagy obb sebesség ét. A 
redukált sebességgör be ezt követően az alábbi egyenlett el kerül kiszámításra:
vdsc iþ1¼vdsc iþaorigi×ð1 – f dscÞ×3,6
ahol i¼1520ÄO1724 .között.
Ha i¼1520 ,vdsci¼vorigi.
Annak érdeké ben, hogy a jármű sebessége az 1 743 . másodpercben az eredetivel megeg yező értékű legyen, a 
lassulásra vonatk ozóan ki kell számítani egy korrekciós tényezőt az alábbi egyenlett el:
fcorr dec¼vdsc 1725  – 90,4
vorig 1725  – 90,4
90,4 km/h az eredeti járműsebesség az 1 743 . másodpercben.
Az 1 726 . másodperc és az 1 742 . másodperc közötti redukált járműsebesség ezt követően az alábbi egyenlett el 
számíthat ó ki:
vdsci¼vdsci – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3,6HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/225  
ahol i¼1726ÄOs1742kÐzÐtt .
8.2.3. Redukálási eljárás 3. osztályú ciklusok esetében
Ez a szakasz kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik.
Az A1/16. ábrán láthat ó egy példa a WLTC redukált extranagy sebességű szakaszára a 3. osztályú járművek 
esetében.
A1/16. ábra
A WLTC ciklus redukált, extranagy sebességű szak asza 3. oszt ályú járműv ek esetében
A 3. osztályú ciklus esetében a redukálási időszak az 1 533 . másodperc és az 1 762 . másodperc közötti időszak. 
Ebben az időszakban a gyorsulás az eredeti ciklusban az alábbi egyenlet segítségével számíthat ó ki:
aorigi¼viþ1 – v i
3,6
ahol:
vi a jármű sebesség e (km/h);
i az idő az 1 533 . másodperc és az 1 762 . másodperc között.
A redukálás először az 1 533 . másodperc és az 1 724 . másodperc közötti időszakban kerül alkalmazásra. Az 
1 724 . másodperc az az időpont, amik or a jármű eléri az extranagy sebességű szakasz legnagy obb sebesség ét. A 
redukált sebességgör be ezt követően az alábbi egyenlett el kerül kiszámításra:
vdsciþ1¼vdsciþaorigi×ð1 – f dscÞ×3,6
ahol i¼1533ÄOs1723 között.
Ha i¼1533 ,vdsci¼vorigi.
Annak érdekében, hogy a jármű sebessége az 1763. másodpercben az eredetivel megeg yező értékű legye n, a 
lassulásra vonatk ozóan ki kell számítani egy korrekciós tényezőt az alábbi egyenlett el:
fcorr dec¼vdsc 1724  – 82,6
vorig 1724  – 82,6HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/226 2021.11.26.  
82,6 km/h az eredeti járműsebesség az 1 763 . másodpercben.
Az 1 725 . másodperc és az 1 762 . másodperc közötti redukált járműsebesség ezt követően az alábbi egyenlett el 
számíthat ó ki:
vdsc i¼vdsc i – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3,6
ahol i¼1725ÄOs1762kÐzÐtt .
8.3. A redukálási tényező meghatározása (adott esetben)
Az fdsc redukálási tényező a redukálás alkalmazását igén ylő ciklusszakaszokhoz szükséges legnagy obb 
teljesítmény és a jármű rmax névleges teljesítmény e Prated hányadosának függvény e.
A legnagy obb szük séges Preq, max, i teljesítmény (kW) egy adott i időhöz és a ciklusgörbé n belül hozzá tartozó vi 
járműsebességhez kapcsolódik , és az alábbi egyenlett el számíthat ó ki:
Preq,max,i ¼�
ðf0×viÞþðf 1×v2
iÞþðf 2×v3
iÞþð1:03×TM×v i×aiÞ�
3600
ahol:
f0, f1, f2 a vonatk ozó kigur ulási menet ellenállási együtthatók (N, N/(km/h), illetve N/(km/h)2);
TM a vonatk ozó vizsgálati töme g (kg);
vi az i időpontbeli sebesség (km/h);
ai az i időpontbeli gyorsulás (m/s2).
Az a ciklusbeli i időpont, amik or a legnagy obb teljesítmény vagy a legnagy obb teljesítményhez közeli teljesítmé ­
nyértékek szükségesek: az 1. osztályú ciklus esetében a 764. másodperc, a 2. osztályú ciklus esetében az 
1 574 . másodperc, a 3. osztályú ciklus esetében pedig az 1 566 . másodperc.
Az adott időpont okhoz tartozó vi, járműsebesség-ér tékek és ai gyorsulásér tékek az alábbiak:
vi¼61,4 km/h, ai¼0,22 m/s2 az 1. osztály esetében;
vi¼109,9 km/h, ai¼0,36 m/s2 a 2. osztály esetében;
vi¼111,9 km/h, ai¼0,50 m/s2 a 3. osztály esetében.
rmax értékét az alábbi egyenlet segítség ével kell kiszámítani:
rmax¼Preq,max,i
Prated
Az fdsc redukálási tényező az alábbi egyenlet ek segítség ével számítható ki:
ha rmax<r0, akkor fdsc¼0
és nem kell redukálást alkalmazni.
Ha rmax≥r0, akkor fdsc¼a1×rmaxþb1.
Az r0, a1 és b1 számítási paraméterek/együtthat ók az alábbiak:
1. osz­
tályr0¼0,978 ,a1¼0,680 ,b1¼ – 0,665
2. osz­
tályr0¼0,866 ,a1¼0,606 ,b1¼ – 0,525 .
3. osz­
tályr0¼0,867 ,a1¼0,588 b1¼ – 0,510 .
Az így kapott fdsc eredmén yt ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int három tizedesjegyre kell kerekíteni, és csak 
akkor alkalmazandó, ha meghaladja a 0,010-et.
A következő adat okat kell rögzíteni:
a)fdsc;
b)vmax;
c)dcycle (megtett távolság ), m.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/227  
A távolságot az alábbi egyenlet segítségé vel kell kiszámítani:
dcycle =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3,6×ðt i – t i – 1ÞÞ, ahol
i = tstar t + 1 és tend közötti
tstar t az az idő, amik or az alkalmazandó vizsgálati ciklus megkezdődik (lásd e melléklet 3. szakaszát), s;
tend az az idő, amik or az alkalmazandó vizsgálati ciklus befejeződik (lásd e melléklet 3. szakaszát), s.
8.4. További követ elmény ek (adott esetben)
A vizsgálati tömeg és a menet ellenállási együtthatók tekintet ében eltérő jármű-k onfigurációk esetében a 
redukálást egyedileg kell alkalmazni.
Ha a redukálás alkalmazását követően a jármű végsebessége kisebb, mint a ciklushoz tartozó legnagy obb 
sebesség, akkor az e melléklet 9. szakaszában ismer tetett eljárást kell alkalmazni az alkalmazandó ciklussal.
Ha a jármű nem tudja a tűréseken belül követni a megf elelő ciklus sebességgör béjét a végsebességé nél 
alacson yabb sebesség eknél, akkor ezekben az időszak okban a gázpedált teljesen leny omv a kell vezetni. Ezekben 
az üzemelt etési időszak okban megen gedett ek a sebességg örbétől való eltérések .
9. Ciklusmódosítások az e melléklet előző szakaszaiban meghatározott ciklus legnagy obb sebesség énél 
alacson yabb végsebességű járművek esetében
9.1. Általános megjegyzések
E szakasz azon járművekre vonatk ozik, amelyek műszakilag képes ek az e melléklet 1. szakaszában 
meghatározott alkalmazandó ciklus (alapciklus) sebességg örbéjét a végsebességüknél alacson yabb sebesség eken 
végreha jtani, de végsebességük egyé b okokból kifolyólag az alapciklus maximális sebességénél alacsonyabb 
értékre korlátozódik. E szakasz alkalmazásában az 1. szakaszban alkalmazandó ciklus megnevezése „alapciklus” 
és ezt kell használni a leszabály ozott sebességű ciklus meghatározásához.
Azokban az esetekben, ha az e melléklet 8.2. szakasza szer inti redukálást alkalmazzák, a redukált ciklust kell 
alapciklusk ént használni.
Az alapciklus legnagy obb megen gedett sebessége vmax,cycle .
A jármű végsebesség ére a jármű vcap leszabály ozott sebesség eként kell hivatk ozni.
Ha a vcap értéket egy 3b. osztályú járműre alkalmazzák, az e melléklet 3.3.2. szakaszában meghatározott 3b. 
osztályú ciklust kell alapciklusk ént használni. Ezt akkor is alkalmazni kell, ha vcap alacsonyabb, mint 120 km/h.
A vcap alkalmazásának eseteiben az alapciklust az e melléklet 9.2. szakaszában ismer tetettek szer int módosítani 
kell, hogy a leszabály ozott sebességű ciklus ciklustáv olsága megegy ezzen az alapcikluséval.
9.2. Kalibrálási lépések
9.2.1. A távolságkülönbség meghatározása ciklusszakaszonként
Ki kell számítani egy leszabály ozott sebességű átmeneti ciklust, ehhez a jármű valamenny i olyan vi 
sebességmintája hely ett a vcap értéket kell alkalmazni, ahol vi > vcap.
9.2.1.1. Ha vcap < vmax,medium , akkor az alapciklus közepes sebességű szakaszához tartozó dbase,medium távolságot és a 
leszabály ozott sebességű átmeneti ciklushoz tartozó dcap,medium távolságot mindkét ciklus esetében az alábbi 
egyenlettel kell kiszámítani:
dmedium =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1ÞÞ, ahol i = 590 és 1 022 közötti
ahol:
vmax,medium a jármű végsebessége a közepes sebességű szakaszban, 1. osztályú ciklus esetében az A1/2. táblázat 
szer int, 2. osztályú ciklus esetében az A1/4. táblázat szer int, 3a. osztályú ciklus esetében az A1/8. táblázat 
szer int és 3b. osztályú ciklus esetében az A1/9. táblázat szer int.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/228 2021.11.26.  
9.2.1.2. Ha vcap < vmax,high , akkor az alapciklus nagy sebességű szakaszaihoz tartozó dbase,high távolságokat és a 
leszabály ozott sebességű átmeneti ciklushoz tartozó dcap,high távolságot mindkét ciklus esetében az alábbi 
egyenlettel kell kiszámítani:
dhigh =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3,6×ðt i – t i – 1ÞÞ, ahol i = 1 023 és 1 477 közötti
vmax,high a jármű végsebessége a nagy sebességű szakaszban – 2. osztályú ciklus esetében az A1/5. táblázat 
szer int, 3a. osztályú ciklus esetében az A1/10. táblázat szer int és 3b. osztályú ciklus esetében az 
A1/11. táblázat szer int.
9.2.1.3. Ez a szakasz kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik.
Az alapciklus extranagy sebességű szakaszához tartozó dbase,exhigh távolságot és a leszabály ozott sebességű 
átmeneti ciklushoz tartozó dcap,exhigh távolságot mindk ét ciklus extranagy sebességű szakasza esetében az alábbi 
egyenlettel kell kiszámítani:
dexhigh =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3,6×ðt i – t i – 1ÞÞ, ahol i = 1 478 és 1 800 közötti
9.2.2. A leszabály ozott sebességű átmeneti ciklushoz a távolságkülönbségek kompen zálása érdekéb en hozzáadandó 
időszak ok meghatározása
Az alapciklus és a leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus közötti távolságkülönbség kompenzálása érdekében 
a vi = vcap jellemzővel rendelkező időszak okat hozzá kell adni a leszabály ozott sebességű átmeneti szakaszhoz az 
e melléklet 9.2.2.1–9.2.2.3. szakaszában ismer tetett módon.
9.2.2.1. Kiegés zítő időszak a közepes sebességű szakasz esetében
Ha vcap < vmax,medium , akkor az alábbi egyenlett el kiszámít ott kieg észítő időszakkal kell meghosszabbítani a 
leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus közepes sebességű szakaszát :
Δtmedium =ðdbase,medium  – d cap,medium Þ
Vcap×3,6
A leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus közepes sebességű szakaszához hozzáadandó, vi = vcap jellemzővel 
rendelk ező időminták nadd,medium darabszáma megeg yezik a Δtmedium -nak az ezen előírás 6.1.8. szakasza 
értelmében a legk özelebbi egész számra kerekít ett értékével.
9.2.2.2. Kiegés zítő időszak a nagy sebességű szakasz esetében
Ha vcap < vmax,high, akkor az alábbi egyenlett el kiszámít ott kiegés zítő időszakkal kell meghosszabbítani a 
leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus nagy sebességű szakaszait:
Δthigh =ðdbase,high  – d cap,high Þ
Vcap×3,6
A leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus nagy sebességű szakaszához hozzáadandó, vi = vcap jellemzővel 
rendelk ező időminták nadd,high darabszáma megeg yezik a Δthigh-nak az ezen előírás 6.1.8. szakasza értelmében a 
legk özelebbi egész számra kerekített értékével.
9.2.2.3. Ez a szakasz kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik.
A leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus extranagy sebességű szakaszához hozzáadandó időszak ot az alábbi 
egyenlettel kell kiszámítani:
Δtexhigh =ðdbase,exhigh  – d cap,exhigh Þ
Vcap×3,6
A leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus extranagy sebességű szakaszához hozzáadandó, vi = vcap jellemzővel 
rendelk ező időminták nadd,exhigh darabszáma megegy ezik a Δtexhigh -nak az ezen előírás 6.1.8. szakasza értelmében 
a legk özelebbi egész számra kerekít ett értékével.
9.2.3. A leszabály ozott sebességű véglege s ciklus felépítése
9.2.3.1. 1. osztályú ciklusHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/229  
A leszabály ozott sebességű véglege s ciklus első részét a leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus járműsebesség- 
görbéje alkotja, egészen a közepes sebességű szakasz utol só olyan mintájáig, ahol v = vcap. Ennek a mintának az 
időpontja tmedium .
Ezt követően nadd,medium darab, vi = vcap jellemzővel rendelkező mintát kell hozzáadni úgy, hogy az utol só minta 
időpontja (tmedium + nadd,medium ) legyen.
A leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus közepes sebességű szakaszának fennmaradó, az alapciklus azonos 
részével megeg yező részét ezt követ ően kell hozzáadni úgy, hogy az utolsó minta időpontja (1 022 + nadd, 
medium ) legy en.
9.2.3.2. 2. és 3. osztályú ciklus
9.2.3.2.1. vcap < vmax,medium
A leszabály ozott sebességű véglege s ciklus első részét a leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus járműsebesség- 
görbéje alkotja, egészen a közepes sebességű szakasz utol só olyan mintájáig, ahol v = vcap. Ennek a mintának az 
időpontja tmedium .
Ezt követően nadd,medium darab, vi = vcap jellemzővel rendelkező mintát kell hozzáadni úgy, hogy az utol só minta 
időpontja (tmedium + nadd,medium ) legyen.
A leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus közepes sebességű szakaszának fennmaradó, az alapciklus azonos 
részével megeg yező részét ezt követ ően kell hozzáadni úgy, hogy az utolsó minta időpontja (1 022 + nadd, 
medium ) legy en.
A követk ező lépésben a leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus nagy sebességű szakaszának első részét kell 
hozzáadni, egészen a nagy sebességű szakasz utol só olyan mintájáig, ahol v = vcap. Ennek a mintának a 
leszabály ozott sebességű átmeneti szakaszbeli időpontja thigh, így ennek a mintának az időpontja a 
leszabály ozott sebességű véglege s ciklusban (thigh + nadd,medium ).
Ezt követően nadd,high darab, vi = vcap jellemzővel rendelk ező mintát kell hozzáadni úgy, hogy az utolsó minta 
időpontja (thigh + nadd,medium + nadd,high ) legye n.
A leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus nagy sebességű szakaszának fennmaradó, az alapciklus azonos 
részével megegy ező részét ezt követően kell hozzáadni úgy, hogy az utol só minta időpontja (1 477 + nadd,medium 
+ nadd,high ) legyen.
A követk ező lépésben a leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus (adott esetben) extranagy sebességű 
szakaszának első részét kell hozzáadni, egészen az extranagy sebességű szakasz utolsó olyan mintájáig, ahol v = 
vcap. Ennek a mintának a leszabály ozott sebességű átmeneti szakaszbeli időpontja texhigh , így ennek a mintának az 
időpontja a leszabály ozott sebességű végleges ciklusban (texhigh + nadd,medium + nadd,high ).
Ezt követően nadd,exhigh darab, vi = vcap jellemzővel rendelkező mintát kell hozzáadni úgy, hogy az utolsó minta 
időpontja (texhigh + nadd,medium + nadd,high + nadd,exhigh ) legye n.
A leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus extranagy sebességű szakaszának (adott esetben) fennmaradó, az 
alapciklus azonos részével megeg yező részét ezt követően kell hozzáadni úgy, hogy az utolsó minta időpontja 
(1 800 + nadd,medium + nadd,high + nadd,exhigh ) legye n.
A leszabály ozott sebességű végleges ciklus hossza egyenér tékű az alapciklus hosszával, az nadd,medium -nak, az nadd, 
high-nak és az nadd,exhigh -nak az ezen előírás 6.1.8. szakasza szer inti kerekítési eljárása miatti eltérések kivételével.
9.2.3.2.2. vmax, medium ≤ vcap < vmax, high
A leszabály ozott sebességű véglege s ciklus első részét a leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus járműsebesség- 
görbéje alkotja, egészen a nagy sebességű szakasz utol só olyan mintájáig, ahol v = vcap. Ennek a mintának az 
időpontja thigh.
Ezt követően nadd,high darab, vi = vcap jellemzővel rendelk ező mintát kell hozzáadni úgy, hogy az utolsó minta 
időpontja (thigh + nadd,high ) legyen.
A leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus nagy sebességű szakaszának fennmaradó, az alapciklus azonos 
részével megeg yező részét ezt követően kell hozzáadni úgy, hogy az utolsó minta időpontja (1 477 + nadd,high ) 
legye n.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/230 2021.11.26.  
A követk ező lépésben a leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus (adott esetben) extranagy sebességű 
szakaszának első részét kell hozzáadni, egészen az extranagy sebességű szakasz utolsó olyan mintájáig, ahol v = 
vcap. Ennek a mintának a leszabály ozott sebességű átmeneti szakaszbeli időpontja texhigh , így ennek a mintának az 
időpontja a leszabály ozott sebességű végleges ciklusban (texhigh + nadd,high ).
Ezt követően nadd,exhigh darab, vi = vcap jellemzővel rendelkező mintát kell hozzáadni úgy, hogy az utolsó minta 
időpontja (texhigh + nadd,high + nadd,exhigh ) legyen.
A leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus extranagy sebességű szakaszának (adott esetben) fennmaradó, az 
alapciklus azonos részével megeg yező részét ezt követően kell hozzáadni úgy, hogy az utolsó minta időpontja 
(1 800 + nadd,high + nadd,exhigh ) legyen.
A leszabály ozott sebességű végleges ciklus hossza – az nadd,high -nak és az nadd,exhigh -nak az ezen előírás 6.1.8. 
szakasza szer inti kerekítési eljárása miatti eltér ések kivét elével – egye nértékű az alapciklus hosszával.
9.2.3.2.3. Ez a szakasz kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik.
vmax, high ≤ vcap < vmax, exhigh
A leszabály ozott sebességű véglege s ciklus első részét a leszabály ozott sebességű átmeneti ciklus járműsebesség- 
görbéje alkotja, egészen az extranagy sebességű szakasz utol só olyan mintájáig, ahol v = vcap. Ennek a mintának 
az időpontja texhigh .
Ezt követően nadd,exhigh darab, vi = vcap jellemzővel rendelkező mintát kell hozzáadni úgy, hogy az utolsó minta 
időpontja (texhigh + nadd,exhigh ) legyen.
A leszabály ozott sebességű ciklus extranagy sebességű szakaszának fennmaradó, az alapciklus azonos részével 
megeg yező részét ezt követően kell hozzáadni úgy, hogy az utolsó minta időpontja (1 800 + nadd,exhigh ) legyen.
A leszabály ozott sebességű végleges ciklus hossza – az nadd,exhigh -nak az ezen előírás 6.1.8. szakasza szer inti 
kerekítési eljárása miatti eltér ések kivét elével – egyenér tékű az alapciklus hosszával.
10. A CIKLUSOK JÁRMŰVEKHEZ TÖRTÉNŐ HOZZÁRENDELÉSE
10.1. Adott járműosztályhoz tartozó járművet ugyanazon osztály ciklusában kell vizsgálni, vagyis az 
1. járműosztályba tartozó járműveket az 1. osztályú ciklusban, a 2. járműosztályba tartozó járműveket 
a 2. osztályú ciklusban, a 3a. járműosztályba tartozó járműveket a 3a. osztályú ciklusban, a 3b. járműosztályba 
tartozó járműveke t pedig a 3b. osztályú ciklusban. A gyár tó kérésére és a felelős hatóság jóváhagy ásával 
azonban adott jármű egy mag asabb számér tékű osztályú ciklusban is vizsgálható, például egy 2. 
járműosztályba tartozó jármű egy 3. osztályú ciklusban is vizsgálható. Ebben az esetben a 3a. és 3b. osztály ok 
közötti különbsége ket figyelembe kell venni, és a ciklus e melléklet 8–8.4. szakaszai szer int redukálható.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/231  
B2. MELLÉKLET 
A sebességf okozat megválasztása és a sebességváltási pont meghatározása kézi sebességváltó val 
felszerelt járműv ek esetében 
1. ÁLTALÁNOS MEGK ÖZELÍTÉS
1.1. Az e mellékletben meghatározott sebességváltási eljárások kézi sebességváltó val felszerelt járművekre vonatk oznak.
1.2. Az előír t sebességf okozatok és sebességváltási pont ok alapja a menet ellenállás legyőzéséhez és a gyorsuláshoz 
szükséges teljesítmén y, valamint a motor által egy adott ciklusszakaszban az összes lehetsége s sebességf okozatban 
biztosított teljesítmény egyensúlya.
1.3. Az alkalmazott sebességf okozatok meghatározásához szük séges számítások a motorf ordulatszámok és a teljes 
terhelés motorf ordulatszám szer inti jelleggörbéje alapján történnek.
1.4. Kettős (alacson y és mag as) tartomán yúsebességváltó val ellátott járművek esetében csak a normál közúti üzemre 
tervezett tartomán yt kell figyelem be venni a használandó sebességf okozat meghatározása során.
1.5. A tengelykapcsolóra vonatk ozó előírásokat nem kell figyele mbe venni, ha a teng elykapcsoló automata, és 
műk ödtet éséhez nem szükséges a járművezető általi összekapcsolás és kioldás.
1.6. Ez a melléklet nem vonatk ozik a B8. melléklet szer int vizsgált járművekre.
2. SZÜK SÉGES ADATOK ÉS ELŐZETES SZÁMÍT ÁSOK
A ciklus görgős fékpadon történő végrehajtása során használt sebességf okozatok meghatározásához az alábbi adatok 
szükségesek, és az alábbi számításokat kell elvégezni:
a)Prated, a gyár tó által megadott legnagy obb névleges motor teljesítmény , kW.
b)nrated, a gyár tó által megadot t névleges motorf ordulatszám, amelynél a motor a legnagy obb teljesítmény ét leadja, 
min–1.
c)nidle, alapjárati fordulatszám, min–1.
Az nidle értékét legalább 1 percen keresztül, legalább 1 Hz mintavét eli frekvenciá val kell mér ni, mik özben a motor 
bemelege dett állapotban üzemel, a sebességvált ó kar üres helyzetben áll, és a tengelykapcsoló összekapcsolt 
állapotban van. A hőmérsékletre, periférikus és kiegé szítő berendezésekre stb. vonatk ozó feltét elek megegy eznek 
a B6. mellékletben az 1. típusú vizsgálattal kapcsolatban leírtakkal.
Az e mellékletben használandó érték a teljes mérési időszak számtani közepe, ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int a 
legk özelebbi 10 min–1 értékr e lefelé vagy felfelé kerekítve.
d)ng, az előremeneti sebességf okozatok száma.
A normál közúti üzemelt etésre tervezett sebességf okozat-tar tomán yba tartozó előremeneti sebességf okozatok at a 
motor min–1 mér tékegységben megadott fordulatszáma és a jármű km/h mér tékegységben megadott sebesség e 
közötti hányados alapján csökkenő sorrendben kell beszámozni. Az 1. sebességf okozat a legnagy obb hányadosú, 
míg az ng sebességf okozat a legkisebb hányadosú. Az ng érték az előremeneti sebességf okozatok darabszámát 
határozza meg.
e)Az (n/v) i, a motor n fordulatszámát az egyes i sebességf okozatokban a jármű v sebességével elosztva kapott 
hányados, min–1/(km/h) mér tékegységben kifejezve. Az (n/v) i értéket a B7. melléklet 8. szakaszában található 
egye nletek alapján kell kiszámolni.
f)f0, f1, f2, a vizsgálathoz megválasztott kigur ulási menete llenállási együtthatók (N, N/(km/h), illetve N/(km/h)2).
g)nmax:
nmax1 = n95_high , az a legnagy obb motorf ordulatszám, amelynél a névleges mot orteljesítmén y 95 százaléka 
rendelk ezésre áll, min–1.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/232 2021.11.26.  
Az n95_high értékét nlim értékr e kell állítani, ha nem határozható meg n95_high értéke, mivel a motorf ordulatszám az 
összes sebességf okozat tekint etében egy alacsonyabb nlim értékre korlátozott és a megf elelő teljes terhelés pedig 
meghaladja a névlege s teljesítmény 95 %-át.
nmax2 = (n/v)(ng vmax) × vmax,cy cle
nmax3 = (n/v)(ng vmax) × vmax,vehicle
ahol:
vmax,cycle a jármű B1. melléklet szer inti sebességgörb éjének legnagy obb sebessége (km/h);
vmax,vehicle a jármű e melléklet 2. szakaszának i) pontja szer inti legnagy obb sebessége (km/h);
(n/v)(ng vmax)a motor n fordulatszámát az ng vmax sebességf okozatban a jármű v sebesség ével elosztva kapott 
hányados, min–1/(km/h) mér tékegységben kifejezve;
ng vmax lásd az e melléklet 2. szakaszának i) pontjában meghatározottakat ;
nmax az nmax1, nmax2 és nmax3 (min–1) értékek közül a legnagy obb.
h)Pwot(n), a teljes terhelés teljesítményg örbéje a motor fordulatszám-tar tomán yában.
A teljesítmén ygörb ének elegendő számú (n, Pwot) adatk észletből kell állnia ahhoz, hogy az egymást követő 
adatk észletek közötti közbenső pontok kiszámítása lineár is interpolációval elvégezhető legyen. A lineár is 
interpoláció eltérése a teljes terhelés teljesítményg örbéjétől a 85. számú ENSZ-előírás értelmében nem haladhatja 
meg a 2 százalék ot. Az első adatkészletnek az nmin_dr ive_set (lásd a lenti k) pont 3. alpontját) értékéhez vagy annál 
alacson yabb értékhez kell tartozn ia. Az utol só adatkészletnek az nmax vagy mag asabb motorf ordulatszámhoz kell 
tartoznia. Az adatkészlet ek közötti távolságnak nem kell egyenlet esnek lennie, de az összes adatk észletet meg kell 
adni.
Az adatk észlet eket, valamint a Prated és nrated értékeket a gyár tó által megadott teljesítményg örbéből kell venni.
A 85. számú ENSZ-előírás által nem lefedett motorf ordulatszámokhoz tartozó teljes terhelést a 85. számú ENSZ- 
előírásban ismer tetett eljárással kell meghatározni.
i)Az ng vmax és a vmax meghatározása
ng vmax: az a sebességf okozat, amelyben a jármű a végsebességé t eléri; meghatározásához az alábbiakat kell követni:
Ha vmax(ng) ≥ vmax(ng–1) és vmax(ng–1) ≥ vmax(ng–2), akkor:
ng vmax = ng és vmax = vmax(ng).
Ha vmax(ng) < vmax(ng–1) és vmax(ng–1) ≥ vmax(ng–2), akkor:
ng vmax = ng–1 és vmax = vmax(ng–1),
egyé bként ng vmax = ng–2 és vmax = vmax(ng–2)
ahol:
vmax(ng) a járműnek az a sebesség e, amelynél a kigur ulási menete llenálláshoz szük séges teljesítmény 
megeg yezik az ng sebességf okozatban rendelk ezésre álló Pwot teljesítménny el (lásd az A2/1a. ábrát);
vmax(ng–1) a járműnek az a sebesség e, amelynél a kigur ulási menete llenálláshoz szük séges teljesítmény 
megeg yezik az eggyel alacson yabb sebességf okozatban (ng–1 sebességf okozat) rendelkezésre álló 
Pwot teljesítménny el (lásd az A2/1b. ábrát);
vmax(ng–2) a járműnek az a sebesség e, amelynél a kigur ulási menete llenálláshoz szük séges teljesítmény 
megeg yezik a kettővel alacsonyabb sebességf okozatban (ng–2) rendelkezésre álló Pwot 
teljesítménny el.
A vmax és ng vmax értékek meghatározásához az ezen előírás 6.1.8. szakaszának megf elelően egy tizedesjegy értékr e 
kerekített járműsebesség-ér tékeket kell használni.
A kigur ulási menete llenálláshoz szükséges, kW mér tékegységben kifejezett teljesítmén yt az alábbi egyenlettel kell 
kiszámítani:
Prequired ¼ðf0×vÞþðf 1×v2Þþðf 2×v3Þ
3600HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/233  
ahol:
v a jármű fent meghatározott sebesség e (km/h).
Az ng, ng–1 vagy az ng–2 sebességf okozatban, vmax járműsebességnél rendelkezésre álló teljesítményt a teljes 
terhelés Pwot(n) teljesítményg örbéje alapján az alábbi egyenlettel kell kiszámolni:
nng = (n/v) ng × vmax(ng);
nng–1 = (n/v) ng–1 × vmax(ng–1);
nng–2 = (n/v) ng–2 × vmax(ng–2);
és a teljes terhelés jelleggörbéje szer inti teljesítmény értékeket 10 százalékkal csökkent eni kell.
A fent ismer tetett módszer t szükség esetén ki kell terjeszt eni alacsonyabb sebességf okozatokr a is, azaz ng–3-ra, 
ng–4-re stb.
Amenny iben – a jármű végsebességé nek korlátozás a érdek ében – a maximális motorf ordulatszám nlim értékre 
korlátozódik, amely alacsonyabb, mint a kigur ulási menetellenáll áshoz szükséges teljesítmény jellegg örbéje és a 
rendelk ezésre álló teljesítmén y jellegg örbéje metszéspontjának megf elelő motorf ordulatszám, akkor:
ng vmax = ng és vmax = nlim / (n/v)(ng).
A2/1a. ábra
Példa, amelyben ng vmax a legmagasabb sebességf okozat
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/234 2021.11.26.  
A2/1b. ábra
Példa, amelyben ng vmax a 2. legmagasabb sebességfok ozat
j)Kúszási sebességf okozat kizárása
Az 1. sebességf okozat a gyár tó kérésére kizárható, ha valamenny i alábbi feltét el teljesül:
1.A járműcsalád pótk ocsi vontatására homologizáció val rendelkezik.
2.(n/v) 1 × (vmax / n95_high ) > 6,74
3.(n/v) 2 × (vmax / n95_high ) > 3,85
4.Az alábbi egyenlett el meghatározott mt tömegű jármű egy 5 perces időtar tamon belül öt különböző 
alkalommal képe s álló helyzetből 4 másodpercen belül elindulni egy legalább 12 százalék os meredekségű 
emelk edőn.
mt = mr0 + 25 kg + (MC – mr0 – 25 kg) × 0,28
(a fenti egyenletben használt 0,28 tényezőt a legfeljebb 3,5 tonna összt ömegű 2. kateg óriájú járművek estében 
kell használni, 1. kateg óriájú járművek esetében pedig hely ébe a 0,15 értékű tényező lép),
ahol:
vmax az e melléklet 2. szakaszának i) pontjában meghatározott legnagy obb járműsebesség. Csak a 
kigur ulási menetellenáll áshoz szükséges teljesítmény jellegg örbéje és az adott sebességf o­
kozatban rendelkezésre álló teljesítmény jellegg örbéje metszéspontjából szár mazó vmax érték 
használható fel a fenti 2. és 3. feltét eleknél. Nem használhat ó a jelleggörbék metszését 
akadály ozó motorf ordulatszám korlát ozásából szár mazó vmax érték;
(n/v)(ng vmax)a motor n fordulatszámát az ng vmax sebességf okozatban a jármű v sebesség ével elosztva kapott 
hányados, min–1/(km/h) mér tékegységben kifejezve;
mr0 a menetk ész tömeg, (kg);
MC a járműszerelvén y műszakilag megen gedett legnagy obb összt ömege (lásd ezen előírás 3.2.27. 
szakaszát) (kg).
Az 1. fokozat ebben az esetben nem kerül alkalmazásra a görgős fékpadon végrehajt ott menetciklus során, és a 
sebességf okozatokat a 2. sebességf okozattal kezdődően át kell számozni oly módon, hogy a 2. sebességf okozat 
legyen az 1. sebességf okozat.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/235  
k)Az nmin_dr ive meghatározása
Az nmin_dr ive a legkisebb motorf ordulatszám a jármű mozgása közben (min–1):
1.ngear = 1 esetén nmin_dr ive = nidle,
2.ngear = 2 esetén:
i. első sebességf okozatból második sebességf okozatba történő átmenetek esetében:
nmin_dr ive = 1,15 ×n idle,
ii. álló helyzetbe történő lelassulások esetében:
nmin_dr ive = nidle,
iii. minden egyéb menetállapot esetében:
nmin_dr ive = 0,9 × nidle;
3.ngear > 2 esetén az nmin_dr ive értékét az alábbiak szer int kell meghatározni:
nmin_dr ive = nidle + 0,125 × (nrated – nidle).
Ezen érték hivatk ozása: nmin_dr ive_set .
Az nmin_dr ive_set végeredm énye az ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int a legk özelebbi egész számra kerekített érték.
Az nmin_dr ive_set -nél nagy obb értékek ngear > 2 esetén a gyár tó kérésére használhat ók. Ebben az esetben a gyár tó 
meghatározhat egy értéket a gyorsulási/állandó sebességű szakaszokhoz (nmin_dr ive_up ) és egy másik értéket a 
lassulási szakaszokhoz (nmin_dr ive_down ).
Azok a minták, amelyeknek a gyorsulási értéke ≥ –0,1389 m/s2, a gyorsulási/állandó sebességű szakaszokhoz 
tartoznak. Ez a szakaszspecifikáció csak a kezdeti sebességf okozat meghatározásához használhat ó e melléklet 3.5. 
szakasza szer int, és nem alkalmazható az e melléklet 4. szakaszában meghatározott követ elmény ekre.
Emellett egy (tstar t_phase ) kezdeti időszakra a gyár tó a fent meghatározottaknál mag asabb (nmin_dr ive_star t vagy 
nmin_dr ive_up_star t és nmin_dr ive_down_star t) értékeket is meghatározhat az nmin_dr ive vagy nmin_dr ive_up és nmin_dr ive_down ngear 
> 2 értékekre.
A kezdeti időszak ot a gyár tó határozza meg, de az nem haladhatja meg a ciklus alacsony sebességű szakaszát, és 
egy megállási szakasszal kell befe jeződnie annak érdeké ben, hogy egy rövid vizsgálati úton belül ne változhasson 
meg az nmin_dr ive értéke.
Az összes egyedileg választott nmin_dr ive értéknek az nmin_dr ive_set értékkel egyenlőnek vagy annál magasabbnak kell 
lennie, de nem haladhatja meg a (2 × nmin_dr ive_set ) értéket.
Az összes egyedileg megválasztott nmin_dr ive és tstar t_phase értéket fel kell jegyezni.
Csak az nmin_dr ive_set érték használhat ó a teljes terhelés teljesítményg örbéjének alsó határér tékeként a fenti 
2. szakasz h) pontja szer int.
l)TM, a jármű vizsgálati tömeg e (kg).
3. A SZÜK SÉGES TELJESÍTMÉNYRE, A MOTORFORDUL ATSZÁMOKRA, A RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ TELJESÍTMÉNYRE ÉS A 
HASZNÁLHA TÓ SEBESSÉGFOK OZA TOKRA VONA TKOZÓ SZÁMÍT ÁSOK
3.1. A szükséges teljesítmény kiszámítása
A ciklusgörbe bármely j másodpercében a menetellenáll ás legyőzéséhez és a gyorsuláshoz szük séges teljesítményt az 
alábbi egyenlettel kell kiszámítani:
Prequired,j ¼ðf0×vjÞþðf 1×v2
jÞþðf 2×v3
jÞ
3600 !
þðkr×a j×vj×TMÞ
3600HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/236 2021.11.26.  
ahol:
Prequired,j a szükséges teljesítmén y a j másodpercben, kW;
aj a jármű gyorsulása a j másodpercben, m/s2, az alábbi módon kiszámítva:
aj¼ðvjþ1 – vjÞ
3,6×ðtjþ1 – tjÞ;
j = tstar t és tend – 1 közötti,
tstar t az az idő, amik or az alkalmazandó vizsgálati ciklus megkezd ődik (lásd az ezen előírás B1. 
melléklet ének 3. szakaszát), s;
tend az az idő, amik or az alkalmazandó vizsgálati ciklus befejeződ ik (lásd ezen előírás B1. 
melléklet ének 3. szakaszát), s.
A tend másodpercnél mér t gyorsulási értéket (1 611 . másodperc az 1. osztályú ciklusnál és 1 800 . másodperc a 2. és 3. 
osztályú ciklusoknál) 0-ra lehet állítani az üres cellák elkerülése érdekéb en.
kr a hajtáslánc gyorsulás közbeni tehe tetlenségi ellenállását figyelembe vevő tényező, melynek 
beállít ott értéke 1,03.
3.2. A motorf ordulatszámok meghatározása
Bármely vj<1,0 km/h értékű sebesség esetében azt kell feltételezni, hogy a jármű nyug almi helyzetben áll, és a motor 
fordulatszámát nidle értékr e kell beállítani. A sebességváltó kart üres helyzetbe kell állítani a tengelykapcsoló 
összekapcsolt állapotában, az álló helyzetből történő gyorsulás megkezd ését megelőző 1 másodperc kivét elével, 
amik or is a sebességvált ó kart kioldott tengelykapcsoló mellett az első fokozatba kell állítani.
A ciklusgörbe valamennyi vj≥1,0 km/h értéke, és valamenny i i sebességf okozat esetében, ahol i¼1és ng közötti, a 
motor ni,j fordulatszámát az alábbi egyenlett el kell kiszámolni:
ni,j¼ðn=vÞi×vj
A számítást lebegőpont os számokkal kell elvégezni; az eredmény eket nem szabad kerekít eni.
3.3. A lehetség es sebességf okozatok megválasztása a motorf ordulatszám alapján
A sebességgör bén vj sebességgel történő haladáshoz az alábbi sebességf okozatok választhat ók:
a)valamenny i olyan i < ng vmax sebességf okozat, ahol nmin_dr ive ≤ ni,j ≤ nmax1;
b)valamenny i olyan i ≥ ng vmax sebességf okozat, ahol nmin_dr ive ≤ ni,j ≤ nmax2;
c)1. sebességf okozat, ha n1,j < nmin_dr ive.
Ha aj < 0 és ni,j ≤ nidle, akkor az ni,j értékét nidle értékűre kell beállítani, és a tengelykapcsolót ki kell oldani.
Ha aj ≥ 0 és ni,j < max (1,15 × nidle; min. motorf ordulatszám a Pwot(n) görbe szer int), akkor az ni,j értékét (1,15 × nidle) 
maximumára vagy a Pwot(n) görbe minimális motorf ordulatszámára kell beállítani, és a tengelykapcsolót „meghatáro ­
zatlanra” kell állítani.
„Meghatározatlan”: a tengelykapcsoló kioldott és összekapcsolt közötti bármely állapota az adott motor és átvite l 
kialakításától függően. Ebben az esetben a tényleges motorf ordulatszám eltér het a motor számított fordulatszámától.
Az nmin_dr ive 2. szakasz k) pontjában szereplő meghatározása tekint etében a fentiekben meghatározott a)–c) pont 
szer inti követelmén yeket a következők éppen lehet kifejezni a lassulási szakaszokban:
Lassulási szakasz során ngear > 2 sebességf okozatokat kell használni egészen addig, míg a motor fordulatszáma az 
nmin_dr ive érték alá nem csökken.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/237  
A ciklus valamely rövid vizsgálati útján belüli (de nem a rövid vizsgálati utat befejező) lassulási szakasza során 
mindaddig a 2. fokozatot kell használni, míg a motor fordulatszáma a (0,9 × nidle) érték alá nem csökken.
Ha a motor fordulatszáma az nidle érték alá csökken, a tengelykapcsolót ki kell oldani.
Ha a lassulási szakasz egy rövid vizsgálati út utol só részét alkotja röviddel a megállási szakasz előtt, a második 
fokozatot kell használni mindaddig, míg a motor fordulatszáma az nidle érték alá nem csökken. Ez a követ elmény a 
teljes lassulási szakaszra alkalmazandó a nyug almi helyzet eléréséig.
Lassulási szakasznak az olyan, 2 másodpercnél hosszabb időszak okat nevezzük , amelyeknél a jármű sebesség e ≥ 
1,0 km/h és szigorúan monot on csökk en (lásd e melléklet 4. szakaszát).
3.4. A rendelk ezésre álló teljesítmén y kiszámítása
Az e melléklet 2. szakaszának h) pontjában meghatározott, a teljes terhelésre vonatk ozó teljesítmén ygörb e minden nk 
motorf ordulatszám-ér tékére a rendelk ezésre álló Pavailable_k teljesítményt az alábbi egye nlettel kell kiszámolni:
Pavailable k¼Pwot�
nkÞ×�
1 – ðSM þASMÞ�
ahol:
Pwot az nk fordulatszámnál, teljes terhelésnél rendelkezésre álló teljesítmény a teljes terhelés 
teljesítményg örbéje alapján;
SM biztonsági tényező, amely az álló helyzeti teljes terhelés teljesítményg örbéje és az átmeneti 
állapotban rendelk ezésre álló teljesítmény közötti különbséget veszi figyelembe. Az SM értékét 
10 százalékra kell beállítani;
ASM további teljesítménybizt onsági tényező, amely a gyár tó kérésére alkalmazható .
Kérésre a gyár tó köteles megadni az ASM-ér tékeket (a wot-telj esítmény százalék os csökke ntésében) az A2/1. 
táblázatban található példában bemutatottak szer inti Pwot(n) értékre vonatk ozó adatkészlet ekke l együtt. Az egymást 
követ ő adatpontok között lineár is interpoláci ót kell használni. Az ASM határér téke 50 százalék.
Adott ASM alkalmazásához a felelős hatóság jóváhagyása szük séges.
A2/1. táblázat
n PwotSM
százalékASM
százalékPavailable
min–1kW kW
700 6,3 10,0 20,0 4,4
1 000 15,7 10,0 20,0 11,0
1 500 32,3 10,0 15,0 24,2
1 800 56,6 10,0 10,0 45,3
1 900 59,7 10,0 5,0 50,8
2 000 62,9 10,0 0,0 56,6
3 000 94,3 10,0 0,0 84,9
4 000 125,7 10,0 0,0 113,2
5 000 157,2 10,0 0,0 141,5
5 700 179,2 10,0 0,0 161,3
5 800 180,1 10,0 0,0 162,1
6 000 174,7 10,0 0,0 157,3
6 200 169,0 10,0 0,0 152,1
6 400 164,3 10,0 0,0 147,8
6 600 156,4 10,0 0,0 140,8HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/238 2021.11.26.  
Az összes lehetség es i sebességf okozatnál és a ciklusgörbe egye s vj járműsebesség-ér tékeinél (j az e melléklet 3.1. 
szakaszában meghatározottak szer int), valamint a teljes terhelési jellegg örbe minden ni,j ≥ nmin motorf ordulatszám- 
értékénél a rendelk ezésre álló teljesítményt a teljes terhelési jellegg örbe szomszédos nk, Pavailable_k értékeiből kell 
kiszámítani lineár is interpoláci óval.
3.5. A használandó lehetséges sebességf okozatok meghatározása
A használandó lehetséges sebességf okozatokat az alábbi feltét elek alapján kell meghatározni:
a)e melléklet 3.3. szakaszának feltételei teljesülnek, és
b)ngear> 2 esetén, ha Pavailable i,j≥Prequired,j :
A ciklusgör be minden egyes j másodpercében használandó kezd eti sebességf okozat az imax lehető legmagasabb 
sebességf okozat. Álló helyzetből történő elindulásk or csak az első sebességf okozatot szabad használni.
A legalacsonyabb végleges lehetséges sebességf okozat az imin.
4. A SEBESSÉGFOK OZA T-HASZNÁL ATTAL KAPCSOL ATOS TOVÁBBI KORREK CIÓS ÉS/V AGY MÓDOSÍT ÁSI KÖVETELMÉNYEK
A kezdeti sebességf okozat-választást ellenőr izni és módosítani kell a túl gyak ori sebességváltás elker ülése, valamint a 
menettulajdonság ok és a gyak orlatiasság biztosítása érdekében.
Gyorsulási szakasznak az olyan, 2 másodpercnél hosszabb időszak okat nevezzük, amelyeknél a jármű sebesség e ≥ 
1,0 km/h és szigorúan monoton növekszik. Lassulási szakasznak az olyan, 2 másodpercnél hosszabb időszak okat 
nevezzük , amelyeknél a jármű sebesség e ≥ 1,0 km/h és szigorúan monot on csökken. Állandó sebességű szakasznak 
az olyan, 2 másodpercnél hosszabb időszak okat nevezzük , amelyeknél a jármű sebesség e ≥ 1,0 km/h és állandó.
A gyorsulási/lassulási szakasz végét az az utol só olyan időminta határozza meg, amelyben a jármű sebesség e 
mag asabb/alacsonyabb, mint a jármű előző időminta szer inti sebesség e. Ebben az összefüggés ben a lassulási szakasz 
vége lehet a gyorsulási szakasz kezd ete. Ebben az esetben a gyorsulási szakaszokra vonatk ozó követelmén yek 
felülír ják a lassulási szakaszokra vonatk ozó követ elmény eket.
Korrekciókat és/vagy módosításokat az alábbi követ elmény ek alapján kell végreha jtani:
A módosítások e melléklet 4. szakaszának a) pontjában leírt ellenőrzését e melléklet 4. szakasza b)–f) pontjainak 
alkalmazása előtt kéts zer el kell végezni a teljes ciklusgörbén.
a)Ha az egy fokozattal mag asabb (n + 1) sebességf okozatra csak 1 másodpercig van szükség, és az ezt megelőző, 
valamint az ezt követő (n) sebességf okozat ugyanaz, vagy ezek egyike egy fokozattal alacsonyabb (n – 1) 
sebességf okozat, akkor az (n + 1) sebességf okozatot n sebességf okozatra kell korrigálni.
Példák:
A – 1, i, – 1 sebességf okozat-sor rend helyett a következ őt kell használni:
– 1, – 1, – 1.
A – 1, i, – 2 sebességf okozat-sor rend helyett a következ őt kell használni:
– 1, – 1, – 2.
A – 2, i, – 1 sebességf okozat-sor rend helyett a következ őt kell használni:
– 2, – 1, – 1.
Ha a gyorsulási vagy az állandó sebességű szakaszok során, vagy az állandó sebességű szakaszból gyorsulási 
szakaszba vagy a gyorsulási szakaszból állandó sebességű szakaszba történő átmenet során – amennyib en ezek a 
szakaszok csak felfelé történő váltást jelentenek – egy sebességf okozat ot csak egy másodpercig használnak , a 
követk ező másodperc sebességf okozatát az előző sebességf okozatra kell korrigálni, hogy minden sebességf okozat 
lega lább 2 másodpercig legyen használatban.
Példák:
Az 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 sebességf okozat-sor rend hely ett a követk ezőt kell használni:
1, 1, 2, 2, 3, 3, 3.
Az 1, 2, 3, 4, 5, 5, 6, 6, 6, 6, 6 sebességf okozat-sor rend helyett a következőt kell használni:
1, 1, 2, 2, 3, 3, 4, 4, 5, 5, 6.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/239  
Ez a követ elmény nem alkalmazandó a gyorsulási szakasz alatti lefelé váltásokra, vagy akkor, ha egy 
sebességf okozatot csak egy másodpercig használnak közvetlenül egy ilyen lefelé váltás után, vagy ha a lefel é váltás 
közvetlenül a gyorsulási szakasz elején következik be. Ezekben az esetekben a lefelé váltást először e melléklet 4. 
szakaszának b) pontja szer int kell korrigálni.
Példa:
A 4, 4, 3, 4, 5, 5, 5 sebességf okozat-sor rend hely ébe – ahol az első vagy a harmadik másodperc határozza meg a 
gyorsulási szakasz kezdet ét, és ahol a 4. szakasz b) pontja nem vonatk ozik a gyorsulási szakasz további részére – a 
követk ező lép:
4, 4, 4, 4, 5, 5, 5.
Ha azonban a gyorsulási szakasz elején a sebességf okozat egy fokozattal alacsonyabb, mint az előző másodperc 
sebességf okozata, és az azt követő (legfelj ebb öt) másodpercben a sebességf okozatok megeg yeznek az előző 
másodperc sebességf okozatá val, de azokat lefelé váltás követi, és ily módon a 4. szakasz c) pontjának alkalmazása 
ugyanar ra a sebességf okozatra korrigálná őket, mint a gyorsulási szakasz kezdetén alkalmazott fokozat, akkor a 
fentiek hely ett a 4. szakasz c) pontját kell végrehajtan i.
Példa:
Sebességgör be-sor rend
19,6 18,3 18,0 18,3 18,5 17,9 15,0 km/h
az alábbi kezd eti sebességf okozat használatá val
3 3 2 3 3 2 2
A negyedik és ötödik másodperc sebességf okozatait a sebességf okozatnak a gyorsulási szakasz elején (a harmadik 
másodpercnél) alkalmazott fokozatra történő korrekciója helyett az egy fokozattal alacsonyabb sebességf okozatra 
kell korrigálni (a 4. szakasz c) pontjának alkalmazása révén), hogy ily módon a korrekció a következő 
sebességf okozat-sor rendet eredmény ezze:
3 3 2 2 2 2 2
Továbbá, ha a gyorsulási szakasz első másodpercének sebességf okozata megeg yezik az előző másodperc 
sebességf okozatával , és a követ kező másodpercek sebességf okozata egy fokozattal magasabb, akkor a gyorsulási 
szakasz 2. másodpercének sebességf okozata hely ett a gyorsulási szakasz első másodpercében használt 
sebességf okozatot kell használni.
Példa:
Sebességgör be-sor rend
30,9 25,5 21,4 20,2 22,9 26,6 30,2 km/h
az alábbi kezd eti sebességf okozat használatá val
3 3 2 2 3 3 3
Az ötödik másodperc (a gyorsulási szakasz második másodperce) sebességf okozatát egy fokozattal alacsonyabb 
fokozatra kell korrigálni, így biztosítandó, hogy a gyorsulási szakaszban egy sebességf okozat legalább két 
másodpercig legyen használatban, és hogy a korrekció ily módon a követk ező sebességf okozat-sor rendet 
eredmény ezze:
3 3 2 2 2 3 3
Gyorsulási szakaszokban felfel é váltás során nem szabad sebességf okozatot kihagyni.
Meg engedett azonban a két sebességf okozattal felfelé történő váltás a gyorsulási szakaszból az állandó sebességű 
szakaszba való átmenet során, ha az állandó sebességű szakasz időtar tama meghaladja az 5 másodpercet.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/240 2021.11.26.  
b)Ha egy gyorsulási szakaszban vagy a gyorsulási szakasz elején lefelé váltás szük séges, akkor fel kell tüntetni az e 
váltás során szük séges sebességf okozat ot (iDS). A korrekciós eljárás kiindulópontját vagy az iDS értékének 
meghatározását megelőző legutolsó másodperc határozza meg, vagy a gyorsulási szakasz kezd őpontja, ha az 
összes korábbi időminta sebességf okozata > iDS. A lefelé váltás előtti időminták legmagasabb fokozata határozza 
meg a lefelé váltás iref referencia-sebességf okozatát. Azt a lefel é váltást, ahol iDS = iref – 1, egylépcsős lefelé 
váltásnak, azt a lefelé váltást, ahol iDS = iref – 2, kétlépcsős lefelé váltásnak, míg azt a lefelé váltást, ahol iDS = iref – 
3, háromlépcsős lefelé váltásnak nevezik . Ebben az esetben az alábbi ellenőrzés alkalmazandó.
i. Egylépcsős lefel é váltások
A korrekciós eljárás kiindulópontjától a gyorsulási szakasz végéig előrefe lé haladva meg kell határozni annak 
a 10 másodperces ablaknak az utolsó előfordulását, amely az iDS értékét 2 vagy több egymást követő 
másodpercen keresztül, illetve 2 vagy több egymástól független másodpercen keresztül tartalmazza. Az iDS 
értéknek ebben az ablakban történő utolsó használata határozza meg a korrekciós eljárás végpontját. A 
korrekciós időszak kezd ete és befejezé se között az iDS sebességf okozatnál mag asabb sebességf okozatra 
vonatk ozó valamennyi követelmén yt korrigálni kell az iDS-t alkalmazó követ elmény re.
A korrekciós időszak végétől (az iDS értéket 2 vagy több egymást követő másodpercen keresztül, illetve 2 vagy 
több egymástól független másodpercen keresztül tartalmazó 10 másodperces ablak esetén) vagy a korrekciós 
eljárás kiindulópontját ól (ha minden 10 másodperces ablak csak egy másodpercen keresztül tartalmazza az 
iDS értéket, vagy néhán y 10 másodperces ablak egyáltalán nem tartalmaz iDS értéket) a gyorsulási szakasz 
végéig minden, csupán egy másodperces időtar tamú lefelé váltást el kell távolítani.
ii. Két- vagy háromlépcsős lefelé váltások
A korrekciós eljárás kiindulópontjától a gyorsulási szakasz végéig előrefelé haladva azonosítani kell az iDS 
utolsó előf ordulását. A korrekciós eljárás kiindulópontjától az iDS értékk el meg egyez ő vagy annál 
magasa bb sebességf okozatra vonatk ozó valamennyi követelmén yt egészen az iDS érték utolsó 
előf ordulásáig (iDS + 1) értékre kell korrigálni.
iii. Egylépcsős lefel é váltások és két- és/vagy háromlépcsős lefelé váltások
Ha egy gyorsulási szakasz alatt egylépcsős lefelé váltások , valamint két- és/vagy háromlépcsős lefelé váltások 
követk eznek be, akkor a háromlépcsős lefelé váltásokat a két- vagy egylépcsős lefel é váltások korrigálása előtt 
kell korrigálni, míg a kétlépcsős lefelé váltásokat az egylépcsős lefel é váltások korrigálása előtt kell korrigálni. 
Ilyen esetekben a korrekciós eljárás kiindulópontja a két- vagy egylépcsős lefel é váltásoknál a háromlépcsős 
lefel é váltások korrekciós időszakának végét közvetlenül követő másodperc, az egylépcsős lefel é váltásoknál 
pedig a kétlépcs ős lefel é váltások korrekciós időszakának végét közvetlenül követő másodperc. Amennyiben a 
háromlépcsős lefelé váltásra egy egy- vagy kétlépcsős lefelé váltást követően kerül sor, az felülír ja ezeket a lefelé 
váltásokat a háromlépcsős váltást megelőző időszakban. Amenny iben a kétlépcsős lefelé váltásra egy 
egylépcsős lefelé váltást követően kerül sor, az felülír ja az egylépcsős lefelé váltásokat a kétlépcsős váltást 
megelőző időszakban.
A példákat az A2/2–A2/6. táblázatok tartalmazzák.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/241  
A2/2. táblázat
Idő j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
Gyor-
sulás 
kez-
deteLefelé 
váltás, 
iDS = 3Lefelé 
váltás, 
iDS = 3Gyorsu -
lás vége
Kezdeti 
sebességf o-
kozat2 2 3 3 4 4 4 4 3 4 4 4 4 4 4 3 4 4 4
Korrek-
ciós 
elle-
nőrzés 
kez-
dete
iref = 4
A korrekciós ellenőrzés első 10 másodperces ablaka
A korrekciós ellenőrzés utolsó 10 másodperces ablaka
Az iDS értéket kétszer tartalmazó legut olsó 10 másodperces ablak
Korrek-
ció 
vége
Korrekció 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3
Eltáv olítás
Végső 
sebességf o-
kozat2 2 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 4 4 4HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/242 2021.11.26.  
A2/3. táblázat
Idő j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
Gyor-
sulás 
kez-
deteLefelé 
váltás, 
iDS = 3Lefelé 
váltás, 
iDS = 3Gyorsu -
lás vége
Kezdeti 
sebességf o-
kozat2 2 3 3 4 4 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 3 4
Korrek-
ciós 
elle-
nőrzés 
kez-
dete
iref = 4
A korrekciós ellenőrzés első 10 másodperces ablaka
A korrekciós ellenőrzés utolsó 10 másodperces ablaka
Az iDS értéket kétsz er tartalmazó legut olsó 10 másodperces ablak
Korrek-
ció 
vége
Korrekció 3 3
Eltáv olítás 4
Végső 
sebességf o-
kozat2 2 3 3 3 3 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/243  
A2/4. táblázat
Idő j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
Gyor-
sulás 
kez-
deteLefelé 
váltás, 
iDS = 3Lefelé 
váltás, 
iDS = 3Gyorsu -
lás vége
Kezdeti 
sebességf o-
kozat4 4 4 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 3 4 4 5 5
Korrek-
ciós 
elle-
nőrzés 
kez-
dete
iref = 4
A korrekciós ellenőrzés első 10 másodperces ablaka
A korrekciós ellenőrzés utolsó 10 másodperces ablaka
Nincs az iDS értéket kéts zer tartalmazó 10 másodperces ablak
Korrek-
ció 
vége
Korrekció
Eltáv olítás 4 4
Végső 
sebességf o-
kozat4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 5 5HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/244 2021.11.26.  
A2/5. táblázat
Idő j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18 j+19
Gyor-
sulás 
kez-
deteLefelé 
váltás, i 
DS1 = 5Kétlé -
pcsős 
lefelé 
váltás, i 
DS1 = 4Egy-
lépc -
sős 
lefelé 
váltás, i 
DS2 = 5Gyorsu -
lás vége
Kezdeti 
sebességf o-
kozat6 6 6 5 5 4 4 4 4 4 5 6 6 6 6 6 6 6 5 5
Kor-
rekciós 
elle-
nőrzés 
kez-
dete, 
iDS1Kor-
rekciós 
elle-
nőrzés 
kez-
dete, 
iDS2
iref = 6 iref = 6
Az iDS1 értéket kétszer vagy többsz ör tartalmazó legut olsó 10 másodperces ablak Az iDS2 értéket kétszer vagy többször tartalmazó legut olsó 10 másodperces ablak
Kor-
rekció 
vége, 
iDS1Kor-
rekció 
vége, 
iDS2
Korrekció 4 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5
Eltáv olítás
Végső 
sebességf o-
kozat4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/245  
A2/6. táblázat
Idő j j+1 j+2 j+3 j+4 j+5 j+6 j+7 j+8 j+9 j+10 j+11 j+12 j+13 j+14 j+15 j+16 j+17 j+18
Gyor-
sulás 
kez-
deteLefelé 
váltás, 
iDS1 = 3Lefelé 
váltás, 
iDS2 = 4Lefelé 
váltás, 
iDS3 = 5Gyorsu -
lás vége
Kezdeti 
sebességf o-
kozat4 3 3 4 5 5 4 5 5 6 6 6 6 5 5 6 6 6 6
Korrek-
ciós 
elle-
nőrzés 
kez-
dete, 
iDS1Korrek-
ciós 
elle-
nőrzés 
kez-
dete, 
iDS2Korrek-
ciós 
elle-
nőrzés 
kez-
dete, 
iDS3
iref = 4 iref = 5 iref = 6
Az iDS1 értéket kétszer vagy többsz ör tartalmazó legut olsó 10 másodperces ablak
Az iDS2 értéket kétszer vagy többsz ör tartalmazó legut olsó 10 másodperces ablak
Az iDS3 értéket kéts zer vagy többször tartalmazó legutolsó 10 másodperces ablak
Korrek-
ció 
vége, 
iDS1Korrek-
ció 
vége, 
iDS2Korrek-
ció 
vége, 
iDS3
Korrekció 3 4 4 5 5 5 5
Eltáv olítás
Végső 
sebességf o-
kozat3 3 3 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5 5 6 6 6 6HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/246 2021.11.26.  
Ezt a korrekciót az 1. sebességf okozatra nem kell alkalmazni. A 3.3. szakasz 3. albekezdésének követelmén yei (Ha 
aj ≥ 0…..) nem alkalmazandók az ebben a szakaszban leírt sebességf okozat-k orrekciókra a 2. feletti 
sebességf okozatok esetében.
A módosítások e melléklet 4. szakaszának c) pontjában leírt ellenőrzését e melléklet 4. szakasza d)–f) pontjainak 
alkalmazása előtt kéts zer el kell végezni a teljes ciklusgör bén.
c)Ha az i sebességf okozatot 1 és 5 másodperc közötti időtar tamig használják , és az ezen időtar tamot megelőző 
sebességf okozat egy lépéssel alacson yabb, az ezen időtar tamot követő sebességf okozat pedig egy vagy két lépéssel 
alacsonyabb, mint ezen időtar tamon belüli fokozat, vagy az ezen időtar tamot megelőző sebességf okozat két 
lépéssel alacson yabb, az ezen időtar tamot követő sebességf okozat pedig egy lépéssel alacsonyabb, mint az 
időtar tamon belüli fokozat, akkor a szóban forgó sebességf okozatot korrigálni kell a szóban forgó időtar tam 
előtti és utáni sebességf okozatok legmaga sabb számára.
Példák:
i. A – 1, i, – 1sebességf okozat-sor rend hely ett a következőt kell használni:
– 1, – 1, – 1.
A – 1, i, – 2 sebességf okozat-sor rend hely ett a következőt kell használni:
– 1, – 1, – 2.
A – 2, i, – 1 sebességf okozat-sor rend hely ett a következőt kell használni:
– 2, – 1, – 1.
ii. A – 1, i, i, – 1sebességf okozat-sor rend hely ett a következőt kell használni:
– 1, – 1, – 1, – 1.
A – 1, i, i, – 2 sebességf okozat-sor rend helyett a követk ezőt kell használni:
i - 1, – 1, – 1, – 2.
A – 2, i, i, – 1 sebességf okozat-sor rend helyett a követk ezőt kell használni:
– 2, – 1, – 1, – 1.
iii. A – 1, i, i,i, – 1 sebességf okozat-sor rend hely ett a következőt kell használni:
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, – 1.
Az i – 1, i, i, i, – 2 sebességf okozat-sor rend hely ett a követk ezőt kell használni:
– 1, – 1, – 1, – 1, – 2.
A – 2, i, i, i, – 1 sebességf okozat-sor rend hely ett a követk ezőt kell használni:
– 2, – 1, – 1, – 1, – 1.
iv.A – 1, i,i, i, i, – 1 sebességf okozat-sor rend helyett a követk ezőt kell használni:
– 1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1.
A – 1, i, i, i, i, – 2 sebességf okozat-sor rend hely ett a következőt kell használni:
– 1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 2.
A – 2, i, i, i, i, – 1 sebességf okozat-sor rend hely ett a következőt kell használni:
– 2, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1.
v.A – 1, i,i,i, i, i, – 1 sebességf okozat-sor rend hely ett a következőt kell használni:
– 1, – 1, – 1, – 1, – 1, i – 1, – 1.
Az i – 1, i, i, i, i, i, – 2 sebességf okozat-sor rend hely ett a következőt kell használni:
– 1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 2.
A – 2, i, i, i, i, i, – 1 sebességf okozat-sor rend hely ett a következőt kell használni:
– 2, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1, – 1.
Az i. és v. közötti valamenny i esetben teljesülnie kell az i – 1 ≥ imin feltételnek.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/247  
d)A lassulási szakasz során nem hajthat ó végre mag asabb sebességf okozatba történő felfelé váltás.
e)Gyorsulási vagy állandó sebességű szakaszból lassulási szakaszba történő átmenet során nem hajthat ó végre 
mag asabb sebességf okozatba történő felfelé váltás, ha a lassulási szakasz végét követő első két másodperc 
sebességf okozatának egyike alacson yabb, mint a felfelé váltott sebességf okozat, vagy ha a sebességf okozat a 0. 
fokozat.
Példa:
Ha vi ≤ vi+1 és vi+2 < vi+1 és az i sebességf okozat = 4 és az (i + 1 = 5) sebességf okozat és az (i + 2 = 5) 
sebességf okozat, akkor az (i + 1) sebességf okozatot és az (i + 2) sebességf okozatot 4. sebességf okozatba kell 
állítani, ha a lassulási szakaszt követő szakasz sebességf okozata 4. fokozat vagy annál alacsonyabb. A lassulási 
szakaszon belül az összes további 5. sebességf okozatú ciklusgörbe pont tekintet ében is 4. fokozatra kell állítani a 
sebességf okozatot. Ha a lassulási szakaszt követő sebességf okozat az 5. fokozat, felfelé váltást kell végrehajtani.
Ha az átmeneti és a kezd eti lassulási szakasz során 2 sebességf okozattal felfel é váltásra kerül sor, akkor hely ette 1 
sebességf okozattal történő felfel é váltást kell végrehajtan i. Ebben az esetben a követk ező sebességf okozat- 
használati ellenőrzések során nem kell további módosításokat végrehajtan i.
f)Egyéb sebességf okozat-módosítások a lassulási szakaszoknál
A lassulási szakaszokban nem enge délyezett az első fokozatba történő lefelé váltás. Ha egy ilyen lefelé váltásra egy 
rövid vizsgálati útnak közvetlenül a megállási szakasz előtti utolsó részében lenne szük ség, mivel a motor 
fordulatszáma a 2. sebességf okozatban nidle alá csökkenne, akkor hely ette a 0. sebességf okozatot kell használni, a 
sebességvált ó kart üres állásba kell tenni, és a teng elykapcsolónak összekapcsolt állapotban kell lennie.
Ha az első sebességf okozatra legalább 2 másodperces időszak on át van szük ség közvetlenül a leállásig történő 
lassulás előtt, akkor ezt a sebességf okozatot a lassulási szakasz első mintájáig kell használni. A lassulási szakasz 
hátralévő részében a 0. sebességf okozatot kell használni, a sebességváltó kart üres állásba kell tenni, és a 
tengelykapcsolónak összekapcsolt állapotban kell lennie.
Ha egy lassulási szakasz során két, lega lább 3 másodperces sebességf okozat-időszak közötti sebességf okozat- 
időszak (azaz állandó sebességf okozatú időtar tam) időtar tama mindössze 1 másodperc, akkor azt a 0. 
sebességf okozatra kell váltani, és a tengelykapcsolót ki kell oldani.
Ha egy lassulási szakasz során két, lega lább 3 másodperces sebességf okozat-időszak közötti sebességf okozat- 
időszak időtar tama 2 másodperc, akkor azt az első másodpercben a 0. sebességf okozatra kell váltani, majd a 
második másodperc időtar tamára a 2 másodperces időszak után követk ező sebességf okozatba kell kapcsolni. Az 
első másodpercben a tengelykapcsolót ki kell oldani.
Példa: Az 5, 4, 4, 2 sebességf okozat-sor rend hely ett az 5, 0, 2, 2 sebességf okozat-sor rendet kell használni.
Ezt az előírást csak akkor kell alkalmazni, ha a 2. másodperc után következő sebességf okozat > 0.
Ha több, 1 vagy 2 másodperces sebességf okozat-időszak követi egymást, akkor a következő korrekciókat kell 
alkalmazni:
Az i, i, i, – 1, – 1, – 2 vagy i, i, i, – 1, – 2, – 2 sebességf okozat-sor rend hely ett a követk ezőt kell használni: i, i, i, 0, – 
2, – 2.
Az i, i, i, – 1, – 2, – 3 vagy i, i, i, – 2, – 2, – 3 sebességf okozat-sor rend vagy más lehetséges kombinációk hely ett a 
követk ezőt kell használni: i, i, i, 0, – 3, – 3.
Ezt a változtatást azokra a sebességf okozat-sor rendekre is alkalmazni kell, ahol az első 2 másodpercben a 
gyorsulás ≥ 0, a 3. másodpercben pedig < 0, vagy ahol az utolsó 2 másodpercben a gyorsulás ≥ 0.
Extrém kialakítású sebességvált ók esetében lehetség es, hogy az 1 vagy 2 másodperces időtar tamú sebességf okozat- 
időszak ok akár 7 másodpercig is követhetik egymást. Ilyen esetekben a fenti korrekciót egy második lépésben a 
követk ező korrekciós követelmén yekkel kell kiegés zíteni:
A j, 0, i, i, – 1, k sebességf okozat-sor rendet, ahol j > (i + 1) és k ≤ (i – 1), de k > 0, a j, 0, – 1, – 1, – 1, k 
sebességf okozat-sor rendre kell megvált oztatni, ha az (i – 1) sebességf okozat egy vagy két lépéssel van imax alatt e 
sorozat 3. másodpercében (eggyel a 0. sebességf okozat után).
Ha az (i – 1) sebességf okozat több, mint két lépéssel van imax alatt e sorozat 3. másodpercében, akkor a j, 0, i, i, – 1, 
k sebességf okozat-sor rendet, ahol j > (i + 1) és k ≤ (i – 1), de k > 0, a j, 0, 0, k, k, k sebességf okozat-sor rendre kell 
változtatni.
A j, 0, i, i, i-2, k sebességf okozat-sor rendet, ahol j > (i + 1) és k ≤ (i – 2), de k > 0, a j, 0, – 2, – 2 , – 2, k 
sebességf okozat-sor rendre kell változ tatni, ha az (i – 2) sebességf okozat egy vagy két lépéssel van imax alatt e 
sorozat 3. másodpercében (eggyel a 0. sebességf okozat után).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/248 2021.11.26.  
Ha az (i – 2) sebességf okozat több, mint két fokozattal van imax alatt e sorozat 3. másodpercében, akkor a j, 0, i, i, – 
2, k sebességf okozat-sor rendet, ahol j > (i + 1) és k ≤ (i – 2), de k > 0, a j, 0, 0, k, k, k sebességf okozat-sor rendre kell 
változtatni.
Az e pontban (e melléklet 4. szakaszának f) pontja) fent meghatározott valamennyi esetben a tengelykapcsoló 1 
másodperces kioldását kell alkalmazni (0. sebességf okozat) annak érdekében, hogy megelőzhető legye n a szóban 
forgó másodperc tekint etéb en a motorf ordulatszám túl magasra emelk edése. Ha ez nem probléma, és ha a gyár tó 
kéri, 0. sebességf okozat helyett a közvetlenül következő másodperc alacsonyabb sebességf okozata is használható 
a legfeljebb háromlépcsős lefel é váltások esetén. Ezen opció használatát rögzíteni kell.
Ha a lassulási szakasz egy rövid vizsgálati útnak a megállási szakaszt megelőző utolsó része, és a megállási szakasz 
előtt az utolsó sebességf okozatot (amely > 0) egy legfeljebb két másodpercig tartó időszakban használják , akkor 
hely ette a 0. sebességf okozatot kell használni, a sebességvált ó kart üres állásba kell hely ezni, és a tengelykap ­
csolónak összekapcsolt állapotban kell lennie.
Példák: A 4, 0, 2, 2, 0 sebességf okozat-sor rend hely ett a megállási szakaszt megelőző utol só 5 másodpercben a 4, 
0, 0, 0, 0 sorrendet kell alkalmazni. A 4, 3, 3, 0 sebességf okozat-sor rend hely ett a megállási szakaszt megelőző 
utol só 4 másodpercben a 4, 0, 0, 0 sorrendet kell alkalmazni.
5. VÉGSŐ KÖVETELMÉNYEK
a)Az e melléklet 4. szakaszának a)–f) pontjait sorrendben kell alkalmazni, a teljes ciklusgör bét minden egyes esetben 
végig követve. Tekintve, hogy az e melléklet 4. szakaszának a)–f) pontjai szer inti módosítások következt ében új 
sebességf okozat-sor rendek jöhetnek létre, ezek et az új sebességf okozat-sor rendeket két alkalommal ellenőr izni, és 
szükség esetén módosítani kell.
b)E melléklet 4. szakasza b) pontjának alkalmazását követően valamely lassulási vagy állandó sebességű szakaszból 
egy gyorsulási szakaszba történő átmenet során akár egy egynél több fokozatú lefelé váltás is megtör ténhet.
Ebben az esetben a lassulási vagy az állandó sebességű szakasz utol só mintájának sebességf okozatát a 0. 
sebességf okozattal kell felváltani, a teng elykapcsolót pedig ki kell oldani. Ha az e melléklet 4. szakaszának f) 
pontja szer inti „0. sebességf okozat tiltása lefelé váltás közben” opciót választják , akkor a követk ező másodperc (a 
gyorsulási szakasz első másodperce) sebességf okozatát kell használni a 0. sebességf okozat hely ett.
c)A számítás hely essége ellenőrzésének lehetővé tétele érdeké ben ki kell számítani a v ≥ 1,0 km/h sebességhez 
tartozó – az ezen előírás 6.1.8. szakaszának megfel elően négy tizedesjegyre kerekített – v* sebességf okozat 
ellenőrzőösszegét, és azt fel kell jegyezni.
6. SZÁMÍT ÁSI ESZK ÖZÖK
A fokozatváltás-számítási eszk özök példái megtekint hetők ugyanazon a honlapon, mint ez az előírás (1).
A követ kező eszk özök állnak rendelk ezésre:
a)ACCESS alapú eszk öz;
b)Matlab kódoló eszk öz;
c)NET core eszk öz.
Ezeke t az eszk özöket az ACCESS eszk öz, a Matlab kód és a .NET core kód 115 különböző járműk onfiguráció alapján 
kapott számítási eredmény einek összehasonlításá val hitelesített ék, 7 esetében kieg észítve olyan egyé b opciókat 
figyelembe vevő további számításokkal, mint például a „sebességk orlátozás alkalmazása”, a „redukálás tiltása”, a 
„másik járműosztály ciklus választása” és az „egyed i nmin_dr ive értékek kiválasztása”.
A 115 járműk onfiguráci ó kiterjed a sebességváltó és a motorok extrém műszaki kialakításaira, valamint valamenny i 
járműosztályra.
A sebességf okozat-használat és a teng elykapcsoló műk ödtet ése tekint etében a három eszk öz eredmény ei azonosak, és 
bár csak a B1. és B2. melléklet szöv ege jogilag kötelező érvényű, az eszk özök olyan státuszt értek el, amely alapján 
referenciaeszk öznek minősülnek .
(1)[a hivatk ozás a végleges értesít ést követően beilleszt endő]HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/249  
B3. MELLÉKLET 
A referencia -üzemanyagok specif ikációi 
1. Ez a melléklet az 1. típusú vizsgálatok során használandó referencia-üzeman yagok specifi kációival kapcsolatos 
információkat tartalmazza.
2. Fenntar tva
3. A szikragyújtású motorral felszerelt járművek vizsgálatához használandó folyék ony üzemany agok műszaki adatai
3.1. Benzin (névleges 90 RON, E0)
A3/1. táblázat
Ez a táblázat kizárólag az 1B. szintre vonatk ozik. 
Benzin (névleges 90 RON , E0) 
Üzemanyag tulajdonság a vagy anyag neve Mér tékegységSzabvány
Vizsgálati módszer
Minimum Maximum
Kísérleti oktánszám (RON) 90 92 JIS K2280
Moto roktánszám (MON) 80 82 JIS K2280
Sűrűség g/cm30,720 0,734 JIS K2249
Gőzny omás kPa 56 60 JIS K2258
Desztilláció:
– 10 %-os desztillációs hőmérséklet K (°C) 318 (45) 328 (55) JIS K2254
– 50 %-os desztillációs hőmérséklet K (°C) 363 (90) 373 (100) JIS K2254
– 90 %-os desztillációs hőmérséklet K (°C) 413 (140) 443 (170) JIS K2254
– végf orráspont K (°C) 488 (215) JIS K2254
– olefine k térf.% 15 25 JIS K2536-1
JIS K2536-2
– aromás vegyülete k térf.% 20 45 JIS K2536-1
JIS K2536-2
JIS K2536-3
– benzol térf.% 1,0 JIS K2536-2
JIS K2536-3
JIS K2536-4
Oxigén tartalom nem kimutathat ó JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Gyantamaradvány mg/100 ml 5 JIS K2261
Kéntar talom wt ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/250 2021.11.26.  
Ólomtar talom nem kimutathat ó JIS K2255
Etanol nem kimutathat ó JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Metanol nem kimutathat ó JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Metil-t ercier -butilét er (MTBE) nem kimutathat ó JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Kerozin nem kimutathat ó JIS K2536-2
JIS K2536-4
3.2. [Fenntar tva]
3.3. Benzin (névleges 100 RON, E0)
A3/3. táblázat
Ez a táblázat kizárólag az 1B. szintre vonatk ozik. 
Benzin (névleges 100 RON , E0) 
Üzemanyag tulajdonság a vagy anyag neve Mér tékegységSzabvány
Vizsgálati módszer
Minimum Maximum
Kísérleti oktánszám (RON) 99 101 JIS K2280
Moto roktánszám (MON) 86 88 JIS K2280
Sűrűség g/cm30,740 0,754 JIS K2249
Gőzny omás kPa 56 60 JIS K2258
Desztilláció:
– 10 %-os desztillációs hőmérséklet K (°C) 318 (45) 328 (55) JIS K2254
– 50 %-os desztillációs hőmérséklet K (°C) 363 (90) 373 (100) JIS K2254
– 90 %-os desztillációs hőmérséklet K (°C) 413 (140) 443 (170) JIS K2254
– végf orráspont K (°C) 488 (215) JIS K2254
– olefine k térf.% 15 25 JIS K2536-1
JIS K2536-2
– aromás vegyülete k térf.% 20 45 JIS K2536-1
JIS K2536-2
JIS K2536-3HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/251  
– benzoltérf.% 1,0 JIS K2536-2
JIS K2536-3
JIS K2536-4
Oxigén tartalom nem kimutathat ó JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Gyantamaradvány mg/100 ml 5 JIS K2261
Kéntar talom wt ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7
Ólomtar talom nem kimutathat ó JIS K2255
Etanol nem kimutathat ó JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Metanol nem kimutathat ó JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Metil-t ercier -butilét er (MTBE) nem kimutathat ó JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Kerozin nem kimutathat ó JIS K2536-2
JIS K2536-4
3.4. [Fenntar tva]
3.5. [Fenntar tva]
3.6. Benzin (névleges 95 RON, E10)
A3/6. táblázat
Ez a táblázat kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik. 
Benzin (névleges 95 RON , E10) 
Paramét er Mér tékegységHatárér tékek (a)Vizsgálati módszer 
(b)Minimum Maximum
Kísérleti oktánszám, RON (c) 95,0 98,0 EN ISO 5164
Moto roktánszám, MON (c) 85,0 89,0 EN ISO 5163
Sűrűség 15 °C-on kg/m3743,0 756,0 EN ISO 12185
Gőzny omás kPa 56,0 60,0 EN 13016-1
Víztar talom térf.% 0,05 EN 12937HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/252 2021.11.26.  
Megjelenés –7 °C-on tiszta és átlátszó
Desztilláció:
– 70 °C-on átdesztillált mennyiség térf.% 34,0 46,0 EN-ISO 3405
– 100 °C-on átdesztillált mennyi ség térf.% 54,0 62,0 EN-ISO 3405
– 150 °C-on átdesztillált mennyi ség térf.% 86,0 94,0 EN-ISO 3405
– végf orráspont °C 170 195 EN-ISO 3405
Maradék térf.% 2,0 EN-ISO 3405
Szénhidrogén -elemzés:
– olefine k térf.% 6,0 13,0 EN 22854
– aromás vegyülete k térf.% 25,0 32,0 EN 22854
– benzol térf.% 1,00 EN 22854
EN 238
– telített szénhidrogének térf.% rögzítendő EN 22854
Szén/hidrogé n arány rögzítendő
Szén/o xigén arány rögzítendő
Indukciós periódus (d) perc 480 EN-ISO 7536
Oxigén tartalom (e) tömeg% 3,3 3,7 EN 22854
Oldószer rel kimosott gyanta
(gyantamaradvány)mg/100 ml 4 EN-ISO 6246
Kéntar talom (f) mg/kg 10 EN ISO 20846
EN ISO 20884
Rézk orrózió 1. osztály EN-ISO 2160
Ólomtar talom mg/l 5 EN 237
Foszf ortartalom (g) mg/l 1,3 ASTM D 3231
Etanol (e) térf.% 9,0 10,0 EN 22854
(a)A specifikációban szereplő értékek „valós értékek”. A határér tékek meghatározása az ISO 4259 „Ásván yolajt ermékek. A vizsgálati 
módszerekre vonat kozó precizitási adatok meghatározása és alkalmazása” szabván y alapján történt; a minimumér ték 
meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbség került figyelembevételre; a maximum- és minimumér ték 
megállapításánál pedig a 4R legkisebb különbség et vették figyelembe (R = reprodukálhatóság).
E műszaki okokból szük séges megoldástól függet lenül az üzemanyag gyár tójána k a nulla értékre kell törek ednie, ha a meg adott 
legnagy obb érték 2R, illetve az átlagér tékre, ha felső és alsó határér tékek vannak megadva. Ha nem egyér telmű, hogy az adott 
üzemany ag megfelel-e a specifikációknak , akkor az ISO 4259 szabván y előírásait kell alkalmazni.
(b)Amint a fenti jellemzőkre egyen értékű EN/ISO-módszereket tesznek közzé, azokat kell majd alkalmazni..
(c)A motoroktánszám és a kísérleti oktánszám tekint etében a végered ményt – annak kiszámításak or – egy 0,2 értékű korrekciós 
tényezővel kell csökk enteni, az EN 228:2008 szabványnak megfel elően.
(d)Az üzemany ag tartalmazhat rendes körülmény ek között a finomítók ban a benzin stabilizálására használt antio xidánsokat és 
fémd ezaktivátorokat, de deterg ens/diszpergáló adalék okat és oldó olajo kat tilos hozzáadni.
(e)Az etanol az egyetlen olyan oxigéntar talmú vegyület, amelyet szándék osan hozzá szabad adni a referencia-üzemanyaghoz. A 
felhasznál t etanolnak meg kell felelnie az EN 15376 szabván ynak.
(f)Az 1. típusú vizsgálathoz használt üzemanyag tényleges kéntar talmát rögzíteni kell.
(g)Ehhez a referencia-üzeman yaghoz tilos szándék osan olyan vegyületek et adni, amely ek foszf ort, vasat, mangánt vagy ólmot 
tartalmaznak.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/253  
3.7. Etanol (névleg es 95 RON, E85)
A3/7. táblázat
Ez a szakasz kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik. 
Etanol (névleges 95 RON, E85) 
Paramét er Mér tékegységHatárér tékek (a)Vizsgálati módszer 
(b)Minimum Maximum
Kísérleti oktánszám (RON) 95 EN ISO 5164
Moto roktánszám (MON) 85 EN ISO 5163
Sűrűség 15 °C-on kg/m3rögzítendő ISO 3675
Gőzny omás kPa 40 60 EN ISO 13016-1 
(DVPE)
Kéntar talom (c)(d) mg/kg 10 EN ISO 20846, EN 
ISO 20884
Oxidációs stabilitás perc 360 EN ISO 7536
Gyantamaradvány (oldószer rel 
kimosva)mg/ 100 ml 5 EN-ISO 6246
Megjelenés: környezeti 
hőmérséklet en, illetve 15 °C 
hőmérséklet en (amelyik nagy obb) kell 
meghatározni.tiszta és átlátszó, lebegő vagy 
lecsapódott szenny ező anyagoktól 
szemmel láthat óan mentesszemrevételezés
Etanol és nagy obb szénatomszá mú 
alkoholok (g)térf.% 83 85 EN 1601
EN 13132
EN 14517
Nagy obb szénat omszámú alkoholok 
(C3–C8)térf.% 2
Metanol térf.% 0,5
Benzin (e) térf.% részarány EN 228
Foszf or mg/l 0,3 (f) ASTM D 3231
Víztar talom térf.% 0,3 ASTM E 1064
Szer vetlenklor id-tar talom mg/l 1 ISO 6227
pHe 6,5 9 ASTM D 6423
Rézlemez-k orrózió (3 óra 50 °C-on) besorolás 1. osztály EN ISO 2160
Savasság (ecetsa vban kifejezve – 
CH3COOH)tömeg%
(mg/l)0,005 –40 ASTM D 1613
Szén/hidrogé n arány jegyzők önyv
Szén/o xigén arány jegyzők önyv
(a)A specifikációban szereplő értékek „valós értékek”. A határér tékek meghatározása az ISO 4259 „Ásván yolajt ermékek. A vizsgálati 
módszerekre vonat kozó precizitási adatok meghatározása és alkalmazása” szabván y alapján történt; a minimumér ték 
meghatározásához a nulla érték feletti 2R legkisebb különbség került figyelembevételre; a maximum- és minimumér ték 
megállapításánál pedig a 4R legkisebb különbség et vették figyelembe (R = reprodukálhatóság). E műszaki okokból szüks éges 
megoldást ól függet lenül az üzeman yag gyár tójána k a nulla értékre kell törek ednie, ha a megadott legnagy obb érték 2R, illetve az 
átlagér tékre, ha felső és alsó határér tékek vannak megadva. Ha nem egyér telmű, hogy az adott üzeman yag megfelel-e a 
specifikációknak , akkor az ISO 4259 szabvány előírásait kell alkalmazni.
(b)Vita esetén a vita rendezésére és az eredmény eknek a mérési módszer pontosság a alapján való értelmez ésére az EN ISO 4259 
szabván yban leírt eljárások alkalmazandók .HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/254 2021.11.26.  
(c)A kéntar talmat érintő nemzeti viták esetén (az EN 228 szabvány nemzeti mellékletéb en szereplő hivatk ozáshoz hasonlóan) az EN 
ISO 20846 szabván yt vagy az EN ISO 20884 szabványt kell alkalmazni.
(d)Az 1. típusú vizsgálathoz használt üzemanyag tényleges kéntar talmát rögzíteni kell.
(e)Az ólmozatlan benzin részarán yának meghatározásához 100-ból ki kell vonni a víz és az alkoholok százalék os részarányá nak 
összegét .
(f)Ehhez a referencia-üzeman yaghoz tilos szándék osan olyan vegyületek et adni, amely ek foszf ort, vasat, mangánt vagy ólmot 
tartalmaznak.
(g)Az EN 15376 szabván y specifikációinak megf elelő etanol az egyetlen olyan oxigéntar talmú vegyület, amelyet szándék osan hozzá 
szabad adni a referenci a-üzemanyaghoz.
4.A szikragyújtású motorra l felszerelt járművek vizsgálatához használandó gáz-halmazállapotú üzemanyagok műszaki 
adatai
4.1. LPG (A és B)
A3/8. táblázat
Ez a táblázat kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik. 
LPG (A és B) 
ParaméterMér téke-
gységE1 
üzeman yagE2 
üzeman yagJ üzeman yag K üzemanyag Vizsgálati módszer
Összet étel: ISO 7941
C3-tar talomtérfogat 
%30 ± 2 85 ± 2télen:
legalább 15,
legfeljebb 35;
nyáron:
legfeljebb 10KS M ISO 7941
Propán- és 
propiléntar talommól% legalább 20,
legfe ljebb 
30JIS K2240
C4-tar talomtérfogat 
%részaránytélen:
legalább 60;
nyáron:
legalább 85KS M ISO 7941
Bután- és 
butiléntar talomlegalább 70,
legfe ljebb 
80JIS K2240
Butadién legfeljebb 0,5 KS M ISO 7941
< C3, > C4 térfogat 
%legfeljebb 2 legfeljebb 2
Olefinek térfogat 
%legfe ljebb 
12legfe ljebb 
15
Lepárlási maradék mg/kg legfe ljebb 
50legfe ljebb 
50EN 15470
Lepárlási maradék 
(100 ml)ml – 0,05 ASTM D2158
Víz 0 °C-on mentes EN 15469HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/255  
Összes kéntar talommg/kg legfe ljebb 
10legfe ljebb 
10ASTM 6667
legfeljebb 40KS M 2150, ASTM 
D4486,
ASTM D5504
Hidrogén- szulfi d nincs nincs ISO 8819
Rézlemez-k orrózió besoro -
lás1. osztály 1. osztály ISO 6251 (a)
Rézk orrózió 40 °C, 
1h– 1 KS M ISO 6251
Szag jellemző
Moto roktánszám legalább 89 legalább 89 EN 589
B. melléklet
Gőzny omás (40 °C) MPa – 1,27KS M ISO 4256,
KS M ISO 8973
Sűrűség (15 °C-on) kg/m3500 620KS M 2150,
KS M ISO 3993,
KS M ISO 8973
(a)Előf ordulhat, hogy ez a módszer nem határozza meg pontosan a korrodáló anyagok jelenlétét , ha a minta korróziógátlót vagy 
más olyan vegyületet tartalmaz, amely csökkenti a minta rézlemezre gyak orolt korrodáló hatását. Ezér t az ilyen vegyületek nek 
kizárólag a vizsgálati módszer befolyásolása céljából történő felhasznál ása tilos.
4.2. Földgáz/biometán
4.2.1. „G20” „mag as fűtőér tékű gáz” (névleg es 100 % metán)
A3/9. táblázat
Ez a táblázat kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik. 
„G20” „magas fűtőér tékű gáz” (névleges 100 % metán) 
Jellemzők Mér tékegység AlapHatárérté kek
Vizsgálati módszer
Minimum Maximum
Összet étel:
Metán mól % 100 99 100 ISO 6974
Egyéb gázok (a) mól% – – 1 ISO 6974
N2 mól% ISO 6974
Kéntar talom mg/m3 (b) – – 10 ISO 6326-5
Wobbe-index (nettó) MJ/m3 (c) 48,2 47,2 49,2
(a)Iner t gázok (N2-től eltérő) + C2 + C2+.
(b)Az értéket 293,15 K (20 °C) hőmérséklet en és 101,325 kPa nyomáson kell meghatározni.
(c)Az értéket 273,15 K (0 °C) hőmérsékleten és 101,325 kPa nyomáson kell meghatározni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/256 2021.11.26.  
4.2.2. [Fenntar tva]
4.2.3. „G25” „alacsony fűtőér tékű gáz” (névleg es 86 % metán)
A3/11. táblázat
Ez a táblázat kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik. 
„G25” „alacson y fűtőér tékű gáz” (névleges 86 % metán) 
Jellemzők Mér tékegység AlapHatárér tékek
Vizsgálati módszer
Minimum Maximum
Összet étel:
Metán mól% 86 84 88 ISO 6974
Egyéb gázok (a) mól% – – 1 ISO 6974
N2 mól% 14 12 16 ISO 6974
Kéntar talom mg/m3 (b) – – 10 ISO 6326-5
Wobbe-index (nettó) MJ/m3 (c) 39,4 38,2 40,6
(a)Iner t gázok (N2-től eltérő) + C2 + C2+.
(b)Az értéket 293,15 K (20 °C) hőmérséklet en és 101,325 kPa nyomáson kell meghatározni.
(c)Az értéket 273,15 K (0 °C) hőmérsékleten és 101,325 kPa nyomáson kell meghatározni.
4.2.4. „J-gáz” (névleg es 85 % metán)
A3/12. táblázat
Ez a táblázat kizárólag az 1B. szintre vonatk ozik. 
„J-gáz” (névleges 85 % metán ) 
Jellemzők Mér tékegységHatárér tékek
Minimum Maximum
Metán mól% 85
Etán mól% 10
Propán mól% 6
Bután mól% 4
C3+C 4 HC-je mól% 8
C5 vagy ennél mag asabb 
szénatomszámú elem HC-jemól% 0,1
Egyéb gázok (H2+O 2+N 2+CO+CO 2) mól% 1,0
Kéntar talom mg/Nm310
Wobbe-index WI 13,260 13,730
Bruttó fűtőér ték kcal/Nm310,410 11,050
Legnagy obb égési sebesség MCP 36,8 37,5HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/257  
4.2.5. Hidrogén
A3/13. táblázat
Ez a szakasz kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik. 
Hidrogén 
Jellemzők Mér tékegységHatárér tékek
Vizsgálati módszer
Minimum Maximum
A hidrog én tisztasága mól% 98 100 ISO 14687-1
Összes szénhidrogé n μmól/mól 0 100 ISO 14687-1
Víz (a) μmól/mól 0 (b) ISO 14687-1
Oxigén μmól/mól 0 (b) ISO 14687-1
Argon μmól/mól 0 (b) ISO 14687-1
Nitrogé n μmól/mól 0 (b) ISO 14687-1
CO μmól/mól 0 1 ISO 14687-1
Kén μmól/mól 0 2 ISO 14687-1
Maradó részecsk ék(c) ISO 14687-1
(a)Nem kondenzálhat ó.
(b)Víz, oxigén, nitrog én és argon együtt: 1 900 μmól/mól.
(c)A hidrogén nem tartalmazhat port, homok ot, szenny eződést, gyantát, olajat vagy más anyagokat olyan menn yiségben, amely a 
töltés alatt álló jármű (moto r) töltők észülék ének sérülését okozhatja.
5.A kompre ssziós gyújtású motor ral felszerelt járművek vizsgálatához használandó folyé kony üzemany agok műszaki 
adatai
5.1. J-dízel (névleges 53 cetán, B0)
A3/14. táblázat
Ez a táblázat kizárólag az 1B. szintre vonatk ozik. 
J-dízel (névleges 53 cetá n, B0) 
Üzemany ag tulajdonsága vagy anyag 
neveMér tékegységLeírás
Vizsgálati módszer
Minimum Maximum
Cetánszám 53 57 JIS K2280
Sűrűség g/cm30,824 0,840 JIS K2249
Desztilláció:
–50 %-os desztillációs hőmér ­
sékletK (°C) 528 (255) 568 (295) JIS K2254
–90 %-os desztillációs hőmér ­
sékletK (°C) 573 (300) 618 (345) JIS K2254
– végf orráspont K (°C) 643 (370) JIS K2254
Lobbanáspont K (°C) 331(58) JIS K2265–3
Kinematikai viszk ozitás 30 °C-on mm2/s 3,0 4,5 JIS K2283HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/258 2021.11.26.  
Minden aromás sorozat térf. % 25 JIS-módszer HPLC
Többgyűrűs aromás 
szénhidrogén ektérf. % 5,0 JIS-módszer HPLC
Kéntar talom wt ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7
Zsírsav -metil-észter (FAME) % 0,1 a japán 
koncentrációmérési 
eljárásról szóló 
közlemény ben előír t 
módszer
Triglicer id % 0,01 a japán 
koncentrációmérési 
eljárásról szóló 
közlemény ben előír t 
módszer
5.2. [Fenntar tva]
5.3. [Fenntar tva]
5.4. E-dízel (névleg es 52 cetán, B7)
A3/17. táblázat
Ez a táblázat kizárólag az 1A. szintre vonatk ozik. 
E-dízel (névleges 52 cetán, B7) 
Paraméter Mér tékegységHatárér tékek (a)
Vizsgálati módszer
Minimum Maximum
Cetánindex 46,0 EN-ISO 4264
Cetánszám (b) 52,0 56,0 EN-ISO 5165
Sűrűség 15 °C-on kg/m3833,0 837,0 EN-ISO 12185
Desztilláció:
— 50 %-os pont °C 245,0 — EN-ISO 3405
— 95 %-os pont °C 345,0 360,0 EN-ISO 3405
— végf orráspont °C — 370,0 EN-ISO 3405
Lobbanáspont °C 55 — EN ISO 2719
Zavarosodási pont °C — –10 EN 116
Viszk ozitás 40 °C-on mm2/s 2,30 3,30 EN-ISO 3104
Többgyűrűs aromás 
szénhidrogén ektömeg% 2,0 4,0 EN 12916HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/259  
Kéntar talom mg/kg – 10,0 EN ISO 20846/
EN ISO 20884
Rézk orrózió (3 óra, 50 °C) – 1. osztály EN-ISO 2160
Conradson-szénmaradvány 
(10 % DR)tömeg% – 0,20 EN-ISO10370.
Hamutar talom tömeg% – 0,010 EN-ISO 6245
Összes szenn yeződés mg/kg 24 EN 12662
Víztar talom mg/kg – 200 EN-ISO12937
Savszám mg KOH/g – 0,10 EN ISO 6618
Kenők épesség (HFRR, 
kopásk ontúr átmérője 60 °C-on)μm – 400 EN ISO 12156
Oxidációs stabilitás 110 °C-on (c) h 20,0 EN 15751
FAME (d) térf.% 6,0 7,0 EN 14078
(a)A specifik ációban szereplő értékek „valós értékek”. A határér tékek meghatározása az ISO 4259 „Ásvány olajt ermékek. A 
vizsgálati módszerekre vonatk ozó precizitási adat ok meghatározása és alkalmazása” szabván y alapján történt; a minimumér ték 
meghatározásához a nulla érték felett i 2R legkisebb különbség került figyelembevételre; a maximum- és minimumér ték 
megállapításánál pedig a 4R legkisebb különbség et vették figyelembe (R = reprodukálhatóság).
E műszaki okokból szükséges megoldást ól függet lenül az üzeman yag gyár tójának a nulla értékre kell törekednie, ha a mega dott 
legnagy obb érték 2R, illetve az átlagér tékre, ha felső és alsó határér tékek vannak megadva. Ha nem egyér telmű, hogy az adott 
üzemany ag megfelel-e a specifikációknak , akkor az ISO 4259 szabván y előírásait kell alkalmazni.
(b)A cetánszám tartomán ya nincs összhangban azzal a követelménn yel, hogy a tartomán y legalább 4R legyen. Az üzemanyag 
szállítój a és felhasznál ója közötti viták esetén az ISO 4259 előírásait lehet használni a viták megoldására, feltéve, hogy egyszer i 
mérések helyett inkább annyi ismét elt mérést végeznek, amennyi elegend ő a szükséges pontoss ág eléréséhez.
(c)Az eltar thatóság valószínűleg még ellenőrzött oxidációs stabilitás mellett is korlátozott. A tárolási körülmén yekről és az 
eltar thatós ágról ki kell kérni a szállító vélemény ét.
(d)A zsírsav-metil-észt er (FAME) részarányá nak meg kell felel nie az EN 14214 szabvány specifikációjának .
6.Az üzemany agcellás járművekhez használt hidrogén műszaki adatai
6.1. Sűrítet t hidrog én üzemany agcellás járművekhez
A3/18. táblázat
Hidrogén üzeman yagcellás járműv ekhez 
Jellemzők Mér tékegységHatárér tékek
Vizsgálati módszer
Minimum Maximum
A hidrog én üzemany agindexe (a) mól% 99,97
Nem hidrog én gázok összesen μmól/mól 300
Egyed i szenny ezőan yagok maximális koncentrációja (f)
Víz (H2O) μmól/mól 5e
Összes szénhidrogé n(b)(metán 
alapon)μmól/mól 2e
Oxigén (O 2) μmól/mól 5e
Hélium (He) μmól/mól 300eHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/260 2021.11.26.  
Összes nitrogén (N2) és argon (Ar) 
(b)μmól/mól 100e
Szén-dio xid (CO 2) μmól/mól 2e
Szén-mono xid (CO) μmól/mól 0,2e
Kénvegy ületek összesen (c)(H2S 
alapon)μmól/mól 0,004e
Formaldehid (HCHO) μmól/mól 0,01e
Hangyasa v (HCOOH) μmól/mól 0,2e
Ammónia (NH 3) μmól/mól 0,1e
Összes halog énezett vegyület (d)
(halogé nion alapon)μmól/mól 0,05e
Az olyan additív összetevők, mint az összes szénhidrogén és az összes kénvegyületek esetében az összetev ők összege nem érheti el 
az elfogadható határér téket.
(a)A hidrogén üzemany agindexét úgy kell meghatározni, hogy a táblázatban felsorolt, „hidrogéntő l különböző gázok” 
mólszázalékban megadott összmenn yiségét kivonjuk 100 mólszázalékból.
(b)Az összes szénhidrogén magában foglalja az oxigénezet t szer ves vegyületek et. Az összes szénhidrogént szénalapon kell mér ni 
(μmólC/mól). Az összes szénhidrogén csak a metán jelenléte miatt haladhatja meg a 2 μmól/mól mér téket, mely esetben a 
metán, nitrogén és argon menn yiségének összege nem haladhatja meg a 100 μmól/mól mér téket.
(c)Az összes kénvegyületnek tartalmaznia kell legalább az alábbiakat: H2S, COS, CS2 és merkapt ánok, mely ek jellemzően a 
földgázban fordulnak elő.
(d)Az összes halogénezet t vegyület tartalmazza például a hidrogén-bromidot (HBr), hidrogén -klor idot (HCl), klór t (Cl2) és szer ves 
halogeni deket (R-X).
(e)A vizsgálati módszer t dokumentálni kell.
(f)A gyár tási eljárástól függően egyes szenny ezőany agok elemzése mentesség et élvezhet. A járműgyár tónak meg kell adnia a felel ős 
hatóság számára az egyes szenny ezőanyagok mentesít ésének okát.
7.A párolgási kibocsátások 4. típusú vizsgálatához használandó üzemany agok műszaki adatai
Az 1B. szint esetében:
Azon járművek esetében, amelyek nél a gyár tó nem javasolja az E10 üzemany ag használatát, az ebben a szakaszban 
szereplő üzemany agok hely ett az e melléklet 3.1. vagy 3.3. szakaszában meghatározott üzemanyagok használandók.
A3/19. táblázat
Benzin refe rencia-üzemanyag 4. típusú vizsgálathoz 
Param éter Mér tékegységHatárér tékek
Vizsgálati módszer
Minimum Maximum
Kísérleti oktánszám (RON) 95,0 98,0 EN ISO 5164
JIS K2280
Sűrűség 15 °C-on kg/m3743,0 756,0 EN ISO 12185
JIS K2249-1,2,3
Gőzny omás kPa 56,0 60,0 EN 13016-1
JIS K2258-1,2
Desztilláció:
– 70 °C-on átdesztillált térf.% 34,0 46,0 EN ISO 3405HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/261  
– 100 °C-on átdesztillálttérf.% 54,0 62,0 EN ISO 3405
– 150 °C-on átdesztillált térf.% 86,0 94,0 EN ISO 3405
Szénhidrogén -elemzés:
– olefine k térf.% 6,0 13,0 EN 22854
– aromás vegyülete k térf.% 25,0 32,0 EN 22854
– benzol térf.% – 1,00 EN 22854
EN 238
JIS K2536-2,3,4
Oxigén tartalom töme g% 3,3 3,7 EN 22854
JIS K2536-2,4,6
Kéntar talom mg/kg – 10 EN ISO 20846
EN ISO 20884
JIS K2541-1,2,6,7
Ólomtar talom mg/l nem kimutathat ó EN 237
JIS K2255
Etanol térf.% 9,0 10,0 EN 22854
JIS K2536-2,4,6
Metil-t ercier -butilét er (MTBE) nem kimutathat ó JIS K2536-2,4,5,6 (a)
Metanol nem kimutathat ó JIS K2536-2,4,5,6 (a)
Kerozin nem kimutathat ó JIS K2536-2,4 (a)
(a)Egyéb, nemzeti vagy nemzetk özi szabván yra vissza vezethető módszer is alkalmazható.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/262 2021.11.26.  
B4. MELLÉKLET 
A kigur ulási menetellenállás és a fékpad beállítása 
1. ALKALMAZÁSI KÖR
Ez a melléklet a vizsgálati jármű kigur ulási menetellenáll ásának megállapítását és e kigur ulási menetelle ­
nállásnak a görgős fékpadra történő átvitelét írja le.
2. KIFEJEZÉSEK ÉS FOGALOMMEGHA TÁROZÁSOK
2.1. E dokumentum alkalmazásában az előírás 3. szakaszában megad ott kifejezések és fogalomme ghatározások 
elsőbbség et élveznek . Ha az előírás 3. szakaszában nem szerepelnek fogalommeghatározások, úgy az ISO 
3833:1977 „Közúti járművek fogalomme ghatározásai” szabván yban megadott fogalommeghatározásokat 
kell alkalmazni.
2.2. A vonatk oztatási sebességpont ok 20 km/h értéknél kezdődnek, és 10 km/h értékű növekmé nnyel az alábbi 
feltét elek szer inti legnagy obb vonatk oztatásisebesség-ér tékig terjednek:
a)A legnagy obb vonatk oztatási sebességpont értéke 130 km/h, vagy közvetlenül az alkalmazandó vizsgálati 
ciklus legnagy obb sebesség e feletti vonatk oztatási sebességpont, ha ez az érték kisebb, mint 130 km/h. 
Abban az esetben, ha az alkalmazandó vizsgálati ciklus a négynél (alacsony , közepes, nagy és extranagy) 
keves ebb ciklusszakaszt tartalmaz, továbbá a gyár tó kérésére és a felelős hatóság engedély ével, a 
legnagy obb vonatk oztatási sebesség megnövelhe tő a közvetlenül a következő mag asabb szakasz 
legnagy obb sebessége feletti vonatk oztatási sebességpont értékére, de legfeljebb 130 km/h értékre; ebben 
az esetben a kigur ulási menetellenállás megállapítását és a görgős fékpad beállítását ugyanezen 
vonatk oztatási sebességpontokkal kell elvége zni.
b)Ha a ciklushoz alkalmazandó vonatk oztatási sebességponthoz 14 km/h értéket hozzáadva kapott érték 
nagy obb vagy egyenlő a jármű vmax végsebességével, akkor ezt a vonatk oztatási sebességpont ot ki kell 
zárni a kigur ulási vizsgálatból és a görgős fékpad beállításából. A jármű tekintet ében így a következő 
alacson yabb vonatk oztatási sebességpont lesz a legnagy obb vonatk oztatási sebességpont.
2.3. Ellent étes rendelk ezés hiányában az adott ciklus energiaig ényét a B7. melléklet 5. szakasza alapján kell 
kiszámítani az alkalmazandó menetciklus elérendő sebességgör béje mentén.
2.4. f0, f1, f2 az F = f0 + f1 × v + f2 × v2 kigur ulási menetellenáll ási egyenlet e melléklet alapján meghatározott 
kigur ulási menet ellenállási együtthatói .
f0 az állandó kigur ulási menetellenáll ási együttható ezen előírás 6.1.8. szakaszának megf elelően egy 
tizedesjegy pont ossággal kerekítve, N;
f1 az elsőrendű kigur ulási menet ellenállási együttható ezen előírás 6.1.8. szakaszának megfelelően 
három tizedesjegy pontosságg al kerekítve, N/(km/h);
f2 a másodrendű kigur ulási menet ellenállási együttható ezen előírás 6.1.8. szakaszának megfelel ően öt 
tizedesjegy pont ossággal kerekítve, N/(km/h)2.
Ellent étes rendelkezés hián yában a kigur ulási menetellenállási együtthatók at a legkisebb négyzetek módszerén 
alapuló regresszióanalízissel kell kiszámítani a vonatk oztatási sebességpont ok teljes tartomán yán.
2.5. Forg ó töme g
2.5.1. Az mr meghatározása
Az mr az összes kerék és a jármű valamenny i, üres állásba hely ezett sebességvált ó mellett az úton a kerek ekkel 
együtt forgó alkotóelemének egyenér tékű tömeg e, kilogramm (kg) mér tékegységben kifejezve. Az mr értékét a 
felelős hatóság által elfogadott, megf elelő eljárással kell megmér ni vagy kiszámítani. Alter natívaké nt az mr 
értéke becslések alapján a menetk ész tömeg + 25 kg összeg 3 százalékának feleltethető meg.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/263  
2.5.2. A forgó tömeg alkalmazása a kigur ulási menet ellenállás esetében
A kigur ulási idők et át kell alakítani erőkké, és fordítva, melynek során a vonatk ozó vizsgálati tömeghez mr 
értékét hozzáadva eredmény ül kapott tömeg értéket kell figyelembe venni. Ez egyaránt vonatk ozik a közúton 
és a görgős fékpadon végreha jtott mérésekre.
2.5.3. A forgó tömeg alkalmazása a tehetetlenségi nyomaté k beállításánhoz
Ha a jármű vizsgálatára négyker ék-meghaj tású üzemmódban műk ödő fékpadon kerül sor, akkor a görgős 
fékpad egye nértékű tehetetlenségi nyomat ékát a vonatk ozó vizsgálati tömegre kell beállítani.
Ellenk ező esetben a görgős fékpad egyenér tékű tehet etlenségi nyomat ékát úgy kell meghatározni, hogy a 
vizsgálati tömeghez vagy a mérési eredmény eket nem befolyásoló kerekek egyenér tékű tömeg ét, vagy az mr 
50 százalékát adjuk hozzá.
2.6. A vizsgálati tömeg beállításához kiegé szítő tömeg eket kell alkalmazni oly módon, hogy a jármű 
töme geloszlása megk özelítőleg azonos legyen a menetk ész tömegű járműével. Az N kategór iába tartozó 
járművek , illetve az N kateg óriába tartozó járművekből szár mazó személygépjárműv ek esetében a kiegészítő 
töme geket reprezentatív módon kell elhelyezni, és a felelős hatóság kérésére igazoln i kell. A jármű 
töme geloszlását rögzít eni kell, és ezt kell használni a kigur ulási menetellenáll ás megállapítására szolgáló 
valamenny i későbbi vizsgálat során.
3. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK
A gyár tó felelős a kigur ulási menet ellenállási együtthatók pont osságáér t, és ezt biztosítania kell a kigur ulási 
menet ellenállási járműcsaládon belüli valamennyi sorozatgyár tású jármű esetében. A kigur ulási 
menet ellenállás meghatározási, szimulációs és kiszámítási módszerein belüli tűrések nem használhatók fel a 
sorozatgyár tású járművek kigur ulási menetellenáll ásának alulbecslésére. A felelős hatóság kérésére az adott 
jármű kigur ulási menetellenállási együtthatóinak pont osságát igazoln i kell.
3.1. Eredő mérési pontoss ág, ismételhe tőség, felbontás és gyak oriság
Az előír t eredő mérési pont osság az alábbi:
a)járműsebesség pontosság a: ±0,2 km/h legalább 10 Hz értékű mérési gyak oriság mellett ;
b)idő: minimális pontoss ág: ±10 ms; minimális ismételhetőség és felbontás: 10 ms;
c)kerékny omaték pontoss ága: ±6 Nm vagy a legnagy obb mér t teljes nyomaté k ±0,5 százaléka közül a 
nagy obb érték, a teljes járműre vonatk ozóan, legalább 10 Hz értékű mérési gyak oriság mellett ;
d)szélsebesség pont ossága: ±0,3 m/s lega lább 1 Hz értékű mérési gyak oriság mellett ;
e)szélirán y pont ossága: ±3°, legalább 1 Hz értékű mérési gyak oriság mellett ;
f)légk öri hőmérséklet pontosság a: ±1 °C, legaláb b 0,1 Hz értékű mérési gyak oriság mellett ;
g)légk öri nyomás pontosság a: ±0,3 kPa, legalább 0,1 Hz értékű mérési gyak oriság mellett ;
h)a jármű tömeg e ugyanazon a mérlege n a vizsgálat előtt és után mér ve: ±10 kg (±20 kg, ha a jármű 
töme ge > 4 000 kg);
i)gumiabroncsny omás pont ossága: ±5 kPa;
j)kerékf ordulatszám pont ossága: ±0,05 s–1 vagy 1 százalék közül a nagy obb érték.
3.2. A szélcsat ornára vonatk ozó feltét elek
3.2.1. Szélsebesség
A szélsebességnek a mérés közben a vizsgálati keresztmetszet középpontjában ±2 km/h értéken belül kell 
maradnia. A lehetség es szélsebesség értéke legalább 140 km/h.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/264 2021.11.26.  
3.2.2. Léghőmérséklet
A léghőmérsékletnek a mérés közben a vizsgálati keresztmetszet középpontjában ±3 °C értéken belül kell 
maradnia. A léghőmérséklet eloszlásának a fúvóka kimenetén él ±3 °C értéken belül kell maradnia.
3.2.3. Turbulencia
A Tu turbulenciainte nzitás nem haladhatja meg az 1 százalék ot a fúvók a kimenetén él elhelyezett, egyenlő 
osztásk özű 3x3-as rácsozat mentén. Lásd az A4/1. ábrát.
A4/1. ábra
Turbulenciaintenzit ás
Tu¼u0
U∞
ahol:
Tu a turbulenciainte nzitás;
u'a turbulens sebességing adozás (m/s);
U∞ a szabad áramlási sebesség (m/s).
3.2.4. Szilárd akadály ozási arány
A jármű homlokfelület ének és a fúvókakimenet terület ének az alábbi egyenlettel kiszámított hányadosaké nt 
kifejezett εsb járműakadály ozási arány nem haladhatja meg a 0,35 értéket.
εsb¼Af
Anozzle
ahol:
εsb a járműakadály ozási arány;
Af a jármű homlokf elülete (m2);
Anozzle a fúvóka kimenetén ek terület e (m2).
3.2.5. Forg ó kerekek
A kerek ek aerodinamikai hatásának megf elelő meghatározása érdeké ben a jármű kerekeinek olyan 
fordulatszámmal kell forogniuk, hogy az eredményül kapott járműsebesség ±3 km/h pont ossággal 
megk özelítse a szélsebessége t.
3.2.6. Mozg ó szíj
A vizsgált jármű alvázánál fellépő közegáramlás szimulálása érdek ében a szélcsator nának egy mozgó szíjjal 
kell rendelk eznie, amely a jármű elejétől a végéig ér. A mozg ó szíj sebesség ének ±3 km/h pont ossággal meg 
kell egyeznie a szélsebességg el.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/265  
3.2.7. Közegáramlási szög
A fúvóka terület e mentén egyenlet esen eloszt ott kilenc pont menté n, az α állószög és a β irány eltérési szög (Y 
és Z sík) négyzetes középér tékének eltérése nem haladhatja meg az 1° értéket a fúvóka kimeneténél.
3.2.8. Légn yomás
A fúvóka kimeneti terület e mentén egyenletesen elosztott kilenc pontban a fúvókakimenet teljes nyomásának 
szórása legfeljebb 0,02 értékű lehet:
σΔPt
q��
≤0,02
ahol:
σ a nyomásarány ΔPt
q��
szórása;
ΔPt a teljes nyomás eltérése a mérési pontok között (N/m2);
q a dinamikus nyomás (N/m2).
A cp nyomásegyüttható abszolút különbsége az üres vizsgálati szakasz egyensúlyi középpontja előtt 3 
méterrel kezd ődő és a középpont mögött 3 méterrel végződő szakaszon belül és a fúvókakimenet 
középpontjának mag asságában legfe ljebb ±0,02 értékű eltérést mutathat.
jcpx¼þ3m – cpx¼ – 3mj≤ 0,02
ahol:
cp a nyomásegyüttható.
3.2.9. Határ réteg-vastagság
Az x¼0pontban (egyensúly i középpont) a szélsebességnek legalább a beáramlási sebesség 99 százalékának 
megf elelő mér tékűnek kell lennie a szélcsat orna padlója felett 30 mm mag asságban.
δ99ðx¼0mÞ≤30 mm
ahol:
δ99 az útra merőleges távolság, ahol a szélsebesség már eléri a szabad áramlási sebesség 99 százalékát (a 
határ réteg vastagság a).
3.2.10. A rögzítőrendszer akadály ozási aránya
A rögzítőrendszer csatlak ozási pontjai nem lehetnek a jármű előtt. A jármű homlokf elületének a 
rögzítőrendszer miatti εrestr akadály ozási arány a nem haladhatja meg a 0,10 értéket.
εrestr¼Arestr
Afahol:
εrestr a rögzítőrendszer relatív akadály ozási aránya;
Arestr a rögzítőrendszer homlokf elületének a fúvóka homlokfelület ére vetített felülete (m2);
Af a jármű homlokf elülete (m2).
3.2.11. Az egyensúly mérési pontosság a x irányban
Az x irán ybeli eredő erő pontatlansága nem haladhatja meg a ±5 N értéket. Az erőmérés pontos ságának ±3 N 
értéken belül kell lennie.
3.2.12. A mérések ismét elhetősége
Az erőmérés ismételhetőség ének ±3 N értéken belül kell lennie.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/266 2021.11.26.  
4. A KIGUR ULÁSI MENETELLENÁLL ÁS MÉRÉSE KÖZÚTON
4.1. A közúti vizsgálatra vonatk ozó követelmén yek
4.1.1. Közúti vizsgálati légk öri viszon yok
A légk öri viszon yokat (szélviszony ok, légk öri hőmérséklet és légk öri nyomás) e melléklet 3.1. szakasza szer int 
kell mér ni. Az adat ok érvényesség ének és korrekcióinak ellenőrzéséhez csak azok a légk öri viszon yok 
használhat ók, amelyek et a kigur ulási idő mérései és/vagy a nyomatékmérés során mér tek.
4.1.1.1. Meg engedett szélviszony ok álló helyzetű szélmérés és fedélzeti szélmérés esetén
4.1.1.1.1. Meg engedett szélviszony ok álló helyzetű szélmérés esetén
A szél sebesség ét a vizsgálati útpálya mellett olyan hely en és az út szintje felett olyan mag asságban kell mér ni, 
ahol a legjellemzőbb szélviszony ok tapasztalhatók. Azokban az esetekben, amik or a vizsgálati útpálya azonos 
részén nem hajthat ók végre ellent étes haladási irányban végzett vizsgálatok (például kötelező haladási irányú 
ovális vizsgálati útpályán), a szélsebesség et és a szélirán yt a vizsgálati útpálya szemben elhelyezk edő részein 
kell mér ni.
A menetpárok alatti szélviszony oknak meg kell felelniük a követ kező kritériumok mindegyikéne k:
a)a szélsebesség legfeljebb 5 m/s lehet egy 5 másodperces mozg óátlag-időtar tam alatt ;
b)a szél csúcssebessége 2 egymást követő másodpercnél tovább nem haladhatja meg a 8 m/s értéket;
c)a vizsgálati útpályára merőlege s szélsebesség számtani átlagos vektork ompone nsének kisebbnek kell lennie 
2 m/s-nál.
A szélk orrekciót az e melléklet 4.5.3. szakaszában leírtak alapján kell kiszámítani.
4.1.1.1.2. Meg engedett szélviszony ok fedélzeti szélmérés esetén
Fedélzeti anemométer rel végzett vizsgálathoz a 4.3.2. szakaszban ismer tetettek szer inti berendezést kell 
használni.
A menetpárok alatti szélviszony oknak meg kell felelniük a követ kező kritériumok mindegyikéne k:
a)a szélsebesség számtani átlagának kisebbnek kell lennie 7 m/s-nál;
b)a szél csúcssebessége 2 egymást követő másodpercnél tovább nem haladhatja meg a 10 m/s értéket;
c)az útpályára merőlege s szélsebesség számtani átlagos vektor kompon ensének kisebbnek kell lennie 
4 m/s-nál.
4.1.1.2. Légk öri hőmérséklet
A légk öri hőmérsékletnek az 5 °C és 40 °C közötti (ez utóbbit is beleér tve) tartomá nyban kell lennie.
A gyár tó választása szer int a kigur ulás 1 °C és 5 °C között is végrehajthat ó.
Ha a kigur ulási vizsgálat alatt mér t legmag asabb és legalacson yabb hőmérséklet közötti eltér és meghaladja az 
5 °C értéket, akkor külön hőmérsékleti korrekciót kell alkalmazni az egyes meneteknél, melynek értéke az 
adott menet környezeti hőmérséklet ének számtani közepe.
Ilyen esetben meg kell határozni az f0, f1 és f2 kigur ulási menetellenáll ási együtthatót, és minden egyes 
menetpár tekint etében korrigálni kell. Az f0, f1 és f2 végleges értékk észlet ét az egyes , külön-külön korrigált f0, 
f1 és f2 együtthatók számtani közepeként kell kiszámítani.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/267  
4.1.2. Vizsgálati útpálya
Az útpálya felszínének síknak, egye nletesnek, tisztának és száraznak kell lennie, továbbá nem lehetnek rajta 
olyan akadály ok vagy szélf ogók, amelyek akadály oznák a kigur ulási menet ellenállás mérését. Az útpálya 
felületi szerkeze tének és összet ételé nek tükröznie kell az aktuális városi és országúti útburk olatokat, azaz az 
nem lehet például fel- és leszállóhelynek kialakít ott felület. A vizsgálati útpálya hosszirányú lejtése nem 
haladhatja meg az 1 százalék értéket. Az egymástól legfeljebb 3 méter távolságra lévő pontok közötti helyi 
lejtés legfeljebb 0,5 százalék mér tékbe n térhet el ettől a hosszirány ú lejtéstől. Ha a vizsgálati útpálya azonos 
részén nem hajthat ók végre ellent étes haladási irányban végzett vizsgálatok (például kötelező haladási irányú 
ovális vizsgálati útpályán), akkor a párhuzamos útpályaszakaszok hosszirány ú lejtései összegének 0 és 0,1 
százalék os meredeks égű emelk edő közé kell esnie. A vizsgálati útpálya legnagy obb íveltsége 1,5 százalék lehet.
4.2. Elők észítés
4.2.1. A vizsgálati jármű
Minden egyes vizsgálati jármű valamenny i alkotóelemének meg kell felelnie a sorozatgyár tású járművekének 
(pl. az oldalsó tükröknek ugyanabban a helyzetben kell lenniük, mint a jármű normál műk ödése során, a 
felépítmény réseit nem szabad lezár ni), vagy ha a jármű eltér a sorozatgyár tású járműtől, akkor teljes körű 
leírásra van szükség.
4.2.1.1. A vizsgálati jármű kiválasztására vonatk ozó követelmén yek
4.2.1.1.1. Az interpolációs módszer használata nélkül
A kigur ulási menet ellenállás szem pontjából lényeges jellemzőkkel (azaz töme g, aerodinamikai ellenállás és 
gumiabroncs-g ördülési ellenállás) rendelk ező, a legmagas abb ciklus-energiaigén yt felmutat ó vizsgálati 
járművet (H jármű) kell kiválasztani a járműcsaládból (lásd ezen előírás 6.3.2. és 6.3.3. szakaszát).
Ha egy interpolációs családon belül nem ismer t a különböző kerek ek aerodinamikai hatása, akkor a 
kiválasztásnak a legmag asabb várható aerodinamikai ellenállás alapján kell történnie. Útmutatásk ént, a 
legmag asabb aerodinamikai ellenállás az a) legnagy obb szélességű, a b) legnagy obb átmérőjű és a c) 
legny itottabb szerke zeti formate rvezésű keréktől várható (ebben a fontossági sorrendben).
A kerékválasztásnak a legnagy obb ciklus-energiaigén yre vonatk ozó követ elmény kiegészít éseként kell 
történnie.
4.2.1.1.2. Az interpolációs módszer használatával
A gyár tó kérésére interpolációs módszer alkalmazható .
Ebben az esetben két vizsgálati járművet kell kiválasztani a vonatk ozó járműcsalád követ elmény einek 
megf elelő járműcsaládból.
A H vizsgálati jármű a választott akból a nagy obb, lehetőleg a legnagy obb ciklus-energiaigén yű legye n, míg az 
L vizsgálati jármű a választottakból az alacsonyabb, lehetőleg a legalacs onyabb ciklus-energiaigén yű legyen.
Valamennyi olyan nem kötelező felszerelésnek és/vagy felépítmén yalaknak, amelynek a figyelmen kívül 
hagyása mellett dönt öttek az interpolációs eljárás alkalmazása során, azonosnak kell lennie a H és az 
L járműv ön is oly módon, hogy a kigur ulási menetellenáll ás szem pontjából lényeges jellemzőik (azaz töme g, 
aerodinamikai ellenállás és gumiabroncs-g ördülési ellenállás) révén a legnagy obb kombinált ciklus- 
energiaig ényűek legyenek.
Abban az esetben, ha az egyes járművek a szabván yos kerek ek és gumiabroncsok teljes készletével, valamint 
teljes téli gumiabroncské szlettel is szállíthatók (amelyet három hegy csúcs és egy hópehely [3 Peake d 
Mountain and Snow Flake, 3PMS] jelöl) kerek ekkel vagy anélkül, a kieg észítő kerekek/gumiabroncsok nem 
tekinthetők nem kötelező felszerelésnek .
4.2.1.1.2.1. A H és L járművek közötti különbség vonatk ozásában az alábbi követ elmény eknek kell teljesülniük a 
kigur ulási menet ellenállás szempontjából lényeges jellemzők tekint etében:
a)A kigur ulási menet ellenállási együtthatók extrapolálásának lehetővé tételéhez:
i.Ha az f0_ind értéke f*0_L alatt vagy f0_H felett van a B7. melléklet 3.2.3.2.2.4. szakaszában 
meghatározottak szer int, a B7. melléklet 3.2.3.2.2.4. szakasza szer inti számítás elvégzése közben a 
következő minimális különbségek előír tak a H és az L között :HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/268 2021.11.26.  
legalább 1,0 kg/tonna gördülési ellenállás és legalább 30 kg tömeg; 0 és 1,0 közötti RR esetén a 
tömegkülönbség minimuma 30 kg hely ett 100 kg.
ii.Ha az f2_ind értéke f*2_L alatt vagy f2_H felett van a B7. melléklet 3.2.3.2.2.4. szakaszában 
meghatározottak szer int, a B7. melléklet 3.2.3.2.2.4. szakasza szer inti számítás elvégzése közben a 
következő minimális különbség előír t a H és az L között:
legalább 0,05 m2 aerodinamikai ellenállás (CD × Af). Ha a gyár tó bizony ítani tudja, hogy az extrapoláció 
utáni eredmén yek továbbra is észszerűek, akkor el lehet tekinteni a fenti i–iii. alpont okban szereplő 
minimumk övet elmény ektől.
b)Az egyes kigur ulási menetellenáll ási jellemzők (azaz a töme g, az aerodinamikai ellenállás és a 
gumiabroncs-g ördülési ellenállás), valamint az f0 és f2 kigur ulási menet ellenállási együtthatók esetében a H 
jármű értékének magasabbnak kell lennie az L jármű értékénél, különben a legrosszabb esetet kell 
alkalmazni az adott kigur ulási menetellenállási jellemzőre. A gyár tó kérésére és a felelős hatóság 
hozzájár ulásáv al el lehet tekint eni e pont követelmén yeitől.
4.2.1.1.2.2. Adott, a kigur ulási menete llenállás szempontjából lény eges jellemző tekintet ében a H és L jármű közötti 
megf elelő különbség elérése érdek ében, illetve az e melléklet 4.2.1.1.2.1. szakasza szer inti kritériumok 
teljesítése érdekében a gyár tó mesterség esen ronthatja a H jármű jellemzőjét, pl. nagy obb vizsgálati tömeg 
alkalmazásá val.
4.2.1.2. A járműcsaládokra vonatk ozó követelmén yek
4.2.1.2.1. Az interpoláci ós családnak az interpolációs módszer használata nélkül történő alkalmazására vonatk ozó 
követelmén yek
Az interpolációs család meghatározásának kritériumai tekintet ében lásd ezen előírás 6.3.2. szakaszát.
4.2.1.2.2. Az interpoláci ós családnak az interpoláci ós módszer használatá val történő alkalmazására vonatk ozó 
követelmén yek:
a)az ezen előírás 6.3.2. szakaszában felsorolt interpolációs család kritériumainak teljesítése;
b)a B6. melléklet 2.3.1. és 2.3.2. szakaszában foglalt követelmén yek teljesít ése;
c)a B7. melléklet 3.2.3.2. szakaszában foglalt számítások elvégzése.
4.2.1.2.3. A kigur ulási menet ellenállási járműcsalád alkalmazásának követ elmény ei
4.2.1.2.3.1. A gyár tó kérésére és az ezen előírás 6.3.3. szakaszában foglalt feltét elek teljesülése esetén ki kell számítani az 
adott interpolációs családba tartozó H és L jármű kigur ulási menete llenállási értékeit.
4.2.1.2.3.2. Az e melléklet 4.2.1.1.2. szakaszában meghatározott H és L vizsgálati járművek hivatk ozása a kigur ulási 
menet ellenállási járműcsalád alkalmazásában HR és LR.
4.2.1.2.3.3. A kigur ulási menetellenállási járműcsalád HR és LR járművének ciklus-energiaigén ye közötti különbségnek 
legalább 4 százaléknak kell lennie, és a teljes 3. osztályú WLTC ciklus alatt nem haladhatja meg 
a 35 százalék ot a HR jármű értékei alapján.
Ha a kigur ulási menetellenáll ási járműcsalád egynél több sebességváltót tartalmaz, akkor a kigur ulási 
menet ellenállás megállapításához a legnagy obb teljesítmén yvesztesé gű sebességváltót kell használni.
4.2.1.2.3.4. Ha a súrlódási különbség et okozó járműopció kigur ulási menetellenáll ási deltája e melléklet 6.8. szakasza 
szer int kerül meghatározásra, egy új kigur ulási menetellenállási járműcsaládot kell kiszámítani, amely 
egyaránt magában foglalja az adott új kigur ulási menete llenállási járműcsalád L járművének és H járművének 
kigur ulási menet ellenállási deltáját.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/269  
f0,N¼f0,Rþf0,Delta
f1,N¼f1,Rþf1,Delta
f2,N¼f2,Rþf2,Delta
ahol:
N az új kigur ulási menetellenállási járműcsalád kigur ulási menete llenállási együtthatói t jelöli;
R a kigur ulási menetellenállási referencia-jár műcsalád kigur ulási menete llenállási együtthatói t jelöli;
Delta az e melléklet 6.8.1. szakaszában meghatározott delta kigur ulási menetellenáll ási együtthatókat jelöli.
4.2.1.3. A vizsgálati jármű kiválasztásának és a járműcsalád követelmén yeinek megen gedhető kombinációi
Az A4/1. táblázat ismer teti a vizsgálati jármű kiválasztása és a járműcsaládnak az e melléklet 4.2.1.1. 
és 4.2.1.2. szakaszában leírt követelmén yei tekint etében megen gedett kombinációkat.
A4/1. táblázat
A vizsgálati jármű kiválasztá sának és a járműcsalád követelmén yeinek megengedhető kombinációi 
A teljesít endő 
követ elmény ek:(1) interpolációs 
módszer nélkül(2) interpolációs 
módszer kigur ulási 
menetel lenállási 
járműcsalád nélkül(3) a kigur ulási 
menetel lenállási 
járműcsalád 
alkalmazása(4) egy vagy több 
kigur ulási menetellenállási 
járműcsaládot használó 
inter polációs módszer
Kigur ulási 
menet ellenállási 
vizsgálati járműE melléklet 
4.2.1.1.1. 
szakasza.E melléklet 
4.2.1.1.2. 
szakasza.E melléklet 
4.2.1.1.2. 
szakasza.Nem alkalmazandó
Járműcsalád E melléklet 
4.2.1.2.1. 
szakasza.E melléklet 
4.2.1.2.2. 
szakasza.E melléklet 
4.2.1.2.3. 
szakasza.E melléklet 4.2.1.2.2. 
szakasza.
Kiegés zítő Nincs Nincs Nincs A „(3) a kigur ulási 
menet ellenállási 
járműcsalád 
alkalmazása” oszlop és e 
melléklet 4.2.1.3.1. 
szakaszának 
alkalmazása.
4.2.1.3.1. Egy interpolációs család kigur ulási menetellenáll ásainak kiszámítása egy kigur ulási menet ellenállási 
járműcsaládból
A HR és/vagy LR jármű kigur ulási menete llenállását e melléklet alapján kell megállapítani.
A kigur ulási menetellenállási járműcsalád valamely interpolációs családjába tartozó H (és L) jármű kigur ulási 
menet ellenállását a B7. melléklet 3.2.3.2.2–3.2.3.2.2.4. szakaszai alapján kell kiszámítani az alábbiak szer int:
a)az egyenlet ekbe H és L hely ett a kigur ulási menete llenállási járműcsalád HR és LR járművét behelyet tesítve;
b)adott jármű bemeneti értékeiként az interpolációs család H (vagy L) járművének kigur ulási menet ellenállási 
paraméte reit (azaz vizsgálati tömeg ét, az LR járműhöz viszon yított Δ(C D ×A f) értékét és gumiabroncs- 
gördülési ellenállását) kell használni;
c)ezt a számítást a kigur ulási menete llenállási járműcsaládon belüli valamenny i interpoláció s család minden 
egye s H és L járművére meg kell isméte lni.
A kigur ulási menetellenáll ási interpoláci ót csak az olyan, kigur ulási menet ellenállás szempontjából lényeges 
jellemzők esetében kell elvége zni, amelyekről megállapít ották , hogy eltérnek az LR és HR vizsgálati jármű 
esetében. A kigur ulási menetellenáll ás szempontjából lény eges többi jellemző esetében a HR jármű értékét kell 
használni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/270 2021.11.26.  
Az interpoláci ós családhoz tartozó H és L kiszámítható különböző kigur ulási menetellenáll ási 
járműcsaládokból. Ha az ezen kigur ulási menet ellenállási járműcsaládok közötti különbség a delta módszer 
alkalmazásából ered, lásd e melléklet 4.2.1.2.3.4. szakaszát.
4.2.1.4. A kigur ulási menet ellenállási mátr ix szer inti járműcsalád alkalmazása
A kigur ulási menetellenáll ás megállapításához olyan járművet kell használni, amely eleg et tesz az ezen előírás 
6.3.4. szakaszában foglalt feltételeknek, vagyis olyat, amely:
a)a becsült legrosszabb CD érték és felépítményalak szem pontjából reprezentatív a kigur ulási 
menete llenállási mátr ix szer inti járműcsaláddal lefedett, sorozatban gyár tani kívánt teljes járműveket 
illetően; valamint
b)a nem kötelező felszerelések becsült átlagos tömeg e szem pontjából reprezentatív a kigur ulási 
menete llenállási mátr ix szer inti járműcsaláddal lefedett, sorozatban gyár tani kívánt járműveke t
illetően.
Ha nem határozhat ó meg reprezentatív felépítménya lak egy teljes járműre, akkor a vizsgálati járműhöz egy 
olyan, legfeljebb 25 mm leker ekítési sugarú négyzet es hasábot kell adni, amelynek szélessége megeg yezik a 
kigur ulási menetellenállási mátr ix szer inti járműcsaláddal lefedni kívánt járművek legnagy obb szélességével, 
és amelynek révén a vizsgálati jármű teljes mag assága a hasábbal együtt 3,0 m ± 0,1 m értékű lesz.
A gyár tónak és a felelős hatóságnak meg kell állapodnia abban, hogy melyik vizsgálati járműmodell 
reprezentatív .
A vizsgálati töme g, gumiabroncs-gördülési ellenállás és homlokfelület értékeit a HM és az LM jármű esetében is 
úgy kell meghatározni, hogy a kigur ulási menetellenáll ási mátr ix szer inti járműcsaládon belül a HM jármű 
rendelk ezzen a legmag asabb ciklus-energiaigénn yel, az LM jármű pedig a legalacson yabbal. A gyár tónak és a 
felelős hatóságnak meg kell egyeznie a HM és LM jármű paramétereit illetően.
A kigur ulási menetellenáll ási mátr ix szer inti járműcsalád egyes járműveinek (a HM és az LM járművet is 
beleér tve) kigur ulási menet ellenállását e melléklet 5.1. szakasza alapján kell kiszámítani.
4.2.1.5. Mozg atható aerodinamikai felépítmén yelemek
A vizsgálati járművek mozg athat ó aerodinamikai felépítmén yelemeinek rendelt etésszerűen üzemelniük kell a 
kigur ulási menet ellenállás 1. típusú WLTP vizsgálati feltételek mellett (vizsgálati hőmérséklet, járműsebesség- 
és gyorsulástar tomán y, motor terhelés stb.) végzett megállapítása közben.
A jármű aerodinamikai ellenállását dinamikusan módosító valamenny i járműrendszer t (például a jármű 
mag asságszabály ozó rendszerét) mozgathat ó aerodinamikai felépítmén yelemnek kell tekint eni. Megfe lelő 
kieg észítő követelmén yeket kell alkalmazni abban az esetben, ha jövőbeli járművek nem kötelező 
felszereléské nt olyan mozga tható aerodinamikai elemekkel kerülnek felszerelésre, amelyek aerodinamikai 
ellenállásra gyak orolt hatása igazolja a további követ elmény ek szükségesség ét.
4.2.1.6. Tömegmérés
A kigur ulási menet ellenállás megállapítására szolgáló eljárás előtt és után meg kell mér ni a kiválasztott jármű 
töme gét, a vizsgálati járművezetővel és berendezéssel együtt, hogy ez alapján meghatározható legye n a tömeg 
számtani közepe, mav . A jármű tömeg ének legalább akkorának kell lennie, mint a H jármű vagy az L jármű 
vizsgálati tömeg e a kigur ulási menet ellenállás megállapítására szolgáló eljárás kezdetén.
4.2.1.7. A vizsgálati jármű konfigurációja
A vizsgálati jármű konfigurációját rögzít eni kell, és valamenny i esetleges későbbi kigur ulási vizsgálat során ezt 
kell alkalmazni.
4.2.1.8. A vizsgált jármű állapota
4.2.1.8.1. Bejáratás
A vizsgálati járműnek megf elelően bejáratottnak kell lennie a soron következő vizsgálat céljából; futásteljesít ­
mény ének legalább 10 000 km, de legfeljebb 80 000 km értékűnek kell lennie.
A gyár tó kérésére alkalmazható olyan jármű is, amelynek futásteljesítmén ye legalább 3 000 km mér tékű.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/271  
4.2.1.8.2. Gyár tói specifikációk
A nem reprezentatív káros ellenállások elker ülése érdek ében a járműnek meg kell felelnie a gyár tó által 
sorozatban gyár tani kívánt járművek specifikációinak az e melléklet 4.2.2.3. szakaszában ismer tetett 
gumiabroncsny omás, az e melléklet 4.2.1.8.3. szakaszában ismer tetett futómű-beállítás, a talaj feletti szabad 
mag asság, a járműmagasság, a hajtáslán c és a kerékcsapágyak kenőanyag ai, valamint a fékbeállítások terén.
4.2.1.8.3. Futómű-be állítás
A kerék összetar tás és a kerékdőlés értékét a gyár tó által meghatározott tartomá nyon belül a jármű hosszanti 
tengely étől a legnagy obb mér tékben eltérőre kell beállítani. Ha a gyár tó a kerékösszetar tás és a kerékdőlés 
számára adott értékeket ír elő, akkor ezeket az értékeket kell használni. A gyár tó kérésére a jármű hosszanti 
tengely étől az előír t értékeknél nagy obb mér tékb en eltér ő értékeket lehet használni. Az előír t értékeket kell 
vonatk oztatási értéknek tekint eni valamenny i karbantar tás során a jármű teljes élettar tama alatt.
Egyé b módosíthat ó futómű-beállítási paraméter eket (például csaphátradőlés) a gyár tó által ajánlott értékűre 
kell beállítani. A paraméter eket ajánlott értékek hián yában a gyár tó által meghatározott tartomán y számtani 
középér tékére kell beállítani.
Ezek et a módosítható paraméterek et és beállít ott értékeket fel kell jegyezni.
4.2.1.8.4. Zárt felépítmény elemek
A kigur ulási menete llenállás megállapítása közben a motorházt etőt, a csomagtérfedelet, a kézze l 
műk ödte thető, mozg atható felépítmény elemek et és az összes ablak ot zárva kell tartani.
4.2.1.8.5. A jármű kigur ulási üzemmódja
Ha a fékpadbeállítások meghatározása nem reprodukálható erők miatt nem tud megf elelni az e melléklet 
8.1.3., illetve 8.2.3. szakaszában ismer tetett feltételeknek , akkor a jármű esetében gondosk odni kell a 
kigur ulási üzemmód biztosításáról. A kigur ulási üzemmódot a felelős hatóságnak jóvá kell hagynia, és annak 
alkalmazását rögzítenie kell.
Ha az adott jármű rendelk ezik kigur ulási üzemmóddal, akkor azt a kigur ulási menetellenáll ás megállapítása 
során és a görgős fékpadon is alkalmazni kell.
4.2.2. Gumiabroncsok
4.2.2.1. Gumiabroncs-g ördülési ellenállás
A gumiabroncs-gördülési ellenállásokat a 117. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 6. melléklet e 
vagy egy azzal egye nértékű, nemzetk özileg elfogadot t szabván y szer int kell megmér ni. A gördülési ellenállási 
együtthatóka t a vonatk ozó regionális eljárások (pl. az 1235/2011/EU rendelet) alapján ki kell igazí tani, és az 
A4/2. táblázat szer inti gördülési ellenállási kateg óriák alapján kell kateg óriákba sorolni.
A4/2. táblázat
Gördülési ellenállási együtthat ók (RR C) szer inti energiahaték onysági osztál yok a C1, C2 és C3 
gumiabroncsoknál és az inter poláció során ezen energiahaték onysági osztály okhoz használt RRC- 
értékek (kg/t onna) 
Energiaha -
tékonysági 
osztályAz RRC tartomán ya C1 
gumiabroncsoknálAz RRC tartomán ya C2 
gumiabroncsoknálAz RRC tartomán ya C3 
gumiabroncsoknál
1 RRC ≤ 6,5 RRC ≤ 5,5 RRC ≤ 4,0
2 6,5 < RRC ≤ 7,7 5,5 < RRC ≤ 6,7 4,0 < RRC ≤ 5,0
3 7,7 < RRC ≤ 9,0 6,7 < RRC ≤ 8,0 5,0 < RRC ≤ 6,0
4 9,0 < RRC ≤ 10,5 8,0 < RRC ≤ 9,2 6,0 < RRC ≤ 7,0
5 10,5 < RRC ≤ 12,0 9,2 < RRC ≤ 10,5 7,0 < RRC ≤ 8,0
6 RRC > 12,0 RRC > 10,5 RRC > 8,0HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/272 2021.11.26.  
Energiaha -
tékonysági 
osztályA C1 gumiabroncsok 
inter polációjához használandó 
RRC-ér tékA C2 gumiabroncsok 
inter polációjához használandó 
RRC-ér tékA C3 gumiabroncsok 
inter polációjához használandó 
RRC-ér ték
1 RRC = 5,9 (*) RRC = 4,9 (*) RRC = 3,5 (*)
2 RRC = 7,1 RRC = 6,1 RRC = 4,5
3 RRC = 8,4 RRC = 7,4 RRC = 5,5
4 RRC = 9,8 RRC = 8,6 RRC = 6,5
5 RRC = 11,3 RRC = 9,9 RRC = 7,5
6 RRC = 12,9 RRC = 11,2 RRC = 8,5
(*)Kizárólag az 1A. szint esetében: abban az esetben, ha a tényleges RRC-ér ték alacsonyabb ennél az értéknél, az 
interpolációhoz a gumiabroncs tényleg es gördülési ellenállási értékét vagy az itt megadott RRC-ér tékig bezárólag 
bármely nagy obb értéket kell használni.
Ha a gördülési ellenállásra az interpolációs módszer t használják , az interpoláci ós módszer során bemeneti 
adatk ént a H és L vizsgálati járművekre felszerelt gumiabroncsok ténylege s gördülési ellenállási értékeit kell 
használni. Az interpolációs család egye s járművei esetében a felszerelt gumiabroncsok energiahaték onyság i 
osztályának RRC-ér tékét kell használni.
Abban az esetben, ha az egyes járművek a szabván yos kerek ek és gumiabroncsok teljes készletével, valamint 
teljes téli gumiabroncské szlettel is szállíthatók (amelyet három hegy csúcs és egy hópehely [3 Peake d 
Mountain and Snow Flake, 3PMS] jelöl) kerek ekkel vagy anélkül, a kieg észítő kerekek/gumiabroncsok nem 
tekinthetők nem kötelező felszerelésnek .
4.2.2.2. A gumiabroncsok állapota
A vizsgálathoz használt gumiabroncsok(at):
a)a gyár tási időpontjuktól számítva nem lehetnek 2 évnél idősebbek;
b)nem kaphatnak speciális kondicionálást vagy kezelést (például hevít ést vagy mest erséges öregít ést), kivéve a 
futótest eredeti alakja menté n történő csiszolást ;
c)a kigur ulási menete llenállás megállapítása előtt be kell járatni legalább 200 km futásteljesítménn yel 
közúton;
d)futótest e mélység ének a vizsgálat előtt egyenletesnek kell lennie, az eredeti futótestm élység 100 és 80 
százaléka között, a gumiabroncs teljes futótestszélesség e menté n bármely pontban.
A futótest mélység ének megmérését követően legfeljebb 500 km távolságot szabad megte nni. 500 km 
meghaladása esetén a futótest mélység ét újból meg kell mér ni.
4.2.2.3. Gumiabroncsn yomás
Az elülső és a hátsó gumiabroncsokat az adott tengelyre vonatk ozó, a választott gumiabroncshoz a kigur ulási 
vizsgálati tömeghez tartozó, a jármű gyár tója által meghatározott gumiabroncs-n yomástar tomán y alsó 
határér tékéig kell felfújni.
4.2.2.3.1. Gumiabroncsn yomás-módosítás
Ha a környezeti és a kondicionálási hőmérséklet közötti eltér és meghaladja az 5 °C értéket, akkor a 
gumiabroncsny omást az alábbiak szer int kell kiiga zítani:
a)a gumiabroncsokat több mint 1 óráig a nyomáscélér ték felett 10 százalékkal kell kondicionálni;
b)a vizsgálat előtt a gumiabroncsny omást az e melléklet 4.2.2.3. szakaszában meghatározott – a 
kondicionálási környezeti hőmérséklet és a vizsgálati környezeti hőmérséklet közötti különbség alapján 
minden 1 °C után 0,8 kPa mér tékbe n – az alábbi egyenlet alapján módosított felfújási nyomásra kell 
csökke nteni:
Δpt¼0,8×ðT soak – T ambÞHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/273  
ahol:
Δptaz e melléklet 4.2.2.3. szakaszában meghatározott gumiabroncsny omáshoz hozzáadott 
gumiabroncsny omás-kiig azítás (kPa);
0,8 a nyomáskiigazí tási tényező (kPa/°C);
Tsoak a gumiabroncs kondicionálási hőmérséklet e ( °C);
Tamb a vizsgálati környezeti hőmérséklet ( °C).
c)A nyomás kiigazítása és a jármű bemelegítés e között a gumiabroncsokat le kell árnyékolni a külső 
hőforrásokt ól, a napsugárzást is beleér tve.
4.2.3. Műszerek
Valamennyi műszer t oly módon kell felszerelni, hogy a jármű aerodinamikai jellemzőire gyak orolt hatásuk a 
lehető legkisebb legyen.
Ha a felszerelt műszer nek a (CD × Af) értékre gyak orolt hatása várhat óan meghaladja a 0,015 m2 értéket, akkor 
a járművet a műszer rel és anélkül is meg kell mér ni az e melléklet 3.2. szakasza szer inti feltét eleknek megf elelő 
szélcsat ornában a CD × Af érték meghatározása céljából. A megfelel ő különbsége t le kell vonni az f2 értékéből. 
A gyár tó kérésére és a felelős hatóság jóváhagyásá val a meghatározott érték olyan hasonló járművek esetében 
is használhat ó, amelyek nél várhatóan azonos a műszer hatása.
4.2.4. A jármű bemelegítése
4.2.4.1. Közúton
A bemelegíté st kizárólag a jármű vezetésével szabad végrehajtan i.
4.2.4.1.1. A járművet a bemelegítés előtt kioldott tengelykapcsoló val vagy üres állásba helyezett automata 
sebességvált óval, mérsékelt fékezéssel, 5–10 másodpercen belül le kell lassítani 80 km/h-ról 20 km/h 
sebességre. E fékezést követően a fékrendszer t semmilyen módon sem szabad üzemeltetni vagy kézzel 
módosítani.
A gyár tó kérésére és a felelős hatóság jóváhagyása alapján a bemelegítést követően is használhatók a fékek, 
mindez azonban az e szakaszban meghatározott lassulással és kizárólag szük ség esetén megen gedett.
4.2.4.1.2. Bemelegíté s és stabilizálás
Valamennyi járművet az alkalmazandó WLTC ciklus legnagy obb sebesség e 90 százalékának megfelelő 
sebesség mellett kell vezetni. A jármű a következő nagy obb sebességű szakasz (lásd az A4/3. táblázat ot) 
legnagy obb sebesség ének 90 százalékának megf elelő sebességg el is vezethető, ha ez a szakasz az e melléklet 
7.3.4. szakaszában meghatározottak szer int hozzáadásra kerül az alkalmazandó WLTC bemelegíté si 
eljáráshoz. A járművet legalább 20 percen keresztül kell bemelegíteni a stabil állapot elérése érdeké ben.
A4/3. táblázat
Bemelegítés és stabilizálás a szak aszok között (adott esetben) 
Ciklus osztálya Alkalmazandó WLTC ciklusA legnagy obb sebesség 90 
százalékaKövetkező nagy obb sebességű 
szakasz
1. osztály Low 1 + Medium 1 58km/h NA
2. osztályLow 2 + Medium 2 + High 2 + 
Extra High 2111 km/h NA
Low2 + Medium 2 + High 2 77km/h Extra High (111 km/h)
3. osztályLow 3 + Medium 3 + High 3 + 
Extra High 3118 km/h NA
Low3 + Medium 3 + High 3 88km/h Extra High (118 km/h)HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/274 2021.11.26.  
4.2.4.1.3. Stabil állapotra vonatk ozó feltétel
Lásd e melléklet 4.3.1.4.2. szakaszát.
4.3. A kigur ulási menet ellenállás mérése és kiszámítása a kigur ulási eljárással
A kigur ulási menetellenáll ást vagy az álló helyzetű szélmérési eljárással (e melléklet 4.3.1. szakasza) vagy a 
fedélzeti szélmérési eljárással (e melléklet 4.3.2. szakasza) kell meghatározni.
4.3.1. Kigur ulási eljárás álló helyzetű szélméréssel
4.3.1.1. Vonatk oztatási sebesség ek megválasztása a kigur ulási menetellenáll ási görb e meghatározásához
A kigur ulási menete llenállás meghatározásához a vonatk oztatási sebesség eket e melléklet 2.2. szakasza alapján 
kell megválasztani.
4.3.1.2. Adatgyűjtés
Az eltelt időt és a jármű sebesség ét a vizsgálat során legalább 10 Hz gyak oriságg al kell mér ni.
4.3.1.3. Járműkigur ulási eljárás
4.3.1.3.1. Az e melléklet 4.2.4. szakaszában ismer tetett jármű-bemelegítési eljárás után, és közvetlenül az egyes 
kigur ulási menetek előtt, a járművet fel kell gyorsítani a legmaga sabb vonatk oztatási sebesség fölé 10–15 
km/h értékk el, és ezen a sebesség en kell vezetni legfeljebb 1 percen keresztül. Ezt követően a kigur ulási 
menet et azonnal meg kell kezdeni.
4.3.1.3.2. A sebességváltónak üres állásban kell lennie a kigur ulási menet közben. A lehető leginkább el kell kerülni a 
kormányk erék mozgatását, és a jármű fékeit sem szabad műk ödte tni.
4.3.1.3.3. A vizsgálatot mindaddig kell ismételn i, míg a kigur ulási adatok meg nem felelnek az e melléklet 
4.3.1.4.2. szakaszában meghatározott statisztikai megbízhatósági követ elmény eknek.
4.3.1.3.4. Jóllehet ajánlott az egyes kigur ulási menetek et megszakítás nélkül végreha jtani, ha az adat ok egyetlen menet 
alatt nem gyűjthetők be valamenny i vonatk oztatási sebességpontra, a kigur ulási vizsgálatot egy sor kigur ulási 
menett el is el lehet végezni , ahol az első és az utolsó vonatk oztatási sebesség nem feltétlenül a legnagy obb és 
a legkisebb vonatk oztatási sebesség. Ebben az esetben a követk ező kiegészítő követ elmény eket kell alkalmazni:
a)minden egyes kigur ulási menetben lega lább egy vonatk oztatási sebességnek átfedé sben kell lennie az 
eggyel magasabb sebességtar tomán yú kigur ulási menettel. Ezt a vonatk oztatási sebességet megszakítási 
pontnak kell tekinteni;
b)az egyes átfed ésben lévő vonatk oztatási sebesség eknél az eggyel alacsonyabb sebességtar tomán yú 
kigur ulási menet átlagos ereje nem térhet el az eggyel magasabb sebességű kigur ulási menet átlagos 
erejétől ±10 N-nál vagy ±5 százaléknál nagy obb mér tékben (a nagy obb értéket figyelembe véve);
c)az alacsonyabb sebességtar tomán yú kigur ulási menet átfedésben lévő vonatk oztatási sebesség adatait csak a 
b) kritérium ellenőrzésére lehet felhasználni, és ki kell zárni az e melléklet 4.3.1.4.2. szakaszában 
meghatározott statisztikai megbízhatóság értékeléséből;
d)az átfedésben lévő sebesség keves ebb is lehet, mint 10 km/h, de nem lehet kevesebb, mint 5 km/h. Ebben 
az esetben a b) átfedési kritériumot vagy az alacson yabb és a magasabb sebességű szakasz 
polinomg örbéinek 10 km/h átfedéssel történő extrapolálásával, vagy a meghatározott sebességtar to­
mán yokhoz tartozó átlagos erőér tékek összehasonlításával kell ellenőr izni.
4.3.1.3.5. Ajánlott a kigur ulási menete ket egymás után, indok olatlan kése delem nélkül végrehajtani. Ha a menetek 
között késleltet ések vannak (például a járművezető szünete , a jármű sértetlenség ének ellenőrzése stb. miatt), a 
járművet újra be kell melegít eni a 4.2.4. szakaszban leírtak szer int, és a kigur ulási menet eket ettől a pontt ól 
kell újrakezdeni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/275  
4.3.1.4. A kigur ulási idő mérése
4.3.1.4.1. A vj vonatk oztatási sebességhez tartozó kigur ulási időt a jármű sebesség ének (vjþ5km=h ) értékr ől 
(vj – 5km=h ) értékr e történő változása között eltelt idővel kell mér ni.
4.3.1.4.2. A mérések et ellentét es irányban kell végrehajtan i mindaddig, míg legalább három olyan méréspár t nem sikerül 
felvenni, amely megfelel az alábbi egyenletben meghatározott pj statisztikai megbízhat óságnak:
pj¼h×σ j
√n×Δt pj≤0,030
ahol:
pj a vj vonatk oztatási sebesség mellett végrehajt ott mérések statisztikai megbízhatóság a;
n a méréspárok darabszáma;
Δtpj a vj vonatk oztatási sebesség melletti kigur ulási idők harmonikus közepe, másodpercekben megadva, 
az alábbi egyenlet alapján:
Δtpj¼n
∑n
i¼11
Δtji
ahol:
Δtji a vj sebesség mellett végrehajt ott i-edik méréspár harmonikus kigur ulási átlagideje, másodpercekben 
(s) kifejezve, az alábbi egyenlet alapján:
Δtji¼2
1
Δtjai !
þ1
Δtjbi !
ahol:
Δtjaiés Δtjbi a vj vonatk oztatási sebesség mellett végrehajt ott i-edik mérés szer inti kigur ulási idők, 
másodpercekben (s) kifejezve, az adott a, illetve b irán yban;
σj a szórás, másodpercekben (s) kifejezve, az alábbi egye nlet alapján:
σj¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
n – 1∑n
i¼1ðΔt ji – Δt pjÞ2r
h az A4/4. táblázatban megadott együttható.
A4/4. táblázat
A h együttható n függv ény ében 
n h n h
3 4,3 17 2,1
4 3,2 18 2,1
5 2,8 19 2,1
6 2,6 20 2,1
7 2,5 21 2,1
8 2,4 22 2,1
9 2,3 23 2,1
10 2,3 24 2,1HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/276 2021.11.26.  
11 2,2 25 2,1
12 2,2 26 2,1
13 2,2 27 2,1
14 2,2 28 2,1
15 2,2 29 2,0
16 2,1 30 2,0
4.3.1.4.3. Ha az egyik irányban végzett mérés során a kigur ulási menetellenállási vizsgálatot nyilván valóan befolyásoló 
bármilye n külső tényező lép fel, vagy járművezetői művelet következik be, akkor a mérést, valamint a hozzá 
tartozó, ellentét es irányban végreha jtott mérést ki kell zárni. Fel kell jegyez ni az összes kizár t adat ot és a 
kizárás okát, és a kizár t méréspárok darabszáma nem haladhatja meg a méréspárok teljes darabszámának 
1/3-át. Megszakíto tt menet ek esetén az elutasítási kritériumokat minden megszakított menet sebességtar to­
mán yában alkalmazni kell.
Az adat ok érvény esség ének bizonytal anságára hivatk ozva és gyak orlati okokból az e melléklet 4.3.1.4.2. 
szakaszában előír t minimális menetpároknál több menetpár is végrehajthat ó, de a menetpárok teljes száma 
nem haladhatja meg a 30 menetet, beleér tve a kizár t párokat is, az e szakaszban leírtak szer int. Ebben az 
esetben az adat ok kiér tékelését az e melléklet 4.3.1.4.2. szakaszában leírtak szer int kell elvége zni az első 
menetpár tól kezd ve, majd anny i egymást követő menetpár ra kiterjedően, amenn yi a statisztikai 
megbízhatósá g eléréséhez szükséges egy olyan adatk észleten, amely a kizár t párok legfeljebb 1/3-át 
tartalmazza. A fennmaradó menetpárokat figyelmen kívül kell hagyni.
4.3.1.4.4. A kigur ulási menetellenállás számtani közepét az alábbi egyenlett el kell meghatározni, melynek alkalmazása 
során az ellent étes irán yú kigur ulási idők harmonikus közepét kell használni.
Fj¼1
3,6×ðm avþmrÞ×2×Δv
Δtj
ahol:
Δv 5 km/h;
Δtj a vj sebesség mellett mér t ellent étes irán yú kigur ulási idők harmonikus közepe, másodpercekben (s) 
megadva, az alábbi egyenlet alapján:
Δtj¼2
1
Δtjaþ1
Δtjb
ahol:
Δtjaés Δtjba vjvonatk oztatási sebességhez tartozó a, illetve b irán yú kigur ulási idők harmonikus közepe, 
másodpercekben (s) megad va, az alábbi két egye nlet alapján:
Δtja¼n
∑n
i¼11
tjai
valamint:
Δtjb¼n
∑n
i¼11
tjbi.
ahol:
mav a vizsgálati jármű kigur ulási menetellenállási vizsgálat kezdetén és végé n mér t tömeg ének számtani 
közepe (kg);
mr a forgó alkotóelemek e melléklet 2.5.1. szakasza szer inti egyenér tékű tömeg e (kg).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/277  
A kigur ulási menete llenállás egyenlet ében szereplő f0, f1 és f2, együtthatót a legkisebb négyzet ek módszerén 
alapuló regresszióanalízissel kell kiszámítani.
Abban az esetben, ha a vizsgálati jármű egy kigur ulási menete llenállási mátr ix szer inti járműcsalád 
reprezentatív járműve, az f1 együttható értéke nullának tekintendő, míg az f0 és f2 együtthatót a legkisebb 
négyzet ek módszerén alapuló regresszióanalízissel újra ki kell számítani.
4.3.1.4.5. Korrekció a referenciafelt étele knek megf elelően
Az ezen melléklet 4.3.1.4.4. szakaszában meghatározott görbét az e melléklet 4.5. szakaszában 
meghatározottak szer int korrigálni kell a referenciafelt ételek nek megfel elően.
4.3.2. Kigur ulási eljárás fedélzeti szélméréssel
A járművet az e melléklet 4.2.4. szakasza szer int be kell melegít eni és stabilizálni kell.
4.3.2.1. Kiegés zítő műszerek fedélzeti szélméréshez
A fedélzeti anemomét ert és műszereke t a vizsgálati járművön történő üzemelt etés révén kell kalibrálni, és az 
ilyen jellegű kalibrálást a vizsgálat előtti bemelegítés során kell elvég ezni.
4.3.2.1.1. A relatív szélsebesség et legalább 1 Hz gyak oriságg al és 0,3 m/s pontosságg al kell mér ni. A jármű általi 
akadály ozást figyelembe kell venni az anemométer kalibrálása során.
4.3.2.1.2. A szélirányt a jármű irán yához kell viszonyítani. A relatív szélirán yt (irán yeltérést) 1 fokos felbontással és 3 
fokos pontosságg al kell mér ni; a műszer holtsávj a nem haladhatja meg a 10 fok értéket, és a jármű hátoldala 
felé kell mutatnia.
4.3.2.1.3. A kigur ulás megke zdése előtt az anemométer t sebességre és irány eltérésre kell kalibrálni az ISO 
10521-1:2006(e) szabvány A. melléklet e szer int.
4.3.2.1.4. Az anemomét er akadály ozását a hatása lehető legkisebbre csökkent ése érdekéb en a kalibrálási eljárásban az 
ISO 10521-1:2006(e) szabván y A. melléklet ében ismer tetett módon korrigálni kell.
4.3.2.2. A jármű sebességtar tomán yának megválasztása a kigur ulási menetellenáll ási görb e meghatározásához
A vizsgálati jármű sebességtar tomán yát e melléklet 2.2. szakasza alapján kell megválasztani.
4.3.2.3. Adatgyűjtés
Az eljárás közben eltelt időt, a jármű sebesség ét és a levegő járműhöz viszon yított sebességét (sebesség, irán y) 
legalább 5 Hz gyak oriságg al kell mér ni. A környezeti hőmérsékletet legalább 0,1 Hz gyak orisággal kell 
szinkronizálni és mintavét elezni.
4.3.2.4. Járműkigur ulási eljárás
A méréseke t menetpárokban, ellent étes irányban kell végrehajtani, legalább tíz egymás utáni menet (öt pár) 
felvételéig. Ha valamely egyedi menet nem felelne meg a fedélzeti szélmérési vizsgálati feltétele kre vonatk ozó 
követelmén yeknek, akkor azt a párt, azaz azt a menetet és a hozzá tartozó ellent étes irán yú menetet ki kell 
zárni. Valamennyi érvény es méréspár t be kell vonni a legalább 5 pár kigur ulási menetet tartalmazó végső 
elemzésbe. A statisztikai kiér tékelési feltét eleke t lásd e melléklet 4.3.2.6.10. szakaszában.
Az anemomét ert olyan helyzetben kell felszerelni, hogy a lehető legkisebb legye n a jármű üzemi jellemzőire 
gyak orolt hatása.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/278 2021.11.26.  
Az anemomét ert az alábbi lehetőségek valamelyike szer int kell felszerelni:
a)tartórúd segítségével, körülbelül 2 méte rrel a jármű elülső aerodinamikai stagnálási pontja előtt ;
b)a jármű tetején, annak szimmetr iatengely én. Ha lehetséges, az anemomét ert a szélvédő tetejétől legfeljebb 
30 cm távolságra kell felszerelni;
c)a jármű motorh áztet ején, annak szimmetr iatengely én, a jármű eleje és a szélvédő alja közötti szakasz 
középpontjában.
Az anemomét ert mindegyik esetben az út felszínével párhuzamosan kell felszerelni. A b) vagy a c) felszerelési 
helyzet alkalmazása esetén a kigur ulási eredmény eket analitikusan hozzá kell igazí tani az anemomét er által 
indukált, kiegészítő aerodinamikai ellenálláshoz. Ezt a módosítást úgy kell végrehajtani, hogy a kigur ulási 
vizsgálati járművet a szélcsator nában anemomét er nélkül, majd úgy is megvizsgálják, hogy az anemomét er 
ugyanabban a helyzetben van felszerelve, amelyben az útpályán is lesz. A számított eredmény a CD 
növekmény es aerodinamikai ellenállási tényező, amelyet a homlokf elülettel összekapcsolva kell alkalmazni a 
kigur ulási eredmén yek korrigálására.
4.3.2.4.1. Az e melléklet 4.2.4. szakaszában ismer tetett jármű-bemelegítési eljárás után és közvetlenül az egyes 
kigur ulási menetek előtt, a járművet fel kell gyorsítani a legmaga sabb vonatk oztatási sebesség fölé 10–15 
km/h értékk el, és ezen a sebesség en kell vezetni legfeljebb 1 percen keresztül. Ezt követően a kigur ulási 
menet et azonnal meg kell kezdeni.
4.3.2.4.2. A sebességváltónak üres állásban kell lennie a kigur ulási menet közben. A lehető leginkább el kell kerülni a 
kormányk erék mozgatását, és a jármű fékeit sem szabad műk ödte tni.
4.3.2.4.3. Jóllehet ajánlott az egyes kigur ulási menetek et megszakítás nélkül végreha jtani, ha az adat ok egyetlen menet 
alatt nem gyűjthetők be valamenny i vonatk oztatási sebessségpontra, a kigur ulási vizsgálatot egy sor 
kigur ulási menett el is el lehet végezni, ahol az első és az utol só vonatk oztatási sebesség nem feltétlenül a 
legnagy obb és a legkisebb vonatk oztatási sebesség. Az elkülöníte tt menet ekhez a következő kiegészítő 
követelmén yeket kell alkalmazni:
a)minden egyes kigur ulási menetben lega lább egy vonatk oztatási sebességnek átfedé sben kell lennie az 
eggyel magasabb sebességtar tomán yú kigur ulási menettel. Ezt a vonatk oztatási sebességet megszakítási 
pontnak kell tekinteni;
b)az egyes átfedésben lévő vonatk oztatási sebesség eken az eggyel alacsonyabb sebességtar tomán yú 
kigur ulási menet átlagos ereje nem térhet el az eggyel magasabb sebességű kigur ulási menet átlagos 
erejétől ±10 N-nál vagy ±5 százaléknál nagy obb mér tékben (a nagy obb értéket figyelembe véve);
c)az alacsonyabb sebességtar tomán yú kigur ulási menet átfedésben lévő vonatk oztatási sebesség adatait csak a 
b) kritérium ellenőrzésére lehet felhasználni, és ki kell zárni az e melléklet 4.3.1.4.2. szakaszában 
meghatározott statisztikai megbízhatóság értékeléséből;
d)az átfedésben lévő sebesség keves ebb is lehet, mint 10 km/h, de nem lehet kevesebb, mint 5 km/h. Ebben 
az esetben a b) átfedési kritériumot vagy az alacson yabb és a magasabb sebességű szakasz 
polinomg örbéinek 10 km/h átfedéssel történő extrapolálásával, vagy a meghatározott sebességtar to­
mán yokhoz tartozó átlagos erőér tékek összehasonlításával kell ellenőr izni.
4.3.2.4.4. Ajánlott a kigur ulási menete ket egymás után, indok olatlan kése delem nélkül végrehajtani. Ha a menetek 
között késleltet ések vannak (például a járművezető szünete , a jármű sértetlenség ének ellenőrzése stb. miatt), a 
járművet újra be kell melegít eni a 4.2.4. szakaszban leírtak szer int, és a kigur ulási menet eket ettől a pontt ól 
kell újrakezdeni.
4.3.2.5. A mozgási egyenlet meghatározása
A fedélzeti szélméréses mozgási egyenletekben használt jelek felsorolása az A4/5. táblázatban található.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/279  
A4/5. táblázat
A fedélzet i szélméréses mozgási egyenletekben használt jelek 
Jel Mér tékegység Leírás
Af m2a jármű homlokf elülete
a0 … an fok–1aerodinamikai ellenállási tényezők az irány eltérési szög függvény ében
Am N mech anikai ellenállási együttható
Bm N/(km/h) mech anikai ellenállási együttható
Cm N/(km/h)2mech anikai ellenállási együttható
CDðYÞ aerodinamikai ellenállási tényező Y irán yeltérési szögnél
D N ellenállás
Daero N aerodinamikai ellenállás
Df N az első tengely ellenállása (a hajtáslán cot is beleér tve)
Dgrav N grav itációs ellenállás
Dmech N mech anikai ellenállás
Dr N a hátsó tengely ellenállása (a hajtáslán cot is beleér tve)
Dtyre N gumiabroncs-g ördülési ellenállás
ðdh=dsÞ – az útpálya menetirány beli lejtésének szinusza (a + értékek emelk edést 
jelent enek)
ðdv=dtÞ m/s2gyorsítás
g m/s2grav itációs állandó
mav kg a vizsgálati jármű kigur ulási menetellenáll ás megállapítása előtti és 
utáni tömeg ének számtani közepe
me kg a jármű ténylege s tömeg e a forgó alkotóelemekk el együtt
ρ kg/m3levegősűrűség
t s idő
T K hőmérséklet
v km/h járműsebesség
vr km/h relatív szélsebesség
Y fok a látszólagos szélnek a jármű haladási irányához viszon yított 
irán yeltérési szög e
4.3.2.5.1. Általános alak
A mozgási egyenlet általános alakja az alábbi:
 – m edv
dt��
¼DmechþDaeroþDgrav
ahol:
Dmech¼DtyreþDfþDr;
Daero¼1
2��
ρCDðYÞA fv2
r;
Dgrav¼m×g×dh
ds��HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/280 2021.11.26.  
Abban az esetben, ha a vizsgálópálya lejtése a teljes hossza mentén nem haladja meg a 0,1 százalék ot, a Dgrav 
értéke nullának tekint hető.
4.3.2.5.2. A mech anikai ellenállás modellezése
Az egymástól függ etlen összet evőkből álló, a gumiabroncs Dtyre, valamint az első és a hátsó tengely súrlódási 
veszte ségét leíró Df és Dr (az erőátviteli vesztes égek et is tartalmazó) mechanikai ellenállást egy háromtagú 
polinommal kell modellezni a v járműsebesség függvény ében, az alábbi egye nlettel:
Dmech¼AmþBmvþCmv2
ahol Am, Bm és Cm meghatározására az adat elemzés során, a legkisebb négyzete k módszerével kerül sor. Ezek 
az állandók a kombinált hajtáslán c és a gumiabroncsok ellenállását képezik le.
Abban az esetben, ha a vizsgálati jármű egy kigur ulási menete llenállási mátr ix szer inti járműcsalád 
reprezentatív járműve, a Bm együttható értéke nullának tekint endő, míg az Am és Cm együtthatót a legkisebb 
négyzet ek módszerén alapuló regresszióanalízissel újra ki kell számítani.
4.3.2.5.3. Az aerodinamikai ellenállás modellezése
A CD(Y) aerodinamikai ellenállási tényezőt egy öttagú polinommal kell modellezni az Y irány eltérési szög 
függvény ében, az alábbi egyenlett el:
CDðYÞ¼a0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4
Az a0 és a4 közötti értékek konstans együtthatók, amelyek értéke az adate lemzés során kerül meghatározásra.
Az aerodinamikai ellenállást az ellenállási tényező, a jármű Af homlokfelület e és a vr:relatív szélsebesség 
függvény ében kell meghatározni.
Daero¼1
2��
×ρ×A f×v2
r×C DYðÞ
Daero¼1
2��
×ρ×A f×v2
ra0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4ð Þ
4.3.2.5.4. A végleges mozgási egyenlet
A mozgási egyenlet véglege s alakja a behelyet tesít ések et követően az alábbi:
–medv
dt��
¼AmþBmvþCmv2þ1
2��
×ρ×A f×v2
ra0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4ð Þþ m×g×dh
ds��
4.3.2.6. Az adat ok egyszerűsítés e
A kigur ulási menete llenállási erőt a sebesség függvény ében leíró háromtagú F¼AþBvþCv2egyenlettel kell 
felírni, és azt korrigálni kell a szabván yos környezeti hőmérsékleti és nyomásviszony okra, és nyug vó levegő 
esetére. Ennek az elemzési eljárásnak az ismer tetése e melléklet 4.3.2.6.1–4.3.2.6.10. szakaszában található, 
ez utóbbit is beleér tve.
4.3.2.6.1. A kalibrációs együtthat ók meghatározása
Ha korábban nem került ek meghatározásra, akkor a jármű akadály ozását korrigáló kalibrációs együtthatókat 
meg kell határozni a relatív szélsebesség és az irány eltérési szög ismeret ében. A vizsgálati eljárás bemelegíté si 
szakaszában fel kell jegye zni a v járműsebesség, a vr relatív szélsebesség és az Y irány eltér ési szög mér t 
értékeit. Állandó, 80 km/h sebességű, ellentét es irán yú menetpárokat kell végrehajtan i a vizsgálópálya 
menté n, és minden egyes menetre meg kell határozni v, vr és Y számtani közepét. Meg kell választani 
valamenny i menetpár esetében a szembeszél és az oldalszél által okozott hibákat legkisebbre csökke ntő 
kalibrációs tényezőket, vagyis ðhead i–head iþ1Þ2stb. összegét, ahol head i és head iþ1 a szélsebessége t és a 
szélirán yt jelöli a vizsgálat előtti jármű-bemelegíté si/stabilizálási szakaszban végrehajt ott, ellent étes irán yú 
menetpárok esetében.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/281  
4.3.2.6.2. A másodpercenké nti megfigyelések kiszámítása
A kigur ulási menetek során gyűjtött adat ok alapján meg kell határozni v,ðdh
dsÞðdv
dtÞ,v2
rés Y értékét az e 
melléklet 4.3.2.1.3. és 4.3.2.1.4. szakaszában meghatározott kalibrációs tényezők segítségé vel. Adatszűrést 
kell alkalmazni a minták 1 Hz gyak orisághoz történő igazí tása érdekében.
4.3.2.6.3. Előzete s elemzés
A legkisebb négyzete k módszerén alapuló lineár is regressziós eljárással valamenny i adatpont ot egyszer re kell 
elemezni Am, Bm, Cm, a0, a1, a2, a3 és a4 meghatározásához, adott me,ðdh
dsÞ,ðdv
dtÞ,v,v r,és ρ ismeret ében.
4.3.2.6.4. Kiugró adaté rtékek
Ki kell számítani a várt meðdv
dtÞerőér téket, és azt össze kell vetni a megfi gyelt adatpontokkal. A szélsőségesen 
nagy eltér ésű adatpont okat, vagyis amelyek három szóráson kívül esnek , meg kell jelölni.
4.3.2.6.5. Adatszűrés (nem kötelező)
Megf elelő adatszűrési eljárások alkalmazásá val a megmaradt adatpontok tovább finomíthatók.
4.3.2.6.6. A hibás adatok kiküszöbölése
Meg kell jelölni az olyan adatpontokat, amelyek a jármű haladási irányát ól ±20 foknál nagy obb értékű 
irán yeltérési szög mellett került ek felvét elre. Az olyan adatpontokat is meg kell jelölni, amelyek felvétele során 
a relatív szélsebesség nem érte el a +5 km/h értéket (az olyan viszon yok kizárása érdeké ben, amik or a hátszél 
sebesség e nagy obb, mint a járműsebesség). Az adat elemzést le kell korlát ozni az olyan járműsebességek re, 
amelyek az e melléklet 4.3.2.2. szakasza szer int megválasztott sebességtar tomán yba esnek.
4.3.2.6.7. Végleges adatelemzés
Valamenn yi meg nem jelölt adatot elemezni kell a legkisebb négyzet ek módszerén alapuló lineár is regressziós 
eljárással. Adott me,ðdh
dsÞ,ðdv
dtÞ,v,v r,és ρ ismeret ében meg kell határozni Am, Bm, Cm, a0, a1, a2, a3 és a4 értékét.
4.3.2.6.8. Szűkíte tt elemzés (nem kötelező)
A jármű aerodinamikai és mec hanikai ellenállásának jobb szétválasztása érdeké ben szűkített elemzés is 
végezhető oly módon, hogy a jármű Af homlokfelület e és CD ellenállási együtthatója rögzít ett, ha ezek értéke 
korábban már meghatározásra került.
4.3.2.6.9. Korrekció a referenciafelt étele knek megf elelően
A mozgási egye nletek et az e melléklet 4.5. szakaszában meghatározott referenciafelt étele knek megfelelően 
korrigálni kell.
4.3.2.6.10. A fedélzeti szélmérés statisztikai feltét elei
Az egyes kigur ulási menetpárok kizárásának valamennyi i és j esetében a konverg enciafelt ételnél kisebb 
mér tékbe n kell módosítania az egye s vj kigur ulási vonatk oztatási sebesség ekhez tartozó, számított kigur ulási 
menet ellenállást,
ΔFiðvjÞ=Fðv jÞ≤0,030ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
n – 1pHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/282 2021.11.26.  
ahol:
ΔFiðvjÞ az összes kigur ulási menet figyelem bevételével számított kigur ulási menetellenáll ás és az i-edik 
kigur ulási menetpár kizárásá val számított kigur ulási menetellenállás közötti különbség (N);
Fðv jÞ az összes kigur ulási menet figyele mbevételével számítot t kigur ulási menete llenállás (N);
vj a vonatk oztatási sebesség (km/h);
n a kigur ulási menetpárok darabszáma, az összes érvény es menetpár figyele mbevételével.
Abban az esetben, ha a konverg enciafe ltétel nem teljesül, akkor ki kell venni párokat az elemzésből, a 
számított kigur ulási menetellenáll ás legnagy obb módosulását eredmény ező párral kezd ve, egészen addig, míg 
a konverg enciafelt étel nem teljesül, de lega lább 5 érvényes pár figyelembevételre kerül a kigur ulási 
menet ellenállás végleges meghatározásánál.
4.4. A menet ellenállás mérése és számítása nyomaték mérési módszer rel
A kigur ulási eljárás altern atívájaké nt a nyomaté kmérési módszer is alkalmazható, melynek során a 
menet ellenállás a hajtott kerekek en a vonatk oztatási sebességpontokba n fellépő kerékn yomaté k legalább 5 
másodperces időszak okon keresztül történő mérésével kerül meghatározásra.
4.4.1. A nyomatékmérők felszerelése
A kerékny omaték -mérők et az egye s hajtott kerekekre a kerékagy és a kerék közé kell felszerelni. A műszerek a 
jármű állandó sebességen tartásához szükséges nyomaték ot mér ik.
A nyomatékmérőt az előír t pont osság és ismételhe tőség biztosítása érdekében rendszeresen, évent e legalább 
egy alkalommal, nemzeti vagy nemzetk özi etalon alapján kalibrálni kell.
4.4.2. Eljárás és adatgyűjté s
4.4.2.1. A vonatk oztatási sebességek megválasztása a menetellenállási görbe meghatározásához
A menete llenállás meghatározásához a vonatk oztatási sebességpontokat e melléklet 2.2. szakasza alapján kell 
megválasztani.
A vonatk oztatási sebesség eket csökke nő sorrendben kell mér ni. A gyár tó kérésér e stabilizációs időszak okat 
lehet beiktatni a mérések közé, de a stabilizációs sebesség nem haladhatja meg a következő vonatk oztatási 
sebesség értékét.
4.4.2.2. Adatgyűjtés
A vji tényleges sebességet, Cji ténylege s nyomaték ot és időt tartalmazó adatokat legalább 5 másodperes 
időtar tam mellett, legalább 10 Hz mintavét elezési gyak orisággal meg kell mér ni minden vj esetre. Az adott vj 
vonatk oztatási sebesség mellett egy időszak on belül gyűjtö tt adatk észlet eket egy mérésnek kell tekinteni.
4.4.2.3. A jármű nyomaték mérési eljárása
A nyomaték mérési eljárással végzett vizsgálati mérések előtt jármű-bemelegíté st kell vége zni e melléklet 4.2.4. 
szakaszának megfelelően.
A vizsgálati mérés során a lehető leginkább el kell kerülni a kormán ykerék mozg atását, és a jármű fékeit sem 
szabad műk ödtetni.
A vizsgálatot mindaddig kell ismételn i, míg a menet ellenállási adatok meg nem felelnek az e melléklet 4.4.3.2. 
szakaszában meghatározott mérési ismét elhetőségi követ elmény eknek .
4.4.2.4. Sebességelt érés
Egye tlen vonatk oztatási sebességpontnál végrehajt ott mérés esetében az e melléklet 4.4.3. szakasza szer int 
számított számtani sebesség-k özépér téktől értelme zett (vji-vjm) sebesség eltér ésnek az A4/6. táblázatbeli 
értékeken belül kell lennie.
Ezenf elül, az egyes vonatk oztatási sebességpont okhoz tartozó vjm számtani sebesség-k özépér tékek legfeljebb 
±1 km/h vagy a vj vonatk oztatási sebesség 2 százalékának megf elelő mér tékben (a kettő közül a nagy obbik) 
térhetnek el a vj vonatk oztatási sebességtől.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/283  
A4/6. táblázat
Sebességeltérés 
Időtar tam (s) Sebességelt érés (km/h)
5–10 ±0,2
10–15 ±0,4
15–20 ±0,6
20–25 ±0,8
25–30 ±1,0
≥ 30 ±1,2
4.4.2.5. Légk öri hőmérséklet
A vizsgálat okat az e melléklet 4.1.1.2. szakaszában meghatározottakkal megeg yező hőmérsékleti 
körülmény ek mellett kell végrehajtani.
4.4.3. A számtani sebesség-k özépér ték és a számtani nyomaték -középér ték kiszámítása
4.4.3.1. Számítási eljárás
Az egyes mérések km/h mér tékegységgel megadot t vjm számtani sebesség-k özépér tékét és Nm 
mér tékegységgel megad ott Cjm számtani nyomaték -középér tékét az e melléklet 4.4.2.2. szakaszának 
követelmén yei szer int gyűjtö tt adatk észlet ekből az alábbi egye nletekk el kell kiszámítani:
vjm¼1
k∑k
i¼1vji
valamint
Cjm¼1
k∑k
i¼1Cji – C js
ahol:
vji a jármű tényleg es sebesség e a j vonatk oztatási sebességponthoz tartozó i-edik adatk észletben (km/h);
k az egyedüli méréshez tartozó adatk észletek darabszáma;
Cji a tényleg es nyomat ék az i-edik adatk észletben (Nm);
Cjs a sebességing adozást kompen záló, az alábbi egye nlettel meghatározott tag (Nm):
Cjs¼ðm stþmrÞ×α jrj.
Cjs
1
k∑k
i¼1Cjiértéke legfeljebb 0,05 lehet, és figyelme n kívül hagyható , ha αj értéke legfeljebb ±0,005 m/s2;
mst a vizsgálati jármű tömeg e a mérések kezdet énél, amelyet közvetlenül a bemelegíté si eljárás előtt kell 
megmér ni, előtte nem szabad (kg);
mr a forgó alkotóelemek e melléklet 2.5.1. szakasza szer inti egyenér tékű tömeg e (kg);
rj a gumiabroncs 80 km/h értékű vonatk oztatási pontnál vagy ha ez a sebesség kisebb, mint 80 km/h, 
akkor a jármű legnagy obb vonatk oztatási sebességénél meghatározott dinamikus sugara, az alábbi 
egyenlett el kiszámítva:
rj¼1
3:6×vjm
2×πnHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/284 2021.11.26.  
ahol:
n a hajtott gumiabroncs fordulatszáma (s–1);
αj az alábbi egyenlett el kiszámított számtani gyorsulás-k özépér ték (m/s2):
αj¼1
3,6×k∑k
i¼1tivji – ∑k
i¼1ti∑k
i¼1vji
k×∑k
i¼1t2
i – ½∑k
i¼1ti�2
ahol:
ti az az időpont, amik or az i-edik adatk észlet mintavét elére sor került (s).
4.4.3.2. A mérések ismét elhetősége
A mérések et ellentét es irányban kell végrehajtani mindaddig, míg valamenny i vi vonatk oztatási sebesség 
mellett legalább három olyan méréspár t nem sikerül felvenni, amelynél Cj¯megf elel az alábbi egyenletbe n 
meghatározott ρj statisztikai megbízhatóságnak:
ρj¼h×sffiffiffinp×Cj¯≤0,030
ahol:
n a méréspárok darabszáma Cjm esetében;
Cj¯a vj sebesség melletti menete llenállás (Nm) az alábbi egyenlet alapján:
Cj¯¼1
n∑n
i¼1Cjmi
ahol:
Cjmi a vj sebesség melletti i-edik méréspár számtani nyomaté k-középér téke (Nm) az alábbi egyenlet 
alapján:
Cjmi¼1
2×ðC jmaiþCjmbiÞ
ahol:
Cjmai és Cjmbi a vj sebesség melletti i-edik mérés a, illetve b irányához tartozó, az e melléklet 4.4.3.1. 
szakaszában meghatározott számtani nyomaték -középér téke (Nm);
s az alábbi egyenlett el kiszámított szórás (Nm):
s¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
k – 1∑k
i¼1ðCjmi – Cj¯Þ2r
h az e melléklet 4.3.1.4.2. szakaszában található A4/4. táblázatban megadott, n értékétől függő 
együttható.
4.4.4. A menet ellenállási görbe meghatározása
Az egye s vonatk oztatási sebességpont okhoz tartozó számtani sebesség-k özépér téket és számtani nyomaték - 
középér téket az alábbi egyenletekk el kell kiszámolni:
Vjm = ½ × (vjma + vjmb)
Cjm = ½ × (Cjma +C jmb)
A számtani menete llenállás-k özépér tékek legkisebb négyzete k módszerén alapuló lineár is regressziós 
eljárással előállít ott görbéjét hozzá kell igazí tani az e melléklet 4.4.2.1. szakaszában ismer tetett valamenny i 
vonatk oztatási sebességponthoz tartozó (vjm, Cjm) adatpárhoz a c0, c1 és c2 együttható meghatározása 
érdek ében.
A c0, c1 és c2, együtthatóka t, valamint a görgős fékpadon mér t kigur ulási idők et (lásd e melléklet 8.2.4. 
szakaszát) is rögzíte ni kell.
Abban az esetben, ha a vizsgálati jármű egy kigur ulási menete llenállási mátr ix szer inti járműcsalád 
reprezentatív járműve, a c1 együttható értéke nullának tekint endő, míg a c0 és c2 együtthatót a legkisebb 
négyzet ek módszerén alapuló regresszióanalízissel újra ki kell számítani.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/285  
4.5. Korrekció a referenciafelt étele knek és a mérőberendezésnek megf elelően
4.5.1. Légellenállási korrekciós tényező
A K2 légellenállási korrekciós tényezőt az alábbi egyenlet segítség ével kell meghatározni:
K2¼T
293K×100kPa
P
ahol:
T az egyes menetek légk öri hőmérsékletének számtani közepe, Kelvin mér tékegységben (K);
P a légk öri nyomás számtani közepe (kPa ).
4.5.2. Gördülési ellenállási korrekciós tényező
A Celsius–1 (°C–1) mér tékegységben kifejezett K0 gördülési ellenállási korrekciós tényezőt empir ikus adatok 
alapján kell meghatározni, és a vizsgálandó jármű- és gumiabroncs-k ombinációhoz a felelős hatóságg al jóvá 
kell hagyatni, vagy az alábbiak szer int kell megk özelíteni:
K0¼8,6×10 – 3°C – 1
4.5.3. Szélk orrekció
4.5.3.1. Szélk orrekció álló helyzetű szélmérésnél
A szélk orrekció mellőzhető, ha a szélsebesség számtani közepe minden egyes érvény es menetpár esetében 
legfeljebb 2 m/s. Amenny iben a szélsebesség mérésére a vizsgálati útpálya több részén kerül sor, például 
amik or a vizsgálatot ovális tesztpályán végzik (lásd e melléklet 4.1.1.1.1. szakaszát), a szélsebessége t az egyes 
mérési hely eken átlagolni kell, és a két átlagos szélsebesség közül a mag asabbat kell használni annak 
meghatározásához, hogy kell-e szélsebesség-k orrekciót alkalmazni vagy sem.
4.5.3.1.1. A kigur ulási eljárás w1, illetve a nyomaté kmérési eljárás w2 szélk orrekciós ellenállását az alábbi egyenlet ekke l 
kell kiszámítani:
w1¼3,62×f2×v2
w
vagy: w2¼3,62×c2×v2
w
ahol:
w1 a szélk orrekciós ellenállás a kigur ulási eljárás esetén (N);
f2 az aerodinamikai kifejezés e melléklet 4.3.1.4.4. szakasza szer inti együtthatója;
vw amennyi ben a szélsebesség et csak egy pontban mér ik, vw a vizsgálati útpályával párhuzamos 
szélsebesség összes érvény es menetpár alatti számtani átlagos útirányú kompone nse (m/s);
vw amennyi ben a szélsebessége t két pontban mér ik, vw a vizsgálati útpályával párhuzamos szélsebesség 
összes érvény es menetpár alatti két számtani átlagos útirányú kompon ense közül az alacsonyabb 
(m/s);
w2 a szélk orrekciós ellenállás a nyomaté kmérési eljárás esetén (Nm);
c2 a nyomaté kmérési eljárás aerodinamikai kifejezésének az e melléklet 4.4.4. szakasza szer inti 
együtthatój a.
4.5.3.2. Szélk orrekció fedélzeti szélmérésnél
Abban az esetben, ha a kigur ulási eljárás fedélzeti szélmérésen alapszik, az e melléklet 4.5.3.1.1. szakasza 
szer inti egyenlet ekben a w1 és a w2 értéke nullának tekintendő, mivel a szélk orrekcióra e melléklet 4.3.2. 
szakasza alapján már sor került.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/286 2021.11.26.  
4.5.4. Vizsgálati tömegk orrekciós tényező
A vizsgálati jármű vizsgálati tömeg ének K1 korrekciós tényezőjét az alábbi egyenlet segítség ével kell 
meghatározni:
K1¼ 1 – TM
mav��
ahol:
TM a vizsgálati jármű vizsgálati töm ege (kg);
mav a vizsgálati jármű kigur ulási menetellenállási vizsgálat kezdetén és végé n mér t tömeg ének számtani 
közepe (kg).
4.5.5. A kigur ulási menet ellenállási görbe korrekciója
4.5.5.1. Az e melléklet 4.3.1.4.4. szakaszában meghatározott görbét az alábbiak szer int korrigálni kell a referen ciafel ­
tételeknek megf elelően:
F�¼��
f0ð1 – K 1Þ – w 1�
þf1v�
×�
1þK0ðT – 20Þ�
þK2f2v2
ahol:
F*a korrigált kigur ulási menet ellenállás (N);
f0 az állandó kigur ulási menetellenáll ási együttható (N);
f1 az elsőrendű kigur ulási menetellenáll ási együttható, (N/(km/h));
f2 a másodrendű kigur ulási menete llenállási együttható, (N/(km/h)2);
K0 az e melléklet 4.5.2. szakaszában meghatározott gördülési ellenállási korrekciós tényező;
K1 az e melléklet 4.5.4. szakaszában meghatározott vizsgálati tömegk orrekció;
K2 az e melléklet 4.5.1. szakaszában meghatározott lége llenállási korrekciós tényező;
T az összes érvény es menetpár alatti légk öri hőmérséklet számtani közepe (°C);
v a jármű sebesség e (km/h);
w1 az e melléklet 4.5.3. szakaszában meghatározott szélellenállás-k orrekció (N).
A lenti számítás eredmény eként kapott értéket kell használni a kigur ulási menete llenállási együttható At 
célér tékeként az e melléklet 8.1. szakasza szer inti görgős fékpadterhelés-beállítás kiszámításához.
��
f0ð1 – K 1Þ – w 1��
×�
1þK0ðT – 20Þ�
:
A lenti számítás eredmény eként kapott értéket kell használni a kigur ulási menete llenállási együttható Bt 
célér tékeként az e melléklet 8.1. szakasza szer inti görgős fékpadterhelés-beállítás kiszámításához:
(f1 × (1 + K0 × (T–20))).
A lenti számítás eredmény eként kapott értéket kell használni a kigur ulási menet ellenállási együttható Ct 
célér tékeként az e melléklet 8.1. szakasza szer inti görgős fékpadterhelés-beállítás kiszámításához:
(K2 × f2).
4.5.5.2. Az e melléklet 4.4.4.szakaszában meghatározott görbét az alábbi eljárással korrigálni kell a referenciaf elté­
teleknek és a felszerelt mérőberendezéseknek megfelelően.
4.5.5.2.1. Korrekció a referenciafelt étele knek megf elelően
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/287  
ahol:
C*a korrigált menet ellenállás (Nm);
c0 az e melléklet 4.4.4. szakaszában meghatározott állandó kifejez és (Nm);
c1 az e melléklet 4.4.4. szakaszában meghatározott elsőrendű kifejezé s együtthatój a (Nm/(km/h));
c2 az e melléklet 4.4.4. szakaszában meghatározott másodrendű kifejezés együtthatój a (Nm/(km/h)2);
K0 az e melléklet 4.5.2. szakaszában meghatározott gördülési ellenállási korrekciós tényező;
K1 az e melléklet 4.5.4. szakaszában meghatározott vizsgálati tömegk orrekció;
K2 az e melléklet 4.5.1. szakaszában meghatározott lége llenállási korrekciós tényező;
v a jármű sebesség e (km/h);
T az összes érvény es menetpár alatti légk öri hőmérséklet számtani közepe (°C);
w2 az e melléklet 4.5.3. szakaszában meghatározott szélk orrekciós ellenállás.
4.5.5.2.2. Korrekció a felszerelt nyomaték mérők miatt
Ha a menetellenáll ás meghatározása a nyomat ékmérési eljárással történik, akkor a menete llenállást korrigálni 
kell a járművön kívülre felszerelt nyomaté kmérő berendezésnek a jármű aerodinamikai jellemzőire gyak orolt 
hatása miatt.
A c2 menetellenállási együtthatót az alábbi egyenlet segítség ével kell korrigálni:
c2corr = K2 × c2 × (1 + (Δ(C D × Af))/(C D’ × Af’))
ahol:
Δ(C D × Af) = (CD × Af) - (CD’ × Af’)
CD’ × 
Af’az aerodinamikai ellenállási tényező és a nyomatékmérő berendezéssel felszerelt jármű homlokfel ­
ületének szorzata, az e melléklet 3.2. szakasza feltét eleinek eleget tevő szélcsat ornában mér ve (m2);
CD × 
Afaz aerodinamikai ellenállási tényező és a nyomaték mérő berendezéssel fel nem szerelt jármű 
homlokf elületének szorzata, az e melléklet 3.2. szakasza szer inti feltét eleknek eleg et tevő 
szélcsat ornában mér ve (m2).
4.5.5.2.3. A menet ellenállási együttható célér tékei
A lenti számítás eredmény eként kapott értéket kell használni a menete llenállási együtthat ó at célér tékeként az 
e melléklet 8.2. szakasza szer inti görgős fékpadterhelés-beá llítás kiszámításához:
��
c0ð1 – K 1Þ – w 2��
×�
1þK0ðT – 20Þ�
:
A lenti számítás eredmény eként kapott értéket kell használni a menete llenállási együtthat ó bt célér tékeként az 
e melléklet 8.2. szakasza szer inti görgős fékpadterhelés-beá llítás kiszámításához:
(c1 × (1 + K0 × (T–20))).
A lenti számítás eredmény eként kapott értéket kell használni a menetellenáll ási együttható ct célér tékeként az 
e melléklet 8.2. szakasza szer inti görgős fékpadterhelés-beá llítás kiszámításához:
(c2corr × r).
5. A KIGUR ULÁSI MENETELLENÁLL ÁS VAGY A MENETELLENÁLL ÁS JÁRMŰP ARAMÉTEREK ALAPJÁN TÖRTÉNŐ 
KISZÁMÍT ÁSÁRA SZOLGÁL Ó ELJÁRÁS
5.1. A járművek kigur ulási menetellenáll ásának és menete llenállásának kiszámítása egy kigur ulási menet ellenállási 
mátr ix szer inti járműcsalád reprezentatív járműve alapján
Ha a reprezentatív jármű kigur ulási menet ellenállásának meghatározása az e melléklet 4.3. szakaszában leírt 
kigur ulási eljárás vagy az e melléklet 6. szakaszában leírt szélcsat ornás eljárás szer int történt, akkor az egyes 
járművek kigur ulási menetellenállását az e melléklet 5.1.1. szakaszának megfelelően kell kiszámítani.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/288 2021.11.26.  
Ha a reprezentatív jármű menet ellenállásának meghatározása az e melléklet 4.4. szakaszában leírt 
nyomatékméré si eljárás szer int történt, akkor az egyes járművek menete llenállását e melléklet 5.1.2. 
szakaszának megfelelően kell kiszámítani.
5.1.1. Adott kigur ulási menetellenáll ási mátr ix szer inti járműcsaládba tartozó járművek kigur ulási menetelle ­
nállásának kiszámításához az e melléklet 4.2.1.4. szakaszában ismer tetett járműparaméterek et és a 
reprezentatív vizsgálati jármű e melléklet 4.3. szakaszában meghatározott kigur ulási menetellenáll ási 
együtthatói t kell használni.
5.1.1.1. Az egyes járművek kigur ulási menetellenáll ási erőér tékét az alábbi egyenlet segítség ével kell kiszámítani:
Fc¼f0þðf1×vÞþðf2×v2Þ
ahol:
Fc a számít ott kigur ulási menete llenállási erőér ték a jármű sebesség ének függvény ében (N);
f0 az alábbi egyenlett el meghatározott állandó kigur ulási menet ellenállási együttható, (N):
f0 = Max((0,05 × f0r + 0,95 × (f0r × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM));
(0,2 × f0r + 0,8 × (f0r × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM)))
f0r a kigur ulási menetellenáll ási mátr ix szer inti járműcsalád reprezentatív járművének állandó kigur ulási 
menetellenáll ási együtthatój a (N);
f1 az elsőrendű kigur ulási menetellenáll ási együttható (N/(km/h)), melynek értéke nullának tekint endő;
f2 az alábbi egyenlett el meghatározott másodrendű kigur ulási menetellenáll ási együttható (N/(km/h)2):
f2 = Max((0,05 × f2r + 0,95 × f2r × Af / Afr); (0.2 × f2r + 0,8 × f2r × Af / Afr))
f2r a kigur ulási menet ellenállási mátr ix szer inti járműcsalád reprezentatív járművének másodrendű 
kigur ulási menete llenállási együtthatój a (N/(km/h)2);
v a jármű sebesség e (km/h);
TM a kigur ulási menetellenáll ási mátr ix szer inti járműcsalád egyes járműveinek tényleg es vizsgálati 
tömeg e (kg);
TM r a kigur ulási menete llenállási mátr ix szer inti járműcsalád reprezentatív járművének vizsgálati tömeg e 
(kg);
Af a kigur ulási menetellenállási mátr ix szer inti járműcsalád egyes járműveinek homlokf elülete (m2),
Afr a kigur ulási menet ellenállási mátr ix szer inti járműcsalád reprezentatív járművének homlokf elülete 
(m2);
RR a kigur ulási menetellenáll ási mátr ix szer inti járműcsalád egyes járműveinek gumiabroncs-g ördülési 
ellenállása (kg/t onna);
RR r a kigur ulási menetellenállási mátr ix szer inti járműcsalád reprezentatív járművének gumiabroncs- 
gördülési ellenállása (kg/t onna).
Adott járműre felszerelt gumiabroncsok esetében az RR gördülési ellenállás értékét az alkalmazandó 
gumiabroncs-energiahat ékonysági osztálynak a B4. melléklet A4/2. táblázata szer inti osztály értékére kell 
állítani.
Ha az első és a hátsó tengelyre szerelt gumiabroncsok különböző energiahaték onyság i osztályba tartoznak, a 
B7. melléklet 3.2.3.2.2.2. szakaszában találhat ó egyenlett el kiszámított súly ozott átlagot kell alkalmazni.
Ha az L és H járműre azonos gumiabroncsok vannak felszerelve, akkor az interpolációs eljárás alkalmazása 
során az RR ind értéket az RR H értékére kell beállítani.
5.1.2. A kigur ulási menete llenállási mátr ix szer inti járműcsaládba tartozó járművek menete llenállásának 
kiszámításához az e melléklet 4.2.1.4. szakaszában ismer tetett járműparaméte reket és a reprezentatív 
vizsgálati jármű e melléklet 4.4. szakaszában meghatározott menetellenáll ási együtthatóit kell használni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/289  
5.1.2.1. Az egyes járművek menetellenáll ását az alábbi egyenlet segítségé vel kell kiszámítani:
Cc¼c0þc1×vþc2×v2
ahol:
Cc a számít ott menete llenállás a jármű sebesség ének függvény ében (Nm);
c0 az alábbi egyenlett el meghatározott állandó menete llenállási együttható, (Nm):
c0 = r’/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c0r/r’ + 0,95 × (1,02 × c0r/r’ × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM));
(0,2 × 1,02 × c0r/r’ + 0,8 × (1,02 × c0r/r’ × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM)))
c0r a kigur ulási menetellenállási mátr ix szer inti járműcsalád reprezentatív járművének állandó 
menetellenáll ási együtthatój a (Nm);
c1 az elsőrendű menetellenállási együttható (Nm/(km/h)), melynek értéke nullának tekint endő;
c2 az alábbi egyenlett el meghatározott másodrendű menetellenáll ási együttható (Nm/(km/h)2):
c2 = r’/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c2r/r’ + 0,95 × 1,02 × c2r/r’ × Af / Afr); (0,2 × 1,02 × c2r/r’ + 0,8 × 1,02 ×c 2r/r’ 
× Af / Afr))
c2r a kigur ulási menet ellenállási mátr ix szer inti járműcsalád reprezentatív járművének másodrendű 
menetellenáll ási együtthatój a (N/(km/h)2);
v a jármű sebesség e (km/h);
TM a kigur ulási menetellenáll ási mátr ix szer inti járműcsalád egyes járműveinek tényleg es vizsgálati 
tömeg e (kg);
TMr a kigur ulási menete llenállási mátr ix szer inti járműcsalád reprezentatív járművének vizsgálati tömeg e 
(kg);
Af a kigur ulási menetellenállási mátr ix szer inti járműcsalád egyes járműveinek homlokf elülete (m2);
Afr a kigur ulási menet ellenállási mátr ix szer inti járműcsalád reprezentatív járművének homlokf elülete 
(m2);
RR a kigur ulási menetellenáll ási mátr ix szer inti járműcsalád egyes járműveinek gumiabroncs-g ördülési 
ellenállása (kg/t onna);
RR r a kigur ulási menetellenállási mátr ix szer inti járműcsalád reprezentatív járművének gumiabroncs- 
gördülési ellenállása (kg/t onna);
r’ a gumiabroncs dinamikus sugara a görgős fékpadon, 80 km/h sebességnél (m);
1,02 a hajtáslánc veszt eségeit kompenzáló közelítő együttható.
5.2. Az alapér telmez ett kigur ulási menetellenállás kiszámítása a járműparaméterek alapján
5.2.1. A kigur ulási menetellenáll ásnak a kigur ulási vagy a nyomaték mérési eljárással történő megállapításának 
alternatívájaként alapér telmez ett kigur ulási menetellenállás-számítási eljárás is alkalmazható .
Az alapér telmez ett kigur ulási menetellenáll ás járműparaméterek alapján történő kiszámításához számos 
paraméte rt, például a jármű vizsgálati töme gét, szélességét és mag asságát kell használni. Az Fc alapér telmezett 
kigur ulási menet ellenállást a vonatk oztatási sebességpontokra kell kiszámítani.
5.2.2. Az alapér telmez ett kigur ulási menetellenállási erőér téket az alábbi egye nlettel kell kiszámítani:
Fc¼f0þðf1×vÞþðf2×v2Þ
ahol:
Fc a számított alapér telmez ett kigur ulási menetellenáll ási erőér ték a jármű sebességének függvény ében 
(N);
f0 az alábbi egyenlett el meghatározott állandó kigur ulási menet ellenállási együttható (N):
f0¼0,140×TM ;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/290 2021.11.26.  
f1 az elsőrendű kigur ulási menetellenáll ási együttható (N/(km/h)), melynek értéke nullának tekint endő;
f2 az alábbi egyenlett el meghatározott másodrendű kigur ulási menetellenáll ási együttható (N/(km/h)2);
f2¼ð2,8×10 – 6×TMÞ þð0,0170×width×heightÞ ;
v a jármű sebesség e (km/h);
TM vizsgálati tömeg (kg);
width a járműnek az ISO 612:1978 szabván y 6.2. szakasza szer int meghatározott szélessége (m);
height a járműnek az ISO 612:1978 szabván y 6.3. szakasza szer int meghatározott magasság a (m).
6. Szélcsatornás eljárás
A szélcsator nás eljárás olyan kigur ulási menetellenállás-mérési eljárás, amelynél szélcsat orna és görgős fékpad 
vagy szélcsator na és futószalagos fékpad kombinációját alkalmazzák. A próbapadok különálló vagy egymással 
integrált berendezések is lehetnek.
6.1. Mérési módszer
6.1.1. A kigur ulási menet ellenállás meghatározása az alábbiak szer int történik:
a)a szélcsat ornában mér t és a futós zalagos fékpadon mér t kigur ulási menete llenállási erőér tékek 
összeadásá val; vagy
b)a szélcsator nában mér t és a görgős fékpadon mér t kigur ulási menete llenállási erőér tékek összeadásá val.
6.1.2. Az aerodinamikai ellenállást a szélcsat ornában kell megmér ni.
6.1.3. A gördülési ellenállást és a hajtáslán c veszteség eit a futószalagos fékpadon vagy a görgős fékpadon, az első és a 
hátsó tengelyen egyidejűleg kell megmér ni.
6.2. A berendezések felelős hatóság általi jóváha gyása
A berendezések minősítésé nek igazolása érdekében a szélcsat ornás eljárás eredmény eit össze kell hasonlítani a 
kigur ulási eljárással kapott eredmény ekkel, és az előbbieket rögzíte ni kell.
6.2.1. A felelős hatóságnak három járművet kell kiválasztania. A járműveknek le kell fedniük a szóban forgó 
berendezésekke l mér ni kívánt járművek teljes tartom ányát (például méret, tömeg).
6.2.2. A három jármű mindegyik ével két-k ét független kigur ulási vizsgálatot kell elvégezni e melléklet 4.3. szakasza 
szer int, és az eredmény ül kapott f0, f1 és f2 kigur ulási menet ellenállási együtthatóka t ugyanazon szakasz 
alapján meg kell határozni, és e melléklet 4.5.5. szakasza szer int korrigálni kell. Az adott vizsgálati jármű 
kigur ulási vizsgálati eredmény e a két függ etlen kigur ulási vizsgálat eredmény éül kapott kigur ulási 
menet ellenállási együtthatók számtani közepe lesz. Ha a berendezések jóváhagyási feltétele inek való 
megf eleléshez kettőnél több kigur ulási vizsgálat szükséges, akkor valamennyi érvény es vizsgálat eredmén yét 
átlagolni kell.
6.2.3. Az e melléklet 6.3–6.7. szakaszai (ez utóbbi t is beleér tve) szer inti szélcsat ornás eljárással végzett mérések et 
ugyanazzal a három, azonos állapotban lévő járművel kell elvég ezni, amely e melléklet 6.2.1. szakaszában 
kiválasztásra került, majd meg kell határozni az eredmény ül kapott f0, f1 és f2 kigur ulási menetellenáll ási 
együtthatót.
Ha a gyár tó úgy dönt, hogy a szélcsat ornás eljáráson belül egy vagy több választható alternatív módszer t is 
alkalmaz (azaz a jármű 6.5.2.1. szakasz szer inti elők ondicionálását, a 6.5.2.2. és a 6.5.2.3. szakasz szer inti 
eljárást, beleér tve a 6.5.2.3.3. szakasz szer inti fékpadbeállítást), akkor ezek et az eljárásokat szintén alkalmazni 
kell a berendezések jóváhagyási eljárása során.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/291  
6.2.4. Jóváhagyási feltételek
A berendezés vagy berendezések kombinációja akkor hagyható jóvá, ha mindk ét alábbi feltételnek megf elel:
a)A szélcsator nás eljárás és a kigur ulási eljárás esetén az εk értékk el kifejezett ciklusenergia-eltér ésnek 
mindhárom k jármű esetében ±0,05 értéken belül kell lennie, az alábbi egyenlet alapján:
εk¼Ek,WTM
Ek,coastdown – 1
ahol:
εk a szélcsator nás eljárással és a kigur ulási eljárással eredmény ül kapott ciklusenergia közötti 
eltér és a teljes 3. osztályú WLTC ciklus alatt, a k jármű esetében, százalékban megadva;
Ek,W TM a k jármű ciklusenergiája a teljes 3. osztályú WLTC ciklus alatt, a szélcsat ornás eljárás (WTM) 
alapján eredmény ül kapott kigur ulási menetellenáll ás alapján, a B7. melléklet 5. szakasza 
szer inti számítással (J);
Ek,coast ­
downa k jármű ciklusenergiája a teljes 3. osztályú WLTC ciklus alatt, a kigur ulási eljárás alapján 
eredmény ül kapott kigur ulási menete llenállás alapján, a B7. melléklet 5. szakasza szer inti 
számítással (J); valamint
b)a három eltér és x¯számtani közepének a 0,02 értéken belül kell lennie.
x¯¼jε1þε 2þε 3
3j
A felelős hatós ágnak rögzít enie kell a jóváhagyá st, a mérési adatokk al és a szóban forgó berendezésekkel 
együtt.
A berendezés a jóváhagyás kiadása után legfeljebb két éven át használható a kigur ulási menet ellenállás 
megállapítására.
A görgős fékpad vagy a futószalagos fékpad és a szélcsat orna valamenny i kombinációját külön-külön kell 
jóváhagyatni.
A kigur ulási menetellenáll ási értékek meghatározásához használt szélsebességek valamennyi kombinációját 
(lásd e melléklet 6.4.3. szakaszát) külön-külön ellenőr izni kell.
6.3. A jármű előkészít ése és a hőmérséklet
A jármű kondicionálását és előkés zítését futószalagos fékpados, illetve görgős fékpados és szélcsat ornás 
mérések esetén is e melléklet 4.2.1. és 4.2.2. szakasza alapján kell elvég ezni.
Az e melléklet 6.5.2.1. szakaszában ismer tetett altern atív bemelegítési eljárás alkalmazása esetén a vizsgálati 
töme g kiigazításának célér tékét úgy kell elérni, valamint a jármű töme gmérését és a mérést is úgy kell 
elvég ezni, hogy a járművezető ne legyen a járműben.
A futószalagos és a görgős fékpados vizsgálati cellák esetében is 20 °C-ra állított hőmérséklet et kell alkalmazni, 
±3 °C tűréssel. A gyár tó kérésére a beállított hőmérséklet 23 °C is lehet, szintén ±3 °C tűréssel.
6.4. Szélcsat ornás eljárás
6.4.1. A szélcsat ornára vonatk ozó feltét elek
A szélcsat orna kialakításának, a vizsgálati eljárásoknak és a korrekcióknak a közúti (CD × Af) érték 
szem pontjából reprezentatív (CD × Af) értéket kell eredmény ül adniuk, ±0,015 m2 ismételhetőségi értékkel.
Valamennyi (CD × Af) mérés esetén – az alábbi módosításokkal – teljesülniük kell a szélcsator nára vonatk ozó, 
az e melléklet 3.2.szakaszában felsorolt feltételeknek:
a)az e melléklet 3.2.4. szakaszában leírt szilárd akadály ozási aránynak 25 százaléknál kisebbnek kell lennie;
b)a bármely gumiabronccsal érintkező futószalag-f elületnek legalább 20 százalékkal meg kell haladnia az 
adott gumiabroncs érintkezési felületének hosszát, és legalább az érintk ező felülettel megeg yező 
szélességűnek kell lennie;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/292 2021.11.26.  
c)a teljes légny omás e melléklet 3.2.8. szakaszában leírt szórásának a fúvókakimenetnél 1 százaléknál 
kisebbnek kell lennie;
d)a rögzítőrendszer e melléklet 3.2.10. szakaszában leírt akadály ozási arányának 3 százaléknál kisebbnek 
kell lennie;
e)az e melléklet 3.2.11. szakaszában meghatározott követ elmény mellett az 1. osztályú járművek mérések or 
az erőmérés ismételhe tősége nem haladhatja meg a ±2,0 N értéket.
6.4.2. Szélcsat ornás mérés
A járműnek az e melléklet 6.3. szakasza szer inti állapotban kell lennie.
A járművet a szélcsat orna hosszt engely ével párhuzamosan kell elhelyezni, legfeljebb ±10 mm tűrés mellett.
A járművet 0 ° értékű irán yeltérési szögben kell elhelye zni, ±0,1° tűrés mellett.
Az aerodinamikai ellenállást legalább 60 másodpercen keresztül, és legalább 5 Hz gyak orisággal kell mér ni. 
Alternatív lehetőségk ént az aerodinamikai ellenállást legalább 1 Hz gyak orisággal és lega lább 300 egymást 
követő mintavét ellel is meg lehet mér ni. Az eredmény az aerodinamikai ellenállás számtani közepe lesz.
A vizsgálat előtt ellenőr izni kell, hogy a 0 km/h szélsebességnél mér t aerodinamikai erő 0 N-nal egyenér tékű 
eredmény t ad-e.
Abban az esetben, ha a jármű mozg atható aerodinamikai felépítmény elemekkel rendelkezik, e melléklet 
4.2.1.5. szakasza alkalmazandó. Ha a mozg atható elemek helyzete függ a jármű sebesség étől, akkor a 
szélcsat ornában valamenny i lehetséges helyzetet meg kell mér ni, és erről bizony ítékot kell szolgáltatni a 
felelős hatóság számára, amelyben a vonatk oztatási sebesség, a mozg atható elem helyzete és a megfelelő 
(CD × Af) közötti kapcsolatot be kell mutatni.
6.4.3. Szélsebesség szélcsat ornás mérés esetén
Az aerodinamikai erőt két szélsebesség mellett kell mér ni a követk ező sebességi viszony ok között :
a)1. osztályú járművek
Az aerodinamikai erő mérések or a vlow alacson yabb szélsebességnek vlow < 80 km/h értékűnek kell lennie;
a vhigh magasabb szélsebességnek (vlow + 40 km/h ≤ vhigh high ≤ 150 km/h) kell lennie.
b)2.és 3. osztályú járművek
Az aerodinamikai erő mérések or a vlow alacson yabb szélsebességnek 80 km/h ≤ vlow low ≤ 100 km/h 
értékűnek kell lennie;
a vhigh magasabb szélsebességnek (vlow + 40 km/h ≤ vhigh high ≤ 150 km) kell lennie.
6.5. Futósza lagos fékpad alkalmazása a szélcsat ornás eljárásnál
6.5.1. A futószalagos fékpadra vonatk ozó feltét elek
6.5.1.1. A futószalagos próbapad leírása
A kerekek olyan futós zalagon forognak, amelyek nem változtatják meg a kerekek gördülési jellemzőit a 
közúton érvény esekhez viszon yítva. Az x irányban mér t erőknek a hajtáslánc súrlódási erőit is tartalmazniuk 
kell.
6.5.1.2. Járműrögzítő rendszer
A fékpadnak rendelk eznie kell egy olyan központ osító berendezéssel, amely a jármű z tengely körüli 
elfordulását ±0,5 fokú tűrésen belül irán yban tartja. A rögzítő rendszer nek a kigur ulási menete llenállás 
megállapítására szolgáló kigur ulási menet ek alatt az alábbi határok on belül kell tartania a központ osított 
meghajt ott kerék helyzeté t:
6.5.1.2.1. Oldalirán yú helyzet (y teng ely)
A járműnek az y irányban beiga zítva kell maradnia, és az oldalirányú elmozdulást a lehető legkisebbre kell 
csökke nteni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/293  
6.5.1.2.2. Elülső és hátsó helyzet (x tengely)
Az e melléklet 6.5.1.2.1. szakaszában ismer tetett követ elmény mellett mindkét kerékt engelynek a futószalag 
keresztirányú középvonalát ól ±10 mm távolságon belül kell lennie.
6.5.1.2.3. Függőleg es erő
A rögzítő rendszer t úgy kell kialakítani, hogy ne fejtsen ki függőleg es erőt a hajtott kerekekre.
6.5.1.3. A mér t erők pont ossága
Egye dül a kerek forgatásának reakcióerejét kell megmér ni. Az eredmény nek nem kell figyelembe vennie külső 
erők et (például a hűtőventilát or levegőjének erejét, a járműrögzítő rendszer t, a futószalag aerodinamikai 
reakcióerőit, a fékpad veszteség eit stb.).
Az x irányú erőt ±5 N pont ossággal kell mér ni.
6.5.1.4. A futószalag sebességszabály ozása
A futószalag sebesség ét ±0,1 km/h pontoss ággal kell szabály ozni.
6.5.1.5. A futószalag felülete
A futószalag felületének tisztának és száraznak kell lennie, továbbá nem lehet rajta olyan idege n anyag, amely a 
gumiabroncsok megcsúszását eredmény ezheti.
6.5.1.6. Hűtés
A jármű irán yába változó sebességű légáramot kell fújni. A levegőfúvóka-kimenetnél beállítot t lineár is 
sebesség ének 5 km/h értékű mérési sebességek felett meg kell egyezni e a megf elelő fékpadsebességgel. A 
levegő lineár is sebesség ének a levegőfúvóka -kimenetnél a mérési sebességhez viszonyítva ±5 km/h 
tartomán yon belül, vagy a megf elelő mérési sebesség ±10 százalékán belül (a kettő közül a nagy obb érték) 
kell maradnia.
6.5.2. Futósza lagos fékpados mérés
A mérési eljárás e melléklet 6.5.2.2. szakasza vagy 6.5.2.3. szakasza alapján hajtható végre.
6.5.2.1. Elők ondicionálás
A járművet a fékpadon e melléklet 4.2.4.1.1–4.2.4.1.3. szakaszai (ez utóbbi t is beleér tve) szer int kell 
kondicionálni.
A fékpad Fd terhelésbeállításánál az elők ondicionálás során az alábbiakat kell követ ni:
Fd¼adþðbd×vÞþðcd×v2Þ
a 6.7.2.1. szakasz alkalmazásak or:
ad = 0
bd = f1a;
cd¼f2a
vagy a 6.7.2.2. szakasz alkalmazásak or:
ad = 0
bd = 0
cd¼ðCD×A fÞ×ρ0
2×1
3,62
A fékpad ekvivalens tehet etlenségi nyomatéka a vizsgálati töme g legyen.
A terhelésbeállításhoz használt aerodinamikai ellenállást e melléklet 6.7.2. szakaszáv al összhangban kell 
meghatározni, amely közvetlenül bemeneti adatnak is tekinthető. Ellenkező esetben e szakasz ad, bd, és cd 
értékét kell használni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/294 2021.11.26.  
A gyár tó kérésére e melléklet 4.2.4.1.2. szakaszának altern atívájak ént a bemelegítés a járműnek a futószalagon 
történő vezet ésével is végreha jtható.
A bemelegítési sebességnek ebben az esetben meg kell egye znie a vonatk ozó WLTC ciklus legnagy obb 
sebesség ének 110 százalékával. A bemelegíté s akkor tekint hető befejeze ttnek , ha a járművet lega lább 1 200
másodpercig járatták, és a mér t erő 200 másodperces időtar tamon belüli változása nem csökken 5 N alá.
6.5.2.2. Mérési eljárás stabilizált sebesség ekke l
6.5.2.2.1. A vizsgálatot a legnagy obb vonatk oztatási sebességpontt ól a legalacsonyabbig kell lefolytatni.
6.5.2.2.2. Közvetlenül az előző sebességpontnál végzett mérést követően, az aktuálistól a következő alkalmazandó 
vonatk oztatási sebességpontig történő lassulást körülbelül 1 m/s2 értékű finom átmenettel kell végrehajtan i.
6.5.2.2.3. A vonatk oztatási sebességet legalább 4 másodpercig, de legfeljebb 10 másodpercig stabilizálni kell. A 
mérőberendezésnek biztosítania kell, hogy a mér t erő jele ennek az időtar tamnak a leteltével stabilizálódjon.
6.5.2.2.4. Az erőt az egyes vonatk oztatási sebesség eknél legalább 6 másodpercen keresztül kell mér ni, mik özben a jármű 
sebesség ét állandó értéken kell tartani. Az adott vonatk oztatási sebességponthoz tartozó, eredményül kapott 
FjDyno erő az erő mérési időtar tam alatti számtani középér téke.
6.5.2.2.5. Valamennyi vonatk oztatási sebesség esetében meg kell ismételn i az e melléklet 6.5.2.2.2–6.5.2.2.4. 
szakaszában (ez utóbbi t is beleér tve) leírt lépéseket.
6.5.2.3. Mérési eljárás lassulással
6.5.2.3.1. Az elők ondicionálást és a fékpadbeállítást e melléklet 6.5.2.1. szakasza szer int kell végrehajtani. A járművet 
minden egyes kigur ulás előtt a legnagy obb vonatk oztatási sebességg el, vagy az alternatív bemelegítési eljárás 
alkalmazása esetén a legnagy obb vonatk oztatási sebesség 110 százalékával kell vezetni, legalább 1 percen 
keresztül. A járművet ezt követően fel kell gyorsítani legalább 10 km/h különbséggel a legnagy obb 
vonatk oztatási sebesség fölé, és azonnal meg kell kezdeni a kigur ulást.
6.5.2.3.2. A mérést e melléklet 4.3.1.3.1–4.3.1.4.4. szakasza (ez utóbbi t is beleér tve) alapján kell végrehajtani, 
a 4.3.1.4.2. szakaszt kivéve, ahol Δtjaés Δtjbhely ébe Δtjlép. A mérést le kell állítani két lassulás után, ha 
mindk ét kigur ulás erőér téke valamenny i vonatk oztatási sebességpontnál ±10 N értéken belüli, ellenk ező 
esetben legalább három kigur ulást kell végreha jtani az e melléklet 4.3.1.4.2. szakaszában meghatározott 
feltét elek szer int.
6.5.2.3.3. Az egye s vj vonatk oztatási sebességekhez tartozó fjDyno értéket a beállítot t fékpaderő eltáv olításá val kell 
kiszámítani:
fjDyno ¼fjDecel  – f dj
ahol:
fjDecel az e melléklet 4.3.1.4.4. szakasza szer inti, a j vonatk oztatási sebességponthoz tartozó Fj erő 
kiszámítására szolgáló egye nlet segítségével meghatározott erőér ték (N);
fdj az e melléklet 6.5.2.1. szakasza szer inti, a j vonatk oztatási sebességponthoz tartozó Fd erő 
kiszámítására szolgáló egye nlet segítségével meghatározott erőér ték (N).
Egyé b alternatí v lehetőségk ént, a gyár tó kérésére, a cd értéke nulla is lehet a kigur ulás alatt és az fjDyno 
kiszámítása során.
6.5.2.4. Mérési körülmény ek
A járműnek az e melléklet 4.3.1.3.2. szakasza szer inti állapotban kell lennie.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/295  
6.5.3. A futószalagos fékpados eljárás mérési eredmény e
A futószalagos fékpados eljárással kapott fjDyno eredmény az e melléklet 6.7. szakaszában ismer tetett 
számításokban fj értékként szerepel.
6.6. Görgős fékpad alkalmazása a szélcsator nás eljárásnál
6.6.1. Felté telek
A B5. melléklet 1. és 2. szakaszában meghatározottak on kívül az e melléklet 6.6.1.1–6.6.1.6. szakaszában (ez 
utóbbi t is beleér tve) leírt feltételek is irányadók.
6.6.1.1. A görgős fékpad leírása
Az első és a hátsó tengelyt egy-egy , legalább 1,2 méte r átmérőjű görgővel kell ellátni.
6.6.1.2. Járműrögzítő rendszer
A fékpadnak rendelkeznie kell a járművet beigazít ó központ osító berendezéssel. A rögzítő rendszer nek a 
központ osított hajtott kerék helyzet ét az alábbi ajánlott határok on belül kell tartania a kigur ulási 
menet ellenállás megállapítására szolgáló kigur ulási menetek során:
6.6.1.2.1. A jármű helyzete
A vizsgálni kívánt járművet az e melléklet 7.3.3. szakaszában meghatározott görgős fékpad görgőjére kell 
hely ezni.
6.6.1.2.2. Függőleg es erő
A rögzítő rendszer nek meg kell felelnie az e melléklet 6.5.1.2.3. szakasza szer inti követ elmény eknek.
6.6.1.3. A mér t erők pont ossága
A mér t erőér tékek pont osságának meg kell felelnie az e melléklet 6.5.1.3. szakaszában leírtaknak , az x irányú 
erő kivét elével, amelyet a B5. melléklet 2.4.1. szakaszában meghatározott pontos sággal kell megmér ni.
6.6.1.4. A fékpad sebességszabály ozása
A görgők sebesség ét ±0,2 km/h pontoss ággal kell szabály ozni.
6.6.1.5. A görgők felülete
A görgők felület ének tisztának és száraznak kell lennie, továbbá nem lehet rajta olyan idege n anyag , amely a 
gumiabroncsok megcsúszását eredmény ezheti.
6.6.1.6. Hűtés
A hűtőventilát ornak meg kell felelnie az e melléklet 6.5.1.6. szakaszában leírtaknak .
6.6.2. Görgős fékpados mérés
A mérést az e melléklet 6.5.2. szakaszában leírtak szer int kell végrehajtani.
6.6.3. A görgős fékpadon mér t erők sík felületre vonatk ozó értékr e történő korrigálása
A görgős fékpadon mér t erőke t korrigálni kell egy olyan vonatk oztatási értékr e, amely egye nértékű a közúttal 
(sík felület), és az eredmény re a továbbiakban fj értékk ént kell hivatk ozni.
fj¼fjDyno ×c1×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi1
RWheel
RDyno×c2þ1vuutþfjDyno ×1 – c1ð ÞHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/296 2021.11.26.  
ahol:
c1. az fjDyno értéknek a gumiabroncs-g ördülési ellenállását kitevő része;
c2. a görgős fékpadra jellemző sugárk orrekciós tényező;
fjDyno az egyes j vonatk oztatási sebesség ekhez az e melléklet 6.5.2.3.3. szakasza szer int kiszámított erőér ték 
(N);
RWheel a gumiabroncs névleges tervezési átmérőjének a fele (m);
RDyno a görgős fékpad görgőjének átmérője (m).
A gyár tónak és a felelős hatóságnak a gyár tó által a görgős fékpadon vizsgálni kívánt gumiabroncs-jellemzők 
tartomán yára vonatk ozóan benyújtott korrelációs vizsgálati bizonyít ékok alapján meg kell állapodnia a 
használandó c1 és c2 tényezőkről.
Alternatív lehetőségk ént az alábbi konzer vatív egye nlet is alkalmazható :
fj¼fjDyno ×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi1
RWheel
RDyno×0,2þ1vuut
a C2 értéke 0,2, azzal a kitét ellel, hogy 2,0 értéket használni, ha a kigur ulási menet ellenállási delta módszer t 
(lásd e melléklet 6.8. szakaszát) használják , és az e melléklet 6.8.1. szakasza szer int kiszámít ott kigur ulási 
menet ellenállás delta értéke negatív előjelű.
6.7. Számítások
6.7.1. A futószalagos és a görgős fékpadon mér t eredmény ek korrelációja
Az e melléklet 6.5. és 6.6. szakaszában meghatározott mér t erőér tékeket az alábbi egye nlet segítségével 
korrigálni kell a referen ciafelt ételeknek megfelelően:
FDj¼�
fjð1 – K 1Þ�
×�
1þK0ðT – 293Þ�
ahol:
FDj a futószalagos vagy a görgős fékpadon, a j vonatk oztatási sebességnél mér t korrigált ellenállás (N);
fj a j vonatk oztatási sebességnél mér t erő (N);
K0 az e melléklet 4.5.2.szakaszában meghatározott gördülési ellenállási korrekciós tényező (K–1);
K1 az e melléklet 4.5.4. szakaszában meghatározott vizsgálati tömegk orrekció (N);
T a vizsgálati cella mérés közbeni hőmérséklet ének számtani közepe (K).
6.7.2. Az aerodinamikai erő kiszámítása
A 6.7.2.1. szakaszban szereplő számítást mindk ét szélsebesség eredmény ét figyelembe véve kell elvégezni. Ha azonban a 
vlow és vhigh szélsebességnél mér t ellenállási együttható és a homlokf elület szorzatának ðCD×A fÞkülönbsége kisebb, mint 
0,015 m2, akkor a gyár tó kérésére alkalmazható a 6.7.2.2. szakasz szer inti számítás is.
6.7.2.1. Az F0wind , Flow és Fhigh szélsebesség ek aerodinamikai erejét az alábbi egyenlet segítség ével kell kiszámítani
FAw¼ðCD×A fÞw×ρ0
2×v2
w
3,62
ahol:
ðCD×A fÞj a szélcsat ornában mér t aerodinamikai ellenállási tényező és a homlokfelület szorzata a hozzá 
tartozó j vonatk oztatási sebességpontnál (m2);
ρ0 az ezen előírás 3.2.10. szakaszában meghatározott száraz levegősűrűség (kg/m3);
Fw a w szélsebességnél számított aerodinamikai erő (N);
vw az alkalmazandó szélsebesség (km/h);
w a megf elelő „0wind”, „low” és „high” szélsebesség jelölése;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/297  
F0wind az aerodinamikai erő 0 km/h sebességnél (N);
Flow az aerodinamikai erő vlow sebességnél (N);
Fhigh az aerodinamikai erő vhigh sebességnél (N).
Az f1a és f2a aerodinamikaierő-együtthatókat a legkisebb négyzetek módszerén alapuló regresszióanalízissel 
kell kiszámítani, az F0wind , Flow és Fhigh értékeket, valamint az alábbi egye nletet felhasználva:
F¼f1a×vþf2a×v2
Az FAj aerodinamikai erő vége redmény ét az alábbi egyenlett el kell kiszámítani valamenny i vj vonatk oztatási 
sebességpontnál. Ha a jármű sebességtől függően mozg atható aerodinamikai felépítmény elemekkel 
rendelk ezik , akkor a megfelelő aerodinamikai erőt kell alkalmazni az érintet t vonatk oztatási 
sebességpont oknál.
FAj¼f1a×vjþf2a×v2
j
6.7.2.2. Az aerodinamikai erőt az alábbi egyenlett el kell kiszámítani, ahol annak a szélsebességnek a ðCD×A fÞvégső 
értékét kell felhasználni, amelyet a nem kötelező felszerelések interpolációs eljáráson belüli meghatározása is 
használ. Ha a jármű sebességtől függően mozg athat ó aerodinamikai felépítmény elemekkel rendelkezik, akkor 
a megfelel ő (CD × Af) értékeket kell alkalmazni az érintett vonatk oztatási sebességpont oknál.
FAj¼ðCD×A fÞj×ρ0
2×v2
j
3,62
ahol:
FAj a j vonatk oztatási sebességnél számított aerodinamikai erő (N);
ðCD×A fÞj a szélcsat ornában mér t aerodinamikai ellenállási tényező és a homlokfelület szorzata a hozzá 
tartozó j vonatk oztatási sebességpontnál (m2);
ρ0 az ezen előírás 3.2.10. szakaszában meghatározott száraz levegősűrűség (kg/m3);
vj a j vonatk oztatási sebesség (km/h).
6.7.3. A kigur ulási menet ellenállási értékek kiszámítása
A teljes kigur ulási menete llenállást az e melléklet 6.7.1. és 6.7.2. szakasza szer inti eredmény ek összegek ént, az 
alábbi egyenlet segítség ével kell kiszámítani:
F�
j¼FDjþFAj
valamenny i alkalmazandó j vonatk oztatási sebességpont esetében (N).
Valamenn yi kiszámít ott F�
jesetében a kigur ulási menet ellenállási egyenletben szereplő f0, f1 és f2 együtthatót a 
legkisebb négyzetek módszerén alapuló regresszióanalízissel kell kiszámítani, és e melléklet 8.1.1. 
szakaszában együttható- célér tékekk ént kell alkalmazni.
Abban az esetben, ha a szélcsat ornás eljárással vizsgált jármű egy kigur ulási menet ellenállási mátr ix szer inti 
járműcsalád reprezentatív járműve, az f1 együttható értéke nullának tekintendő, míg az f0 és f2 együtthatót a 
legkisebb négyzetek módszerén alapuló regresszióanalízissel újra ki kell számítani.
6.8. Kigur ulási menetellenáll ási delta módszer
Az interpolációs módszer használata során a kigur ulási menet ellenállási interpolációba be nem épített opciók 
használata érdeké ben (azaz aerodinamika, gördülési ellenállás és tömeg) a kigur ulási menetellenállási delta 
módszer rel megmérhető a járműsúrlódás delta értéke (azaz a fékrendszerek közötti súrlódási különbség). Az 
alábbi lépéseket kell elvég ezni:
a)meg kell mér ni az R jármű súrlódását ;
b)meg kell mér ni a súrlódási különbsége t okozó opcióv al rendelkező jármű (N jármű) súrlódását ;
c)a különbséget az e melléklet 6.8.1. szakaszában leírtak alapján kell kiszámítani.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/298 2021.11.26.  
Ezek et a mérések et az e melléklet 6.5. szakasza szer inti futószalagos vagy az e melléklet 6.6. szakasza szer inti 
görgős fékpadon kell elvégezni, és az eredmény ek korrekcióját (az aerodinamikai erő kizárásával) e melléklet 
6.7.1. szakasza szer int kell kiszámítani.
E módszer alkalmazása csak az alábbi feltét el teljesülése esetén megen gedett:
j1
n∑n
j¼1ðFDj,R – F Dj,NÞj≤25N
ahol:
FDj,R R járműnek a futószalagos vagy a görgős fékpadon, a j vonatk oztatási sebességnél mér t, az e melléklet 
6.7.1. szakasza szer int kiszámít ott korrigált ellenállása (N);
FDj,N N járműnek a futószalagos vagy görgős fékpadon, a j vonatk oztatási sebességnél mér t, az e melléklet 
6.7.1. szakasza szer int kiszámít ott korrigált ellenállása (N);
n a sebességpont ok teljes száma.
Ez az alternatí v kigur ulási menetellenáll ás-meghatározási módszer csak akkor alkalmazható , ha az R és az 
N járművek aerodinamikai ellenállása azonos, és ha a mér t delta érték megf elelően lefedi a jármű energiafel ­
használására gyak orolt teljes hatást. Nem alkalmazható ez a módszer , ha ez az N jármű abszolút kigur ulási 
menet ellenállásának átfogó pontosságát bármilyen módon veszély eztet i.
6.8.1. Futósza lagos vagy görgős fékpad együtthatói nak meghatározása
A delta kigur ulási menet ellenállást az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
FDj,Delta ¼FDj,N – F Dj,R
ahol:
FDj,Delta a j vonatk oztatási sebességnél fennálló delta kigur ulási menet ellenállás (N);
FDj,N N járműnek a futós zalagos vagy a görgős fékpadon, a j vonatk oztatási sebességnél mér t, az e melléklet 
6.7.1. szakasza szer int kiszámít ott korrigált ellenállása (N);
FDj,R R referenciajár műnek a futószalagos vagy a görgős fékpadon, a j vonatk oztatási sebességnél mér t, az e 
melléklet 6.7.1. szakasza szer int kiszámított korrigált ellenállása (N).
Az összes kiszámít ott FDj,Delta értékhez a kigur ulási menet ellenállás egye nletében szereplő f0,Delta , f1,Delta és f2,Delta 
együtthatót a legkisebb négyzetek módszerén alapuló regresszióanalízissel kell kiszámítani.
6.8.2. A jármű közúti terhelésének meghatározása
Ha nem használják az interpoláci ós módszer t (lásd a B7. melléklet 3.2.3.2. szakaszát), az N jármű esetében a 
kigur ulási menet ellenállási delta együtthat ókat a következő egyenlet ekkel összhangban kell kiszámítani:
f0,N¼f0,Rþf0,Delta
f1,N¼f1,Rþf1,Delta
f2,N¼f2,Rþf2,Delta
ahol:
N N jármű kigur ulási menetellenállási együtthatóit jelöli;
R R referenciajár mű kigur ulási menetellenállási együtthatóit jelöli;
Delta az e melléklet 6.8.1. szakaszában meghatározott delta kigur ulási menetellenáll ási együtthatókat jelöli.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/299  
7. A kigur ulási menetellenállás átvit ele a görgős fékpadra
7.1. A görgős fékpadon végzett vizsgálat előkész ületei
7.1.0. A fékpad üzemmódjának kiválasztása
A vizsgálatot a B6. melléklet 2.4.2.4. szakaszának megfel elően kell elvége zni.
7.1.1. A laborat óriumra vonatk ozó feltételek
7.1.1.1. Görgő(k)
A görgős fékpad görgőjének (gör gőinek) tisztának és száraznak kell lennie (lenniük), továbbá nem lehet rajta 
olyan idege n anyag, amely a gumiabroncsok megcsúszását eredmény ezheti. A fékpadot a később elvégzendő 
1. típusú vizsgálatban használttal azonos, összekapcsolt vagy szétkapcsolt állapotban kell üzemeltetni. A 
görgős fékpad sebesség ét az energiaelny elő egységhez csatlak oztat ott görgőn kell mér ni.
7.1.1.1.1. A gumiabroncsok megcsúszása
A gumiabroncsok megcsúszásának kiküszöbölése érdekében további súly ok hely ezhetők a járműre vagy a 
járműbe. A gyár tónak a további ráhelyezett súly okkal kell végrehajtan ia a terhelésbeállítást a görgős 
fékpadon. A további ráhelye zett súly okat a terhelésbeállítási, valamint a kibocsátási és az üzemany ag- 
fogyasztási vizsgálatok során is alkalmazni kell. Bármilyen további ráhelye zett súly alkalmazását rögzíte ni kell.
7.1.1.2. Szobahőmérséklet
A laborat óriumi környezeti hőmérsékletet 23 °C-ra kell beállítani, amely a vizsgálat során legfe ljebb ±5 °C 
értékk el ingadozhat, hacsak valamely soron követk ező vizsgálat mást nem ír elő.
7.2. A görgős fékpad előkészít ése
7.2.1. A tehetetlenségi tömeg beállítása
A görgős fékpad egyenér tékű tehetetlenségi nyomatéká t e melléklet 2.5.3. szakasza alapján kell beállítani. Ha a 
görgős fékpad nem alkalmas a tehe tetlenségi nyomaték pont os beállítására, akkor a követ kező maga sabb 
tehetetlenségi nyomat ékbeállítást kell alkalmazni, legfe ljebb 10 kg értékű növekmé nnyel.
7.2.2. A görgős fékpad bemelegítése
A görgős fékpadot a fékpad gyár tói ajánlásainak megfelelően, vagy más olyan alkalmas eljárással kell 
bemelegíte ni, hogy a fékpad súrlódási veszte ségei stabilizálódjanak.
7.3. A jármű előkészít ése
7.3.1. Gumiabroncsn yomás-módosítás
1. típusú vizsgálatok esetében kondicionálási hőmérsékleten a gumiabroncsny omást legfeljebb a kiválaszt ott 
gumiabroncs gyár tója által meghatározott nyomástar tomán y (lásd e melléklet 4.2.2.3. szakaszát) alsó határa 
felett 50 százalékra szabad beállítani, és azt rögzít eni kell.
7.3.2. Ha a fékpadbeállítások meghatározása nem reprodukálható erők miatt nem tud megf elelni az e melléklet 
8.1.3. szakaszában ismer tetett feltételeknek , akkor a jármű esetében gondosk odni kell a kigur ulási üzemmód 
biztosításáról. A kigur ulási üzemmódot a felelős hatóságnak jóvá kell hagynia, és annak alkalmazását 
szerepelt etni kell valamennyi vonatk ozó vizsgálati jegyzők önyv ben.
Ha az adott jármű rendelk ezik kigur ulási üzemmóddal, akkor azt a kigur ulási menetellenáll ás megállapítása 
során és a görgős fékpadon is alkalmazni kell.
7.3.3. A jármű elhelyezése a fékpadon
A vizsgált járművet alapállásban kell elhelyezni a görgős fékpadon, és biztonságos módon kell rögzíte ni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/300 2021.11.26.  
7.3.3.1. Abban az esetben, ha egye tlen görgős fékpadot használnak , a járművet a 7.3.3.1.1–7.3.3.1.3. szakaszban 
szereplő követelmén yeknek megf elelően kell elhelyezni és ebben a helyzetben kell tartani az eljárás során.
7.3.3.1.1. Az elfordulás beállítása (z tengely körüli elfordulás)
A járművet az x tengelly el egy vonalban kell elhelyezni , hogy a z tengely körüli elfordulás minimalizálható 
legye n.
7.3.3.1.2. Oldalirán yú helyzet (y teng ely)
A járműnek az y irányban beiga zítva kell maradnia, és az oldalirányú elmozdulást a lehető legkisebbre kell 
csökke nteni.
7.3.3.1.3. Elülső és hátsó helyzet (x tengely)
Valamennyi forgó kerék esetében a gumiabroncs görgővel érintk ező felülete középpontjának ±25 mm vagy a 
görgő átmérőjének ±2 százalékának megf elelő pontoss ággal (a kettő közül a kisebbik értéket kell figyelembe 
venni) a görgő tetején kell lennie.
7.3.3.1.4. A vizsgált járművet a B5. melléklet 2.3.2. szakaszának megf elelő rendszer rel rögzíte ni kell.
Nyomat ékmérési eljárás alkalmazása esetén a gumiabroncsny omást úgy kell módosítani, hogy a dinamikus 
sugár az e melléklet 4.4.3.1. szakaszában található egyenlet ek alkalmazásá val kiszámít ott rj dinamikus 
sugár tól 0,5 százaléknál kisebb mér tékben térjen el a 80 km/h sebességhez tartozó vonatk oztatási 
sebességpont on. A görgős fékpadon érvényes dinamikus sugarat az e melléklet 4.4.3.1. szakaszában 
ismer tetett eljárással kell kiszámítani.
Ha ez a módosítás az e melléklet 7.3.1. szakaszában meghatározott tartomán yon kívüli értéket eredmény ez, 
akkor a nyomaték mérési eljárás nem alkalmazható .
7.3.4. A jármű bemelegítése
7.3.4.1. A jármű bemelegítésé t az alkalmazandó WLTC ciklus szer int kell végrehajtan i. Abban az esetben, ha a jármű 
bemelegíté sére az e melléklet 4.2.4.1.2. szakaszában meghatározott eljárás során a követk ező mag asabb 
sebességű szakasz legnagy obb sebességének 90 százalékának megf elelő sebességen került sor, akkor ezt a 
mag asabb sebességű szakaszt hozzá kell adni az alkalmazandó WLTC ciklushoz.
A4/7. táblázat
A jármű bemelegítése 
Járműosztály Alkalmazandó WLTC ciklusKövetk ező mag asabb 
sebességű szakasz alkalmazásaBemelegítési ciklus
1. osztály Low1+ Medium 1 NA Low 1+ Medium 1
2. osztályLow2 + Medium 2 + High 2 + 
Extra High 2NA Low 2 + Medium 2 + High 2 + 
Extra High 2
Low 2 + Medium 2 + High 2 Igen (Extra High 2)
Nem Low2+ Medium 2+ High 2
3. osztályLow3 + Medium 3 + High 3 + 
Extra High 3Low3 + Medium 3 + High 3 + 
Extra High 3Low 3 + Medium 3 + High 3 + 
Extra High 3
Low 3 + Medium 3 + High 3 Igen (Extra High 3)
Nem Low 3 + Medium 3 + High 3
7.3.4.2. Ha a jármű bemelegíté se megtör tént, akkor az e melléklet 7.3.4.1. szakaszában alkalmazott, legnagy obb 
sebességű WLTC szakaszt kell végreha jtani.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/301  
7.3.4.3. Alternatív bemelegítés i eljárás
7.3.4.3.1. A járműgyár tó kérésére és a felelős hatóság hozzájár ulásáv al altern atív bemelegíté si eljárás is alkalmazható . A 
jóváhagy ott altern atív bemelegítési eljárás az egyazon kigur ulási menetellenáll ási járműcsaládba tartozó 
járművek esetében alkalmazható, és az eljárásnak meg kell felelnie az e melléklet 7.3.4.3.2–7.3.4.3.5. 
szakaszában ismer tetett követ elmény eknek.
7.3.4.3.2. Legalább egy, a kigur ulási menetellenállási járműcsaládot képvi selő járművet ki kell választani.
7.3.4.3.3. A B7. melléklet 5. szakasza szer int a korrigált f0a, f1a és f2a kigur ulási menet ellenállási együtthatókkal az 
alternatív bemelegítési eljárás vonatk ozásában kiszámít ott ciklus-energiaigén ynek minden vonatk ozó esetben 
egyenlőnek vagy nagy obbnak kell lennie, mint a kigur ulási menet ellenállási együtthatók f0, f1 és f2 
célér tékeivel számított ciklus-energiaigé ny.
Az f0a, f1a és f2a korrigált kigur ulási menetellenáll ási együtthatókat az alábbi egyenletekk el kell kiszámítani:
f0a¼f0þAdalt – A dWLTC
f1a¼f1þBdalt – B dWLTC
f2a¼f2þCdalt – C dWLTC
ahol:
Ad_alt, Bd_alt és Cd_alt a görgősfékpad-beá llítási együtthatók az alternatív bemelegítési eljárás után;
Ad_WL TC, Bd_WL TC és Cd_WL TCa fékpadbeállítási együtthatók az e melléklet 7.3.4.1. szakaszában leírt 
WLTC bemelegítés i eljárás után és az e melléklet 8. szakasza szer inti érvény es görgős 
fékpadbeállítás után.
7.3.4.3.4. Az f0a, f1a és f2a korrigált kigur ulási menetellenállási együtthatók csak e melléklet 7.3.4.3.3. szakaszában 
alkalmazandók. Minden más esetben a kigur ulási menete llenállási együttható f0a, f1 és f2 célér tékeit kell 
alkalmazni a kigur ulási menetellenáll ási együtthatók célér tékeként.
7.3.4.3.5. Az eljárás részlete iről és egyenér tékűsé gének részleteiről tájék oztatni kell a felelős hatóságot.
8. A GÖR GŐS FÉKP AD TERHELÉSBEÁLLÍT ÁSA
8.1. A görgős fékpad terhelésbe állítása a kigur ulási eljárás segítség ével
Ez az eljárás akkor alkalmazható , ha az f0, f1 és f2 kigur ulási menetellenáll ási együttható meghatározására sor 
került.
Ez az eljárás kigur ulási menetellenállási mátr ix szer inti járműcsalád esetében akkor alkalmazható , ha a 
reprezentatív jármű kigur ulási menet ellenállása az e melléklet 4.3. szakaszában ismer tetett kigur ulási 
eljárással lett megállapítva. A kigur ulási menet ellenállási célér tékek az e melléklet 5.1. szakaszában ismer tetett 
eljárással kiszámít ott értékek.
8.1.1. Kezdeti terhelésbeállítás
Együttható -szabály ozással rendelk ező görgős fékpadok esetében a görgős fékpad energiaelny elő egység ét az 
alábbi egyenlet Ad, Bd és Cd tetszőlegesen megválasztott eredeti együtthatój ával kell módosítani:
Fd¼AdþBdvþCdv2
ahol:
Fd a fékpad beállít ott terhelése (N);
v a fékpad görgőjének sebesség e (km/h).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/302 2021.11.26.  
A kezdeti terhelésbeállításhoz az alábbi együtthatók használata ajánlott:
a)Ad¼0,5×A t,Bd¼0:2×B t,Cd¼Ct
egyt engely es görgős fékpadok esetében, vagy
Ad¼0,1×A t,Bd¼0:2×B t,Cd¼Ct
kétteng elyes görgős fékpadok esetében, ahol At, Bt és Ct a kigur ulási menetellenáll ási együttható célér téke;
b)emp irikus értékek, mint például a hasonló típusú járművek beállítása során használt értékek.
Poligonv ezérlésű görgős fékpadok esetében az egye s vonatk oztatási sebességekhez tartozó megf elelő terhelési 
értékeket kell beállítani a fékpad energiaelny elő egységéhez.
8.1.2. Kigur ulás
A kigur ulási vizsgálatot a görgős fékpadon az e melléklet 8.1.3.4.1. szakaszában vagy 8.1.3.4.2. szakaszában 
megad ott eljárással kell elvégezni, és a bemelegítési eljárás befejezés ét követően legkésőbb 120 másodpercen 
belül meg kell kezdeni. Az ezt követő kigur ulási menetek et azonnal meg kell kezd eni. A gyár tó kérésére és a 
felelős hatós ág beleegy ezésével, a bemelegíté si eljárás és a kigur ulások közötti idő iterációs eljárással 
meghosszabbítható a jármű kigur uláshoz történő hely es beállításának lehetővé tétele érdek ében. A gyár tónak 
a felelős hatóság számára igazoln ia kell, ha több idő szükséges, és azt, hogy a görgős fékpad terhelésbeállítási 
paraméte reire (például a hűtőf olyadék és/vagy az olaj hőmérséklet ére, a fékpadon mér t erőre) mindez nincs 
hatással.
8.1.3. Igazolás
8.1.3.1. Valamennyi vj vonatk oztatási sebességhez ki kell számítani a kigur ulási menet ellenállási célér téket az At, Bt és 
Ct, kigur ulási menet ellenállási együttható segítségével:
Ftj¼AtþBtvjþCtv2
j
ahol:
At, Bt és Ct a kigur ulási menetellenállási célparamét erek;
Ftj a vj vonatk oztatási sebességhez tartozó kigur ulási menet ellenállás célér téke (N);
vj a j-edik vonatk oztatási sebesség (km/h).
8.1.3.2. A mér t kigur ulási menetellenállást az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
Fmj¼1
3,6×ðTM þmrÞ×2×Δv
Δtj
ahol:
Δv 5 km/h;
Fmj az egyes vj vonatk oztatási sebesség eknél mér t erő (N);
TM a jármű vizsgálati tömeg e (kg);
mr a forgó alkotóelemek e melléklet 2.5.1. szakasza szer inti egyenér tékű tömeg e (kg);
Δtj a vj sebességhez tartozó kigur ulási idő (s).
8.1.3.3. A görgős fékpadon szimulált kigur ulási menetellenáll ás kigur ulási menet ellenállási egyenletében szereplő As, 
Bs és Cs együtthatót a legkisebb négyzet ek módszerén alapuló regresszióanalízissel kell kiszámítani:
Fs¼AsþðBs×vÞþðCs×v2Þ
Az egye s vj vonatk oztatási sebesség ekhez tartozó szimulált kigur ulási menete llenállást az alábbi egyenlet 
segítség ével, a kiszámít ott As, Bs és Cs értékk el kell meghatározni:
Fsj¼AsþðBs×vjÞþðCs×v2
j)HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/303  
8.1.3.4. A fékpad terhelésbeállítására két különböző eljárás használható. Ha a jármű gyorsítása a fékpad segítségével 
történik, akkor az e melléklet 8.1.3.4.1. szakaszában leírt eljárásokat kell alkalmazni. Ha a jármű gyorsítása a 
saját erejével történik, akkor az e melléklet 8.1.3.4.1. vagy 8.1.3.4.2. szakaszában leírt eljárásokat kell 
alkalmazni, és a sebességgel szorzott minimális gyorsulásnak meg kell haladnia a 6 m2/sec3 értéket. Az olyan 
járműveket, amelyek nem képe sek elérni a 6 m2/s3 értéket, a gyorsulásvezérlés teljes mér tékű alkalmazásá val 
kell vezetni.
8.1.3.4.1. Rögzített menetek et alkalmazó eljárás
8.1.3.4.1.1. A fékpad szof tverének összesen négy kigur ulást kell végrehajtania. A fékpadbeállítási együtthatókat a második 
menet esetében e melléklet 8.1.4. szakasza szer int az első kigur ulásból kell kiszámítani. Az első kigur ulást 
követően a szof tver nek még további három kigur ulást kell végrehajtania, vagy az első kigur ulást követően 
meghatározott, rögzített fékpadbeállítási együtthatókkal, vagy az e melléklet 8.1.4. szakasza szer inti 
módosított fékpadbeállítási együtthatók kal.
8.1.3.4.1.2. Az A, B és C végleges fékpadbeállítási együtthatókat az alábbi egyenletekk el kell kiszámítani:
A¼At – ∑4
n¼2ðAsn – A dnÞ
3
B¼Bt – ∑4
n¼2ðBsn – B dnÞ
3
C¼Ct – ∑4
n¼2ðCsn – C dnÞ
3
ahol:
At, Bt és Ct a kigur ulási menetellenállási célparamét erek;
Asn,Bsnés Csnaz n-edik menet szimulált kigur ulási menetellenáll ási együtthatói;
Adn,Bdnés Cdnaz n-edik menet fékpadbeállítási együtthatói;
n a kigur ulások sorszáma, az első stabilizációs menetet is beleér tve.
8.1.3.4.2. Iterációs eljárás
A meghatározott sebességtar tomán yokhoz tartozó számított erőér tékeknek vagy a célér tékekke l 
összehasonlítva ±10 N értékű tűrésen belül kell lenniük két egymás utáni kigur ulás erőér tékeinek a legkisebb 
négyzet ek módszerén alapuló regresszióanalízisét követően, vagy további kigur ulásokat kell végrehajtani a 
görgős fékpad e melléklet 8.1.4. szakasza szer inti terhelésbeállításaival, egészen addig, míg a tűrésre 
vonatk ozó feltétel nem teljesül.
8.1.4. Módosítás
A görgős fékpad beállított terhelését az alábbi egyenlet ek szer int kell módosítani:
F�
dj¼Fdj – F j¼Fdj – F sjþFtj
¼ðA dþBdvjþCdv2
jÞ – ðA sþBsvjþCsv2
jÞþðA tþBtvjþCtv2
jÞ
¼ðA dþAt – A sÞþðBdþBt – B sÞvjþðCdþCt – C sÞv2
j
Ebből következőe n:
A�
d¼AdþAt – A s
B�
d¼BdþBt – B s
C�
d¼CdþCt – C sHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/304 2021.11.26.  
ahol:
Fdj a görgős fékpad kezd eti beállít ott terhelése (N);
F�
dja görgős fékpad módosított beállított terhelése (N);
Fj az ðFsj – F tjÞkülönbséggel egyenlő értékű kigur ulásimenetellenállás-módosítás (N);
Fsj a vj vonatk oztatási sebességhez tartozó szimulált kigur ulási menetellenállás (N);
Ftj a vj vonatk oztatási sebességhez tartozó kigur ulási menet ellenállás célér téke (N);
A�
d,B�
dés C�
daz új görgősf ékpad-beállítási együtthatók.
8.1.5. Az At, Bt és Ct értékeket f0, f1 és f2 végső értékeiként kell használni, és az alábbi célokra kell felhasználni:
a)redukálás meghatározása (a B1. melléklet 8. szakasza);
b)a sebességváltási pontok meghatározása (B2. melléklet);
c)a CO 2 és az üzemany ag-fogyasztás interpoláció ja (a B7. melléklet 3.2.3. szakasza);
d)az elektromos és hibr id elektromos járművek eredmény einek számítása (a B8. melléklet 4. szakasza).
8.2. A görgős fékpad terhelésbe állítása a nyomatékmérési eljárás segítség ével
Ez az eljárás akkor használható, ha a menetellenáll ás az e melléklet 4.4. szakaszában ismer tetett 
nyomatékméré si eljárással kerül meghatározásra.
Ez az eljárás kigur ulási menetellenállási mátr ix szer inti járműcsalád esetében akkor alkalmazható , ha a 
reprezentatív jármű menete llenállása az e melléklet 4.4. szakaszában ismer tetett nyomaté kmérési eljárással 
kerül megállapításra. A menete llenállási célér tékek az e melléklet 5.1. szakaszában meghatározott módszer rel 
kiszámít ott értékek.
8.2.1. Kezdeti terhelésbeállítás
Együttható -szabály ozással rendelk ező görgős fékpadok esetében a görgős fékpad energiaelny elő egység ét az 
alábbi egyenlet Ad, Bd és Cd tetszőlegesen megválasztott eredeti együtthatój ával kell módosítani:
Fd¼AdþBdvþCdv2
ahol:
Fd a görgős fékpad beállít ott terhelése (N);
v a fékpad görgőjének sebesség e (km/h).
A kezdeti terhelésbeállításhoz az alábbi együtthatók ajánlottak:
a)Ad¼0,5×at
r0,Bd¼0,2×bt
r0,Cd¼ct
r0
egyt engely es görgős fékpadok esetében, vagy
Ad¼0,1×at
r0,Bd¼0,2×bt
r0,Cd¼ct
r0
kétteng elyes fékpadok esetében, ahol:
at, bt és ct a menet ellenállási együtthatók célér tékei; valamint
r' a gumiabroncs dinamikus sugara a görgős fékpadon, 80 km/h sebességnél (m); vagy
b)emp irikus értékek, mint például a hasonló típusú járművek beállítása során használt értékek.
Poligonv ezérlésű görgős fékpadok esetében az egye s vonatk oztatási sebességekhez tartozó megf elelő terhelési 
értékeket kell beállítani a görgős fékpad energiaeln yelő egység éhez.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/305  
8.2.2. Kerékn yomaték -mérés
A nyomaté kmérési vizsgálat ot a görgős fékpadon az e melléklet 4.4.2. szakaszában meghatározott eljárással 
kell elvége zni. A nyomaték mérő(k)nek meg kell egyeznie (egye zniük) a megelőző közúti vizsgálatnál 
alkalmazott(akk)al.
8.2.3. Igazolás
8.2.3.1. A menet ellenállási (nyomat ék) célg örbét az e melléklet 4.5.5.2.1. szakaszában szereplő egye nlet segítségé vel 
kell meghatározni. Az egyenlet et az alábbiak szer int lehet felírni:
C�
t¼atþbt×vjþct×v2
j
8.2.3.2. A szimulált menete llenállási (nyomaték) görbét a görgős fékpad esetében az e melléklet 4.4.3.2. szakaszában 
leírt eljárással, és az ott meghatározott mérési isméte lhetőséggel kell kiszámítani, míg a menetellenáll ási 
(nyomaték) görbe meghatározását az e melléklet 4.4.4. szakasza szer int kell elvég ezni, az e melléklet 4.5. 
szakasza szer inti megf elelő korrekciókkal, az ellent étes irányú mérések kihagyása mellett. A számítások 
eredmény e az alábbi szimulált menetellenállási görbe:
C�
s¼C0sþC1s×vjþC2s×v2
j
A szimulált menetellenáll ásnak (nyomat éknak) a menetellenállási célér tékek ±10 N×r ’ tűrésű tartomán yán 
belül kell lennie valamenny i vonatk oztatási sebességpont esetében, ahol r’ a gumiabroncs méterben kifejezett 
dinamikus sugara a görgős fékpadon, 80 km/h sebességnél.
Ha a tűrés esetében előfordul, hogy az valamely vonatk oztatási sebességnél nem felel meg az e szakaszban 
meghatározott eljárás feltételeinek, akkor az e melléklet 8.2.3.3. szakaszában meghatározott eljárást kell 
alkalmazni a görgős fékpad terhelésbeállításának módosításához.
8.2.3.3. Módosítás
A görgős fékpad terhelésbe állítását az alábbi egyenlet szer int kell módosítani:
F�
dj¼Fdj – Fej
r0¼Fdj – Fsj
r0þFtj
r0
¼ðAdþBdvjþCdv2
jÞ – ðasþb svjþc sv2
jÞ
r0 þðatþb tvjþc tv2
jÞ
r0
¼ Adþðat – a sÞ
r0� �
þ Bdþðbt – b sÞ
r0� �
vjþ Cdþðct – c sÞ
r0� �
v2
j
ebből követk ezően:
A�
d¼Adþat – a s
r0
B�
d¼Bdþbt – b s
r0
C�
d¼Cdþct – c s
r0
ahol:
F�
dja görgős fékpad új beállít ott terhelése (N);
Fej az (Fsj-Ftj) különbséggel egyenlő értékű kigur ulási menetellenállás-módosítás (Nm);
Fsj a vj vonatk oztatási sebességhez tartozó szimulált kigur ulási menetellenállás (Nm);
Ftj a vj vonatk oztatási sebességhez tartozó kigur ulási menet ellenállás célér téke (Nm);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/306 2021.11.26.  
A�
d,B�
dés C�
daz új görgősf ékpad-beállítási együtthatók;
r’ a gumiabroncs dinamikus sugara a görgős fékpadon, 80 km/h sebességnél (m).
E melléklet 8.2.2. és 8.2.3. szakaszát meg kell isméte lni a 8.2.3.2. szakaszban meghatározott tűrés eléréséig.
8.2.3.4. A hajtott tengely(ek) tömeg ét, a gumiabroncs-specifikáci ókat, valamint a görgős fékpad terhelésbeállítását 
rögzít eni kell, ha az e melléklet 8.2.3.2. szakasza szer inti követ elmény ek teljesülnek .
8.2.4. A menet ellenállási együtthatók átalakítása f0, f1, f2 kigur ulási menetellenáll ási együtthatókká
8.2.4.1. Ha a jármű nem gurul ki megismét elhető módon, és az e melléklet 4.2.1.8.5. szakasza szer inti kigur ulási 
üzemmód nem megvalósíthat ó, akkor a kigur ulási menetellenáll ási egye nletben szereplő f0, f1 és f2 
együtthatót az e melléklet 8.2.4.1.1. szakaszában meghatározott egyenlet ek segítségével kell kiszámítani. 
Minden más esetben az e melléklet 8.2.4.2–8.2.4.4. szakaszában ismer tetett eljárást kell végreha jtani.
8.2.4.1.1. f0¼c0
r×1,02
f1¼c1
r×1,02
f2¼c2
r×1,02
ahol:
c0, c1, c2 az e melléklet 4.4.4. szakaszában meghatározott menetellenállási együtthatók (Nm, 
Nm/(km/h), Nm/(km/h)2);
r a jármű azon dinamikus gumiabroncssugar a, amellyel a menetellenállás meghatározásra 
került (m);
1,02 a hajtáslánc veszt eségeit kompenzáló közelítő együttható.
8.2.4.1.2. A meghatározott f0, f1, f2 értékeket nem szabad görgős fékpadbeállításhoz vagy bármilye n kibocsátási, illetve 
hatósugár -vizsgálathoz felhasználni. A fenti értékeket csak az alábbi esetekben szabad használni:
a)redukálás meghatározása (a B1. melléklet 8. szakasza);
b)a sebességváltási pontok meghatározása (B2. melléklet);
c)a CO 2 és az üzemany ag-fogyasztás interpoláció ja (a B7. melléklet 3.2.3. szakasza);
d)az elektromos és hibr id elektromos járművek eredmény einek számítása (a B8. melléklet 4. szakasza).
8.2.4.2. Ha megtör tént a görgős fékpad meghatározott tűréseken belüli beállítása, a fékpadon járműkigur ulási eljárást 
kell végezni az e melléklet 4.3.1.3. szakaszában ismer tetett módon. A kigur ulási idők et rögzíteni kell.
8.2.4.3. A vj vonatk oztatási sebességhez tartozó Fj kigur ulási menetellenáll ást (N) az alábbi egye nlet segítség ével kell 
meghatározni:
Fj¼1
3,6×ðTM þmrÞ×2×Δv
Δtj
ahol:
Fj a vj vonatk oztatási sebességhez tartozó kigur ulási menet ellenállás (N);
TM a jármű vizsgálati tömeg e (kg);
mr a forgó alkotóelemek e melléklet 2.5.1. szakasza szer inti egyenér tékű tömeg e (kg);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/307  
Δv = 5 km/h
Δtj a vj sebességhez tartozó kigur ulási idő (s).
8.2.4.4. A kigur ulási menetellenállás egyenlet ében szereplő f0, f1 és f2 együtthatót a legkisebb négyzet ek módszerén 
alapuló regresszióanalízissel kell kiszámítani a teljes vonatk oztatási sebességtar tomán yban.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/308 2021.11.26.  
B5. MELLÉKLET 
Vizsgálati berendezés és kalibrálás 
1. A PRÓBAPADRA VONA TKOZÓ ELŐÍRÁSOK ÉS A PRÓBAPAD BEÁLLÍT ÁSAI
1.1. A hűtőventilát orra vonatk ozó előírások
1.1.1. A jármű irányába változó sebességű légáramot kell fújni. A levegőfúv óka-kimenetnél beállít ott lineár is 
sebesség ének 5 km/h értékű görgősebessége k felett meg kell egyeznie a megfelelő görgősebességg el. A 
levegő lineár is sebesség ének a levegőfúv óka-kimenetnél a megfelelő görgősebességhez viszon yítva ±5 km/h 
tartomán yon belül vagy ±10 százalék on belül (a kettő közül a nagy obb érték) kell maradnia.
1.1.2. A levegő fent említ ett sebességét több olyan mérési pont átlagos értékeként kell meghatározni, amely :
a)Négyszög letes kimeneti nyílású ventilátor ok esetében a ventilátor teljes kimeneti nyílását kilenc terüle tre 
felosztó négyszög ek (amely ek a ventilátor kimeneti nyílásá t vízszint es és függőleges irányban is 3 
egyenlő részre osztják) mindegyikéne k közepén helyezk edik el. A középső területet nem kell mér ni 
(ahogy az az A5/1. ábrán is látható).
A5/1. ábra
Négyszögletes kimeneti nyílású ventilátor
b)Kör alakú kimeneti nyílás ú ventilátorok esetében a kimeneti nyílást 8 egyenlő cikk elyre kell felosztani 
függőlege s, vízszintes és ezekkel 45°-os szöget bezáró vonalakkal. A mérési pont oknak minden egyes 
cikk ely sugár irányú középv onalán (22,5°) a teljes sugár kéthar madánál (az A5/2. ábrán láthat ó módon) 
kell elhelyezk edniük.
A5/2. ábra
Kör alakú kimeneti nyílású ventiláto r
E méréseket úgy kell elvégez ni, hogy ne legye n jármű vagy más akadály a ventilátor előtt. A levegő 
lineár is sebesség ének mérésére szolgáló eszk özt a levegőkimeneti nyílást ól 0 és 20 cm közötti távolságra 
kell elhelyezni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/309  
1.1.3. A ventilátor kimeneti nyílás ának az alábbi követelmén yeket kell teljesítenie:
a)a terület ének lega lább 0,3 m2-nek kell lennie; valamint
b)szélesség ének/átmérőjének legalább 0,8 méte rnek kell lennie.
1.1.4. A ventilátor elhelyezk edésének az alábbinak kell lennie:
a)az alsó él föld feletti magasság a: kb. 20 cm;
b)a jármű elejétől mér t távolság: kb. 30 cm;
c)hozzá vetőlegesen a jármű hosszt engely én.
1.1.5. A hűtőventilátor mag assága és oldalirán yú helyzete , valamint a járműtől való távolsága a gyár tó kérésére 
módosíthat ó, ha azzal a felelős hatóság egyet ért.
Ha a ventilátor meghatározott konfigurációja a jármű különleges kialakítása, például farmotor vagy oldalsó 
levegőbeömlő nyílás miatt nem kivitelez hető, illetve ha nem biztosít a használat közbeni műk ödést 
reprezentáló megf elelő hűté st, a gyár tó kérésére, ha azzal a felelős hatós ág egyetért, a hűtőventilátor 
mag assága, kapacitása, hosszirányú és oldalirán yú helyzete módosítható, valamint eltérő specifi kációjú 
kieg észítő ventilátor ok is alkalmazható k (beleér tve az állandó sebességű ventilátor okat).
1.1.6. Az e melléklet 1.1.5. szakaszában leírt esetekben a hűtőventilátor(ok) helyzetét és kapacitását, valamint a 
felelős hatós ághoz benyújtott indoklás részlete it rögzít eni kell. Bármely soron következő vizsgálathoz 
hasonló elhelyez éseket és specifikációka t kell használni, figyelem mel a nem reprezentatív hűtési jellemzők 
elke rülésének indok oltságára.
2. A GÖR GŐS FÉKP AD
2.1. Általános követ elmény ek
2.1.1. A fékpadnak három, a terhelési görbe alakjához igaz ítható kigur ulási menetellenállási együttható 
segítség ével alkalmasnak kell lennie a kigur ulási menete llenállás szimulálására.
2.1.2. A görgős fékpad egy- vagy kétgörgős konfigurációval lehet felszerelve. Kétgörgős fékpadok esetében a 
görgőknek állandóan összekapcsolt állapotban kell lenniük, vagy az elülső görgőnek kell közvetlenül vagy 
közvetve megha jtania az esetleges tehet etlen tömeg eket és az energiaelny elő egységet.
2.2. Egye di követ elmény ek
Az alábbi egyedi követelmén yek a görgős fékpad gyár tói specifi kációira vonatk oznak.
2.2.1. A görgő ütése egyetle n mérési pontban sem érheti el a 0,25 mm értéket.
2.2.2. A görgő átmérőjének valamennyi mérési pontban ±1,0 mm pontoss ággal meg kell felelnie a specifikáció 
szer inti névleges értéknek.
2.2.3. A fékpadnak időmérő rendszer rel kell rendelkeznie a gyorsulások meghatározása, valamint a jármű/fékpad 
kigur ulási idejeinek mérése érdekében. Ezen időmérő rendszer pont osságának legalább ±0,001 %-nak kell 
lennie minimum 1 000 másodperc műk ödtet és után. Ezt az első beépít ést követően hitelesíteni kell.
2.2.4. A fékpadnak legalább ±0,080 km/h pontosságú sebességmérő rendszer rel kell rendelkeznie. Ezt az első 
beépít ést követően hitelesíteni kell.
2.2.5. A fékpad válaszideje (90 százalék os válasz a szükséges húzóerő lépcsős változására) nem érheti el a 100 ms 
értéket legalább 3 m/s2 értékű pillanatn yi gyorsulások esetén. Ezt az első beépítés és minden jelentős 
karbantar tás után hitelesíteni kell.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/310 2021.11.26.  
2.2.6. A fékpad tehet etlenségi alapny omat ékáról a fékpad gyár tójának nyilatk oznia kell, és igazolnia kell, hogy 
értéke minden egyes mér t tehetetlenségi alapny omatékhoz viszon yítva ±0,5 százalék on vagy ±7,5 kg-on 
belüli (a kettő közül a nagy obbik), valamint a dinamikus eltérések számtani középér tékéhez viszonyítva 
±0,2 százalék on belüli – állandó gyorsulás, lassulás és erő melletti vizsgálatok esetében.
2.2.7. A görgőf ordulatszám mérési gyak oriságának legalább 10 Hz értékűnek kell lennie.
2.3. A négyker ék-meghaj tású üzemmódban műk ödő görgős fékpadra vonatk ozó kieg észítő különleges 
követelmén yek
2.3.1. Négyk erék -meghaj tású üzemmódban történő vizsgálat esetén a görgős fékpadnak egygö rgős konfigurációval 
kell rendelk eznie. A négyker ék-meghaj tású vezérlőrendszer t úgy kell kialakítani, hogy adott jármű WLTC 
ciklusban történő vizsgálata során az alábbi követelmén yek teljesüljenek:
2.3.1.1. A kigur ulási menet ellenállás szimulációját úgy kell megvalósítani, hogy a fékpad négykerék -meghaj tású 
üzemmódban történő üzemeltet ése ugyanazt az erőeloszlást eredmény ezze, mint ami sima, száraz, 
vízszint es útfel ületen történő járműhasználat esetén lenne tapasztalható.
2.3.1.2. Az első beépítés és minden jelentős karbantar tás után az e melléklet 2.3.1.2.1. szakasza, és az e melléklet 
2.3.1.2.2. szakasza vagy az e melléklet 2.3.1.2.3. szakasza szer inti követ elmény eknek teljesülniük kell. Az 
első és a hátsó görgők közötti sebesség eltérés megállapítása érdekéb en legaláb b 20 Hz gyak oriságg al felvett 
görgősebesség-adatokra 1 másodperces mozg óátlagszűrőt kell alkalmazni.
2.3.1.2.1. Az első és a hátsó görgők által megtett út közötti eltér és nem érheti el a WLTC ciklus alatt megtett út 0,2 
százalékát. Az abszolút számér téket integráln i kell a WLTC ciklus alatti teljes útelt érés kiszámításához.
2.3.1.2.2. Az első és a hátsó görgők által megtet t út közötti eltérés nem érheti el a 0,1 m értéket, bármely 200 ms 
időtar tamon belül.
2.3.1.2.3. Valamennyi görgősebesség sebesség eltér ésének ±0,16 km/h értéken belül kell lennie.
2.3.2. Járműrögzítő rendszer egygörgős fékpadokhoz
2.3.2.1. Függőleg es erő
A B4. melléklet 7.3.3.1.3. szakaszának követ elmény e mellett a rögzítőrendszer t úgy kell kialakítani, hogy a 
járműre kifejtett függőlege s erő a lehető legkisebb legyen, és a görgős fékpadbeállítás és az összes vizsgálat 
során azonos legyen. Ez a kritérium akkor teljesül, ha a rögzítőrendszer t úgy alakították ki, hogy ne tudjon 
más függőlege s erőt kifejt eni, vagy ha a felelős hatóság és a gyár tó megállapodott az ennek a 
követelmén ynek való megf elelésre szolgáló eljárásban.
2.3.2.2. A rögzít és merevsége
A rögzítőrendszer nek kellően merevnek kell lennie, hogy az elmozdulások és elfordulások száma 
minimalizálva legyen. Csak korlátozott elmozdulások engedély ezett ek a z tengely menté n, illetve 
korlátozott elfordulások az y tengely körül: ily módon elke rülhetők a vizsgálati eredmény ekre gyak orolt 
nem elhan yagolható hatások, és teljesülne k az e melléklet 2.3.2.1. szakaszának követelmén yei.
2.4. A görgős fékpad kalibrálása
2.4.1. Erőmérő rendszer
Az erőér ték-jelátalakítónak legalább ±10 N pontosságg al kell műk ödnie valamenny i mér t növekmén y 
esetében. Ezt az első beépítés és minden jelentős karbantar tás után, valamint a vizsgálat(ok) előtt 
370 napon belül hitelesíteni kell.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/311  
2.4.2. A fékpad káros veszt eségeinek kalibrálása
A fékpad káros veszteség eit meg kell mér ni és frissíte ni kell, ha bármely mér t érték az aktuális veszteség ­
görbétől 9,0 N értéknél nagy obb mér tékben eltér . Ezt az első beépíté s és minden jelentős karbantar tás után, 
valamint a vizsgálat(ok) előtt 35 napon belül hitelesíteni kell.
2.4.3. A kigur ulási menet ellenállás szimulációjának jármű nélküli hitelesítése
A fékpad teljesítmény ét terhelés nélküli kigur ulási vizsgálattal hitelesíteni kell az első beépítés és minden 
jelentős karbantar tás után, valamint a vizsgálat(ok) előtt 7 napon belül. A kigur ulásierő-hiba számtani 
középér téke az egyes vonatk oztatási sebességpont okban nem érheti el a 10 N vagy a 2 százalék közül a 
nagy obbik értéket.
3. KIPUFOGÓGÁZ-HÍGÍTÓ RENDSZER
3.1. Rendszerleírás
3.1.1. Áttekint és
3.1.1.1. Teljes áramlású kipuf ogóg áz-hígító rendszer t kell használni. A jármű teljes kipuf ogógázát állandó térfogat ú 
minta vétel segítség ével, ellenőrzött körülmény ek között, folyamatosan hígítani kell környezeti levegővel. 
Kritikus áramlású Ventur i-cső vagy több, párhuzamosan elrendezett kritikus áramlású Ventur i-cső, térfogat- 
kiszorításos szivattyú, hangsebesség alatti áramlású Ventur i-cső vagy ultrahangos áramlásmérő használhat ó. 
Mér ni kell a kipuf ogógáz és hígít ó levegő keverékének teljes térfogatát, és az elemzéshez folyamat osan 
gyűjten i kell a térfogat arány os mintáját. A szenny ező anyagok menn yiségét a minta koncentrációiból kell 
meghatározni, a mintát korrigálni kell a hígító levegő szenny ezőanyag-tar talmával és a vizsgálat ideje alatti 
összesít ett áramlással.
3.1.1.2. A kipuf ogóg áz-hígító rendszer egy csatlak ozócsőből, keverőberendezésből és hígít óalagútból, a hígító 
levegőt kondicionáló berendezésből, szívóbe rendezésből és áramlásmérő készülékből áll. A hígít óalagútban 
minta vevő szondákat kell elhelyezni az e melléklet 4.1., 4.2. és 4.3. szakaszában meghatározottak szer int.
3.1.1.3. Az e melléklet 3.1.1.2. szakaszában említ ett kever őberendezésnek olyan, az A5/3. ábrán láthatóhoz hasonló 
edén ynek kell lennie, amelyben a jármű kipuf ogóg áza és a hígít ó levegő összek everedve a mintavét eli 
pontban homog én elegye t alkot.
3.2. Általános követ elmény ek
3.2.1. A jármű kipuf ogóg ázait a mintavevő - és mérőrendszerben a víz lecsapódásának – amely a vizsgálat feltét elei 
között előfordulhat – megakad ályozása érdekében eleg endő menn yiségű környezeti levegővel kell hígítani.
3.2.2. A levegőből és kipuf ogóg ázból álló keveréknek homog énnek kell lennie a mintavevő szonda elhelyez ési 
pontján (lásd e melléklet 3.3.3. szakasza). A minta vevő szondáknak a hígít ott gázokból reprezentatív 
mintákat kell venniük.
3.2.3. A rendszer nek lehetővé kell tennie a hígít ott kipuf ogóg ázok teljes térfogatának mérését.
3.2.4. A mintavevő rendszer nek légmentesnek kell lennie. A változó hígítású minta vevő rendszer szerkezet i 
felépítése és anyagai révén nem befolyásolhatja a hígít ott kipuf ogóg ázokban található szenny ező anyagok 
koncentrációját. Amenny iben a rendszer bármely alkotóeleme (hőcserélő, ciklonleválasztó, szívóbe rendezés 
stb.) megváltozt atja a hígított kipuf ogógázban bármely szenny ező anyag koncentrációját, és ez a 
sziszte matikus hiba nem korrigálhat ó, akkor az adott szenny ező anyagból ezen alkotóelem elérése előtt kell 
mintát venni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/312 2021.11.26.  
3.2.5. A hígít órendszer nyers és hígít ott kipuf ogóg ázokkal érintkezésbe kerülő minden alkatrészét úgy kell 
kialakítani, hogy a legkisebbre csökke njen a részecskék lerak ódása vagy módosulása. Minden alkotóelemnek 
a kipuf ogóg ázok összetevőivel reakcióba nem lépő, elektromosan vezető anyag ból kell kész ülnie, és az 
elektrosztatikus hatások kiküszöbölése céljából földeltnek kell lennie.
3.2.6. Ha a vizsgálandó jármű kipuf ogór endszere több csőből áll, az összek ötő csöveket a járműhöz lehető 
legk özelebb eső pont on kell egymással összek ötni úgy, hogy az ne befolyásolja hátrány osan a jármű 
műk ödését.
3.3. Egye di követ elmény ek
3.3.1. Csatlak ozás a jármű kipuf ogócsövéhez
3.3.1.1. A csatlak ozócső kezdőpontja a kipuf ogócső kimenete. A csatlak ozócső vége a mintavét eli pont vagy az első 
hígítási pont.
Több kipuf ogócsö ves kialakítások esetében, amennyiben az összes kipuf ogócső összefut, akkor a 
csatlak ozócsö vet az utol só olyan csatlak ozáshoz kell elhelyez ni, ahol az összes cső összefut. Ebben az 
esetben a kipuf ogócső kimenete és a csatlak ozócső közötti csövet nem kötelező sem hősziget elni, sem 
fűteni.
3.3.1.2. A jármű és a hígító rendszer közötti csatlak ozócsö vet úgy kell kialakítani, hogy a hővesztes ég minimális 
legye n.
3.3.1.3. A csatlak ozócsőnek meg kell felelnie az alábbi követ elmény eknek:
a)Hossza nem érheti el a 3,6 m-t, illetve hőszig etelt cső esetében a 6,1 m-t. Belső átmérője nem haladhatja 
meg a 105 mm-t ; a hősziget elő anyagok vastagságának el kell érnie a 25 mm-t, és a hővezető képe sségük 
nem haladhatja meg a 0,1 W/m–1K–1 értéket 400 °C hőmérséklet en. A cső opcionálisan felmelegíthető 
valamily en, harmatpont feletti hőmérsékletre. Feltét elezhető, hogy ez a cső 70 °C hőmérsékletre történő 
felmelegítésével teljesül.
b)Nem idézhet elő olyan statikus nyomásér tékeket a vizsgált jármű kipuf ogón yílásainál, amelyek 50 km/h 
sebesség mellett ±0,75 kPa értéknél nagy obb mér tékben eltérnek egymástól, vagy a vizsgálat időtar tama 
alatt a műszereknek a kipuf ogócsö vekhez való csatlak oztatása nélkül rögzíte tt statikus nyomásér tékektől 
±1,25 kPa érték eltérést mutatnak . A nyomást a kipuf ogón yílásnál vagy egy azonos átmérőjű 
csőtol datban kell mér ni, a lehető legk özelebb a kipuf ogócső végé hez. Ha a gyár tó a felelős hatósá g felé 
írásos kérelemben indok olja a fentieknél szorosabb tűrés betar tását, akkor olyan mintavevő rendszer t 
kell alkalmazni, amely a statikus nyomást ±0,25 kPa határér téken belül tartja.
c)A csatlak ozócső egyet len alkotóeleme sem készülh et olyan anyagból, amely módosíthatja a kipuf ogóg áz 
gáz-halmazállapotú vagy szilárd összetét elét. Annak megakadály ozása érdekében, hogy részecsk ék 
kioldódjanak az elasztomer csatlak ozókból, a term ikusan a lehető legstabilabb elasztomerek et kell 
alkalmazni, és azok a lehető legk evésbé lehetnek kitéve a kipuf ogógázoknak. A jármű kipuf ogócsö ve és 
a csatlak ozócső összekapcsolásához nem ajánlott elasztomer anyagú csatlak ozókat használni.
3.3.2. A hígít ó levegő kondicionálása
3.3.2.1. A kipuf ogógáz elsődleges hígítására az állandó térfogat ú mintavét eli alagútban használt hígító levegőt vagy 
egy, legalább az EN 1822:2009 szabván ynak megfelelő H13 osztályú szűrőn, vagy egy olyan közeg en kell 
átvezetni, amely képe s a szűrőanyagon legjobban áthat oló részecske méretű részecskék számát legfeljebb 
99,95 százalékkal csökkent eni Az említett szabvány tartalmazza a nagy hatásf okú részecsk eszűrőkre 
(HEP A-szűrőkre) vonatk ozó követelmén yeket. A hígító levegőt a HEP A-szűrőhöz való eljuttatás előtt aktív 
szénen is át lehet vezetni. Ajánlott a HEP A-szűrő előtt és az aktívszenes átmosatás után (ha ezt használják) 
egy további durva részecsk eszűrő elhelyezése.
3.3.2.2. A járműgyár tó kérésére a hígító levegőből mintát lehet venni a hely es műszaki gyak orlatnak megf elelően a 
hígít óalagútnak a szilárd részecskék hátt ér-koncentrációjához és – ha a részecskeszámmérés elő van írva – a 
részecsk eszintekhez való hozzájár ulásának meghatározására, amit azután a hígított kipuf ogógázban mér t 
értékekből ki lehet vonni. Lásd a B6. melléklet 2.1.3. szakaszát.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/313  
3.3.3. Hígítóalag út
3.3.3.1. Gondosk odni kell a járművek kipuf ogógázai és a hígít ó levegő keveréséről. Szükség esetén keverőbe rendezés 
alkalmazható .
3.3.3.2. A kever ék homog enitása a mintavevő szonda semelyik keresztmetszetében sem térhet el ±2 százaléknál 
nagy obb mér tékbe n azoknak az értékeknek a számtani közepétől, amelyek et a gázáram átmérőjén 
egymástól egyenlő távolságban fekvő, legaláb b öt pontban mér tek.
3.3.3.3. A szilárd szenn yezőan yagok és – ha a részecske számmérés elő van írva – a részecskék kibocsátásának 
minta vételezéséhez olyan hígít óalagutat kell használni, amely:
a)elektromosan vezető anyagból kész ült, földelt egye nes csövet tartalmaz;
b)turbulens áramlást idéz elő (a Reynolds-szám ≥ 4 000 ) és elég hosszú ahhoz, hogy a kipuf ogógáz és a 
hígít ó levegő tökéletes en összekeve redjen;
c)átmérője legalább 200 mm;
d)hőszig etelhető és/vagy fűthető.
3.3.4. Szív óberendezés
3.3.4.1. Ez a berendezés olyan állandó sebességtar tomán nyal rendelkezhet, amely biztosítja a víz lecsapódásának 
megaka dály ozásához szük séges áramlást. Ez az eredmén y akkor érhető el, ha az áramlás teljesíti a 
következő feltét elek egyikét:
a)a szállítási teljesítmény e kétszer akkora, mint a menetciklus gyorsulási szakaszai alatt létrejövő 
legnagy obb kipuf ogóg áz-áram; vagy
b)eleg endő ahhoz, hogy a mintavevő zsákban lévő hígított kipuf ogógáz CO2-koncentrációja 3 térfogatszá ­
zaléknál kisebb legyen benzin és dízel esetében, 2,2 térfogatszázaléknál kisebb legye n LPG, illetve 1,5 
térfogatszázaléknál kisebb legy en földgáz/biometán esetében.
3.3.4.2. Nem feltétlenül szükséges az e melléklet 3.3.4.1. szakasza szer inti követ elmény eknek megfelel ni akkor, ha 
olyan kialakítású állandó térfogatú minta vételi rendszer ről van szó, amely például az alábbi technológiák 
vagy technológiák kombinációja révén gátolja a lecsapódást :
a)a hígít ó levegő víztar talmának csökkent ése (hígító levegő párátlanítása);
b)az állandó térfogatú mintavét eli rendszer hígító levegőjének és a hígít ott kipuf ogógáz-mérő berendezésig 
valamenny i alkotóelem, valamint opcionálisan a zsák os mintavét eli rendszer melegít ése, a minta vételi 
zsák okat és a zsák ok koncentrációjának mérésére szolgáló rendszer t is beleér tve.
Ilyen esetekben az állandó térfogatú mintavét eli rendszer vizsgálati térfogatáramának megválasztását 
igaz olni kell annak bemutatásáv al, hogy nem kerülhet sor a víz lecsapódására az állandó térfogatú 
minta vételi, a zsák os mintavét eli, illetve az elemző rendszer egyetlen pontján sem.
3.3.5. Térfo gatmérés az elsődleges hígít órendszerben
3.3.5.1. Az állandó térfogatú minta vevő rendszerben a teljes hígítású kipuf ogógáz térfogatá nak mérésére alkalmazott 
módszer nek ±2 százalék pontosságg al kell mér nie valamennyi üzemi feltétel mellett. Ha a berendezés a 
mérési pontban nem képes kiegyen líteni a kipuf ogóg ázok és a hígít ó levegő kever ékének hőmérséklet- 
ingadozását, akkor a hőmérsékletnek az előír t üzemi hőmérséklet – térfogat-kiszorításos szivattyúval 
végzett állandó térfogatú mintavét el esetén ±6 °C, kritikus áramlású Ventur i-csővel végzett állandó térfogatú 
minta vétel esetén ±11 °C, ultrahangos áramlásmérővel végzett állandó térfogatú mintavét el esetén ±6 °C, 
míg hangsebesség alatti áramlású Ventur i-csővel végzett állandó térfogatú mintavét el esetén ±11 °C – 
értékhatáron belül tartása érdekében hőcserélőt kell alkalmazni.
3.3.5.2. Szükség esetén a térfogatmérő berendezés védhető, pl. ciklonleválasztó val, töme gáramlási szűrővel stb.
3.3.5.3. Hőmérséklet-érzéke lőt kell beépíte ni közvetlenül a térfogatm érő készülék elé. Ennek a hőmérséklet- 
érzéke lőnek ±1 °C pont ossággal kell műk ödnie, és az adott hőmérséklet-változ ás 62 százalék os értéke 
mellett maximum 1 másodperces válaszidővel kell rendelkeznie (vízben vagy szilik onolajban mér ve).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/314 2021.11.26.  
3.3.5.4. A belső és a légk öri nyomás különbségé t a térfogatm érő berendezés előtt, illetve szükség esetén a berendezés 
után kell mér ni.
3.3.5.5. A nyomásmérés ismételhetőség ének és pont osságának a vizsgálat alatt ±0,4 kPa értéket kell mutatnia. Lásd 
az A5/5. táblázat ot.
3.3.6. Az ajánlott rendszer leírása
Az A5/3. ábra egy, az e melléklet követelmén yeinek megf elelő kipuf ogógáz-hígító rendszer vázlat os 
felépítését szemlélt eti.
Az alábbi alkotóelemek ajánlottak:
a)hígít ólevegő-szűrő, amely szük ség esetén előmelegít ett lehet. Ez a szűrő sorrendben a következő 
szűrőkből áll: egy választható aktívszén-szűrő (a bemeneti oldalon) és egy HEP A-szűrő (a kimeneti 
oldalon). Ajánlott a HEP A-szűrő előtt és az aktívszén-szűrő után (ha ezt használják) egy további durva 
részecsk eszűrő elhelyezés e. Az aktívszén-szűrő a hígít ó levegőben lévő környezeti kibocsátásokból 
szár mazó szénhidrogén ek koncentrációjának csökkent ésére és stabilizálására szolgál;
b)csatlak ozócső, mely en keresztül a jármű kipuf ogógáza a hígítóalagútba jut;
c)az e melléklet 3.3.5.1. szakaszában leírtak szer inti, nem kötelező hőcserélő;
d)keverőberendezés, amelyben a kipuf ogóg ázból és a hígít ó levegőből homog én keverék jön létre, és 
amelyet a járműhöz közel hely eznek el, hogy a csatlak ozócső hossza a lehető legrö videbb legyen;
e)hígít óalagút, amelyből a részecske minta és – adott esetben – a szemcseminta vételére sor kerül;
f)szükség esetén a mérőrendszer védhető, pl. ciklonleválasztó val, tömegáramlási szűrővel stb.;
g)megf elelő teljesítményű szívóberen dezés a hígított kipuf ogóg áz teljes térfogatának kezelésére.
A rajzzal való pontos egyezés nem szükséges. További adatok felvételéhez és az alkotóelemek műk ödésének 
összehangolásához más további eszk özök is felhasználhatók, például műszerek, szelepek, mágneses 
szelepek és kapcsolók .
A5/3. ábra
Kipufogó gáz-hígító rendszer
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/315  
3.3.6.1. Térfo gat-kiszorításos szivattyú
A térfogat-kiszorításos szivattyúval (PDP) felszerelt teljes áramú hígít órendszerek a szivattyún 
keresztüláramló állandó hőmérsékletű és nyomású gáz mennyiség ét mér ik, ezáltal megf elelve e melléklet 
követelmén yeinek. A teljes térfogat mérése a kalibrált térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszámának 
számlálásá val valósul meg. Az arány os minta vétel a szivattyúval, áramlásmérővel és áramlásszabály ozó 
szeleppel, állandó áramlási sebességgel történő mintavét ellel valósul meg.
3.3.6.2. Kritikus áramlású Ventur i-cső
3.3.6.2.1. A kritikus áramlású Ventur i-cső használata a teljes áramú hígít órendszerben a kritikus áramlás áramlásme ­
chanikai elvén alapul. A hígít ó levegő és a kipuf ogógáz változó arányú keverékének áramlási sebesség ét 
hangsebesség en kell tartani, amely egye nesen arány os a gázhőmérséklet négyzetgy ökével. Az áramlást a 
vizsgálat alatt folyamat osan ellenőr izni, számítani és integrálni kell.
3.3.6.2.2. Egy további kritikus áramlású mintavevő Ventur i-cső használatával biztosítható a hígít óalagútból vett 
gázminták arány osság a. Mivel a nyomás és a hőmérséklet a két Ventur i-cső bemeneti nyílásánál egyenlő, a 
minta vételhez elter elt gázáram térfogata arány os a létrehozott hígít ott kipuf ogógáz-k everék teljes 
térfogatával, ezáltal pedig teljesülnek e melléklet követ elmény ei.
3.3.6.2.3. Kritikus áramlású Ventur i-csővel a hígított kipuf ogóg áz áramlási térfogat át kell mér ni.
3.3.6.3. Hangsebesség alatti áramlású Ventur i-cső
3.3.6.3.1. A hangsebesség alatti áramlású Ventur i-cső (A5/4. ábra) használata a teljes áramú hígít órendszerben 
áramlásmech anikai elven alapul. A hígít ó levegő és a kipuf ogóg áz változó arányú keverék ének áramlási 
sebesség ét hangsebesség alatti értéken kell tartani, amelyet a hangsebesség alatti áramlású Ventur i-cső fizik ai 
mérete i, a Ventur i-cső bemeneténél uralk odó abszolút hőmérséklet (T) és nyomás (P), valamint a Ventur i-cső 
torkában uralk odó nyomás mér t értéke alapján kell kiszámítani. Az áramlást a vizsgálat alatt folyamatosan 
ellenőr izni, számítani és integráln i kell.
3.3.6.3.2. A hangsebesség alatti áramlású Ventur i-csővel a hígít ott kipuf ogóg áz áramlási térfogatát kell mér ni.
A5/4. ábra
A hangsebesség alatti áramlású Ventur i-cső vázlat os rajza
3.3.6.4. Ultrahangos áramlásmérő (UFM)
3.3.6.4.1. Az ultrahangos áramlásmérők az ultrahangos áramlásészlelés elvén, a csővezeték be az A5/5. ábrán látható 
módon beszerelt egy vagy több ultrahangos jeladó-érzékelő pár segítségével mér ik a hígít ott kipuf ogóg áz 
sebesség ét az állandó térfogatú mintavét eli csővezet ékben. Az áramló gáz sebesség e azon idők közötti 
eltérés alapján kerül meghatározásra, amely az ultrahangos jel számára a jeladótól az érzékelőig történő 
eljutáshoz az áramlással megeg yező, illetve azzal ellent étes irányban szükséges. A gáz sebesség e átalakításra 
kerül egy, a cső átmérőjétől függő kalibrálási tényező segítség ével, a hígított kipuf ogógáz hőmérséklet e és 
abszolút nyomása alapján történő valós idejű korrekcióv al szabván yos térfogatárammá.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/316 2021.11.26.  
3.3.6.4.2. A rendszer alkotóelemei közé az alábbiak tartozn ak:
a)sebességszabály ozóval, áramlásszabály ozó szeleppel vagy az állandó térfogatú mintavét el áramlási 
sebesség ének beállítására, valamint a normál körülmény ek között állandó térfogatáram fenntar tására 
szolgáló, más eljárással felszerelt szívóberendezés;
b)ultrahangos áramlásmérő;
c)az áramlásk orrekcióhoz szükséges hőmérséklet- és nyomásmérő berendezések (T és P);
d)nem kötelez ő hőcserélő, a hígított kipuf ogógáz ultrahangos áramlásmérőnél uralk odó hőmérséklet ének 
szabály ozásához. Ha a hőcserélő beépítésre kerül, akkor alkalmasnak kell lennie a hígít ott kipuf ogóg áz 
hőmérséklet ének az e melléklet 3.3.5.1.szakaszában meghatározottak szer inti szabály ozására. A levegő 
és kipuf ogógáz kever ékének közvetlenül a szívóberendezést megelőző pontban mér t hőmérsékletének a 
vizsgálat ideje alatt az üzemi hőmérséklet számtani közepéhez képe st ±6 °C értéken belül kell maradnia.
A5/5. ábra
Az ultrahangos áramlásmérő (UFM) vázlatos rajza
3.3.6.4.3. Az ultrahangos áramlásmérővel felszerelt állandó térfogatú mintavét eli rendszer kialakítására és használatára 
az alábbi feltét elek vonatk oznak:
a)a hígít ott kipuf ogóg áz sebesség éhez 4 000 feletti Reynolds-számnak kell tartoznia, hogy az ultrahangos 
áramlásmérő előtt egyenlet esen turbulens maradjon az áramlás;
b)az ultrahangos áramlásmérőt olyan állandó átmérőjű csőbe kell beépíteni , amelynek hossza az 
áramlásmérő előtt 10-szerese, míg az áramlásmérő után 5-szöröse a belső átmérőjének;
c)a hígít ott kipuf ogógáz hőmérséklet-érzékelőjét (T) közvetlenül az ultrahangos áramlásmérő elé kell 
beépíte ni. Ennek az érzéke lőnek ±1 °C pont ossággal kell műk ödnie, és az adott hőmérséklet-változás 
62 százalék os értéke mellett 0,1 másodperces válaszidővel kell rendelkeznie (szilik onolaj ban mér ve);
d)a hígít ott kipuf ogógáz abszolút nyomását (P) közvetlenül az ultrahangos áramlásmérő előtt kell mér ni, 
±0,3 kPa pontosságg al;
e)ha az ultrahangos áramlásmérő elé nem került beépít ésre hőcserélő, akkor a hígít ott kipuf ogóg áz normál 
feltét elekhez korrigált áramlási sebességét állandó szinten kell tartani a vizsgálat alatt. Ezt a 
szívóberendezés vezérlésével, áramlásszabály ozó szeleppel vagy más eljárással lehet biztosítani.
3.4. Az állandó térfogatú mintavevő rendszer (CVS) kalibrálási eljárása
3.4.1. Általános követ elmény ek
3.4.1.1. Az állandó térfogatú minta vételi rendszer t pont os áramlásmérővel és fojtószelepekkel kell kalibrálni az 
A5/4. táblázatban felsorolt idők özönké nt. A rendszeren keresztül folyó áramlást különböző 
nyomásér tékeknél kell mér ni, továbbá meg kell mér ni a rendszer szabály ozási paraméter eit és az áramlási 
menn yiségekhez kell viszonyítani őket. Dinamikus áramlásmérő készülék et (például kalibrált Ventur i- 
csövet, laminár is áramlásmérőt, kalibrált turbinás mérőműszer t) kell használni, amely alkalmas az állandó 
térfogatú mintavevő rendszer rel végzett vizsgálatban előforduló nagy áramlási sebesség mérésére. A 
készüléknek jóváhagy ott pont osságúnak kell lennie.
3.4.1.2. Az alábbi szakaszok részletes en ismer tetik a térfogat-k iszorításos szivattyú, a kritikus áramlású Ventur i-cső 
és a hangsebesség alatti áramlású Ventur i-cső laminár is áramlásmérővel végzett kalibrálási eljárását, amely 
biztosítja a szük séges pontosságot, és lehetővé teszi a kalibrálás érvény ességé nek statisztikai ellenőrzését.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/317  
3.4.2. A térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrálása
3.4.2.1. Az alábbi kalibrálási eljárás ismer teti a berendezést, a vizsgálati elrendezést, és azokat a különböző 
paraméte reket, amelyek et az állandó térfogatú mintavevő szivattyú által szállítot t áramlási mennyiség 
megállapításához meg kell mér ni. A szivattyúra vonatk ozó valamennyi paraméter t a szivattyúval sorba 
kötött áramlásmérő paramétereivel együtt kell mér ni. A számított áramlási sebesség et (a mér t abszolút 
nyomáshoz és hőmérséklethez tartozóan, a szivattyú szívócsonkjánál, m3/min mér tékegységben megadva) 
ezt követően a szivattyúra vonatk ozó paraméterek et figyelem be vevő korrelációs függvénny el kell 
szemlélt etni. Ezután meg kell határozni a szivattyú szállítása és a korrelációs függvény közötti lineár is 
összefügg ést. Ha az állandó térfogatú mintavevő rendszer többse bességű meghajtás sal rendelkezik, a 
kalibrálást minden használt tartomán yban el kell végezni.
3.4.2.2. Ez a kalibrálási eljárás a szivattyúnak és áramlásmérőnek az egye s pontbeli áramlási sebességhez tartozó 
paraméte rei abszolút értékeinek mérésén alapszik . A kalibrációs görbe pontosságának és integritásának 
biztosításához az alábbi feltételeket kell betar tani:
3.4.2.2.1. A szivattyú nyomását a szivattyún lévő megcsapolásoknál kell mér ni, nem pedig a szivattyú 
szívócsonkjához és nyomócsonkjához csatlak ozó külső csővezeték eknél. A szivattyú meghajt ófejlemezére 
felül és alul középre szerelt nyomáscsapokra hatással van a szivattyú tényleges üregn yomása, ezér t azok az 
abszolút nyomáskülönbséget tükrözik.
3.4.2.2.2. A kalibrálás alatt biztosítani kell a hőmérséklet stabilitását. A laminár is áramlásmérő érzéken y a bemeneti 
hőmérséklet inga dozásaira, amelye k a mérési pontok szórását okozzák . A hőmérséklet fokozatos ±1 °C 
értékű változása addig fogadható el, amíg az többperces periódusban történik.
3.4.2.2.3. Az áramlásmérő és az állandó térfogat ú mintavevő szivattyú között minden csatlak ozásnak szivárgás ­
mente snek kell lennie.
3.4.2.3. A kipuf ogóg áz-kibocsátás vizsgálata alatt a szivattyú mér t paraméter eit kell felhasználni az áramlási sebesség 
kalibrálási egyenletből történő kiszámításához.
3.4.2.4. Az e melléklet A5/6. ábráján egy példa láthat ó a kalibrálási elrendezésre. Eltérések megeng edhetők , feltéve, 
hogy azokat a felelős hatós ág összehasonlítható pont osságúnak fogadja el. Az A5/6. ábrán bemutat ott 
elrendezés alkalmazása esetén az alábbi adat oknak a megad ott pont ossági határér tékeken belül kell lenniük:
Légn yomás (korrigált): Pb ±0,03 kPa
Környezeti hőmérséklet: T ±0,2 °C
A laminár is áramlásmérő egységbe belépő levegő 
hőmérséklet e (ETI):±0,15 °C
Nyomáscsökk enés a szívóágban a laminár is áramlásmérő 
egység előtt (EPI):±0,01 kPa
Nyomásesés a laminár is áramlásmérő egység mátr ixán 
keresztül (EDP):±0,0015 kPa
A levegő hőmérséklete az állandó térfogatú mintavevő 
szivattyú szívócson kjánál (PTI):±0,2 °C
A levegő hőmérséklete az állandó térfogatú mintavevő 
szivattyú nyomócsonkjánál (PTO):±0,2 °C
Nyomáscsökk enés az állandó térfogat ú mintavevő szivattyú 
szívócson kjánál (PPI):±0,22 kPa
Nyomáscsúcs az állandó térfogatú mintavevő szivattyú 
nyomócsonkjánál (PPO):±0,22 kPa
A szivattyú fordulatszáma a vizsgálat ideje alatt: n ±1 min–1
A vizsgálati időszak időtar tama (legalább 250 s) (t): ±0,1 s.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/318 2021.11.26.  
A5/6. ábra
A térfogat-kiszorít ásos szivattyú kalibrálási elrendezése
3.4.2.5. A rendszer nek az A5/6. ábrán láthat ó módon történő összeállítását követően az állíthat ó áramlásszűkítőt 
teljesen nyit ott állásba kell állítani, és az állandó térfogatú mintavét eli rendszer szivattyúját 20 percig járatni 
kell a kalibrálás megkezd ése előtt.
3.4.2.5.1. A fojtószelepet a szivattyú szívócsonkjánál létrejö vő nyomásesés mér tékével arány os lépésekben (körülbelül 
1 kPa értékk el) szűkebbre kell állítani, hogy az minimum hat adatpont felvételére lehetőség et nyúj tson a 
teljes kalibráláshoz. A rendszer nek 3 percnyi időt kell hagyni a stabilizálódásra az adatfe lvétel 
megismétlését megelőzően.
3.4.2.5.2. A légáramlás szabván yos m3/min mér tékegységben kifejezett Qs menn yiségét minden vizsgálati pont on ki 
kell számítani az áramlásmérő adatai alapján, a gyár tó által előír t eljárás segítség ével.
3.4.2.5.3. Ezt követően a légáramlás mennyiség éből ki kell számítani a szivattyú V0 szállítási mennyis égét (m3/fordulat 
mér tékegységben kifejezve) a szivattyú szívócson kjánál fennálló abszolút hőmérséklet en és nyomáson.
V0¼Qs
n×Tp
273,15K×101,325kPa
Pp
ahol:
V0 a szivattyú áramlási sebesség e Tp és Pp mellett (m3/fordulat);
Qs a légáramlás 101,325 kPa és 273,15 K (0 °C) mellett (m3/min);
Tp a szivattyú szívócsonkjánál a hőmérséklet Kelvin mér tékegységben (K);
Pp a szivattyú szívócsonkjánál az abszolút nyomás (kPa);
n a szivattyú fordulatszáma (min–1).
3.4.2.5.4. A szivattyúban a szivattyú-f ordulatszámmal összefüggő nyomásváltozások, valamint a szivattyú csúszási 
arány át befolyásoló hatások kiegyenlít ése érdeké ben ki kell számítani a szivattyú x0 fordulatszáma, a 
szivattyú szívó- és nyomóoldali nyomáskülönbség e és a szivattyú nyomócsonkjánál fennálló abszolút 
nyomás közötti n korrelációs függvén yt az alábbi egyenlet segítség ével:
x0¼1
nffiffiffiffiffiffiffiΔPp
PerHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/319  
ahol:
x0 a korrelációs függvény;
ΔPp a szivattyú szívócsonkja és nyomócsonkja közötti nyomáskülönbség (kPa);
Pe abszolút nyomócsonki nyomás ðPPO þPbÞ(kPa).
A legkisebb négyzete k módszerével lineár is illeszt ést kell alkalmazni az alábbi alakú kalibrációs egyenlet ek 
felállításához:
V0¼D0 – M×x 0
n¼A – B×ΔP p
ahol B és M az egye nesek meredeks égei, míg A és D0 az ordináta-ten gelymetszetei.
3.4.2.6. A több sebességf okozatú, állandó térfogat ú mintalevét eli rendszer t minden használt sebességre kalibrálni 
kell. A sebességtar tomán yok kalibrálási görbéinek megk özelítőleg párhuzamosaknak kell lenniük, és a D0 
tengelymetszet eknek úgy kell növek edniük, ahogy a szivattyú szállítási tartomán ya csökken.
3.4.2.7. Az egyenletből kiszámít ott értékeknek a mér t V0 értékhez képest ±0,5 százalék on belül kell lenniük. Az M 
értéke szivattyút ól függően változik. Ezt a kalibrálást az első beszerelésk or és minden jelentős karbantar tás 
után el kell végezni.
3.4.3. A kritikus áramlású Ventur i-cső kalibrálása
3.4.3.1. A kritikus áramlású Ventur i-cső kalibrálása a kritikus áramlású Ventur i-cső áramlási egyenletén alapul:
Qs¼KvPffiffiffi
Tp
ahol:
Qs az áramlás (m3/min);
Kv a kalibrálási együttható;
P az abszolút nyomás (kPa);
T az abszolút hőmérséklet, Kelvin mér tékegységben (K).
A gázáramlás mennyiség e a bemeneti nyomás és hőmérséklet függvény e.
Az e melléklet 3.4.3.2–3.4.3.3.3.4. szakaszában leírt kalibrálási eljárással megállapítható a mér t nyomás-, 
hőmérséklet- és légáramlási értékekre vonatk ozó kalibrálási együttható értéke.
3.4.3.2. A kritikus áramlású Ventur i-cső áramláskalibrálásához méréseke t kell végezni, és az alábbi adat oknak a 
megad ott pont ossági határér tékeken belül kell lenniük:
légny omás (korrigált): Pb ±0,03 kPa,
a laminár is áramlásmérő egységbe belépő levegő 
hőmérséklet e (ETI):±0,15 °C,
nyomáscsökkenés a szívóágban a laminár is áramlásmérő 
egység előtt (EPI):±0,01 kPa,
nyomásesés a laminár is áramlásmérő egység mátr ixán 
keresztül (EDP):±0,0015 kPa,
a légáramlás menn yisége (Q s): ±0,5 százalék,
a kritikus áramlású Ventur i-cső bemeneti nyomáscsökk enése 
(PPI):±0,02 kPa,
hőmérséklet a Ventur i-cső bemeneti nyílásánál (Tv): ±0,2 °C.
3.4.3.3. A berendezést az A5/7. ábrán bemutat ott módon kell összeállítani, és szivárgás szem pontjából ellenőr izni 
kell. Az áramlásmérő készülék és a kritikus áramlású Ventur i-cső közötti bármilye n szivárgás jelentősen 
befolyásolja a kalibrálás pontoss ágát, ezér t azt meg kell akadály ozni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/320 2021.11.26.  
A5/7. ábra
A kritikus áramlású Ventur i-csö ves rendszer kalibrálási elrendezése
3.4.3.3.1. A változt atható áramlású fojtószelepet nyit ott helyzetbe kell állítani, a szívóberendezést be kell indítani, és 
meg kell várni, amíg a rendszer állapota stabilizálódik. Valamennyi műszer adatait fel kell jegyez ni.
3.4.3.3.2. A fojtósz elep helyzetét változtatva legalább nyolc mérést kell vége zni a Ventur i-cső kritikus áramlási 
tartomán yában.
3.4.3.3.3. A kalibrálás során feljegyzett adatokat az alábbi számításhoz kell felhasználni.
3.4.3.3.3.1. A Qs légáramlási sebesség et minden vizsgálati ponton ki kell számítani az áramlásmérő adatai alapján a 
gyár tó által előír t eljárást alkalmazva.
Minden egye s vizsgálati pontra ki kell számítani a kalibrálási együttható értékét:
Kv¼QsffiffiffiffiffiTvp
Pv
ahol:
Qs az áramlási sebesség (m3/min) 273,15 K (0 °C) hőmérsékleten és 101,325 kPa nyomáson;
Tv a hőmérséklet a Ventur i-cső bemeneti nyílásánál, Kelvin mér tékegységben kifejezve (K);
Pv az abszolút nyomás a Ventur i-cső kimeneti nyílásánál (kPa).
3.4.3.3.3.2. Kv értékét a Ventur i-cső Pv bemeneti nyomásának függvény eként kell ábrázolni. Hangsebességű áramlásnál a 
Kv értéke viszon ylag állandó. Ha a nyomás csökken (a vákuum nő) a Ventur i-cső fojtatlanná válik, és a Kv 
értéke csökken. Ezek a Kv értékek nem használandók további számításokhoz.
3.4.3.3.3.3. A kritikus tartomá nyban lega lább nyolc mérési pontban ki kell számítani Kv számtani középér tékét és az 
szórást.
3.4.3.3.3.4. Ha a szórás meghaladja Kv számtani középér tékének a 0,3 százalékát, akkor hely esbítés szükséges.
3.4.4. Hangsebesség alatti áramlású Ventur i-cső kalibrálásaHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/321  
3.4.4.1. A hangsebesség alatti áramlású Ventur i-cső kalibrálása a hangsebesség alatti Ventur i-áramlásra vonatk ozó 
egyenleten alapul. A gázáram a bejövő nyomás és hőmérséklet, valamint a hangsebesség alatti áramlású 
Ventur i-cső belépési pontja és a torok közötti nyomásesés függvény e.
3.4.4.2. Az adatok értelmezése
3.4.4.2.1. A QSSV légáramot minden fojtásbeállításra (legalább 16 beállítás) szabván yos m3/s mér tékegységben ki kell 
számítani az áramlásmérő adatai alapján, a gyár tó által előír t módszer rel. A Cd átfolyási tényezőt az egyes 
beállítások esetére a kalibrálási adat ok alapján az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
Cd¼QSSV
d2
V×pp×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
T×ðr1,426
p  – r1,713
pÞ×1
1 – r4
D×r1,426
p ! ( )vuut
ahol:
QSSV a légáram normál körülmény ek (101,325 kPa, 273,15 K [0 °C]) között (m3/s);
T a hőmérséklet a Ventur i-cső bemeneti nyílásánál, Kelvin mér tékegységben kifejezve (K);
dV a hangsebesség alatti áramlású Ventur i-cső torokátmérője (m);
rpa Ventur i-cső torkánál és bemeneti nyílásánál fennálló statikus abszolút nyomások arány a (1 – Δp
pp);
rD a hangsebesség alatti áramlású Ventur i-cső dV torokátmérőjének és a bevezető cső belső 
Dátmérőjének aránya ;
Cd a hangsebesség alatti áramlású Ventur i-cső átfolyási tényezője;
pp az abszolút nyomás a Ventur i-cső bemeneti nyílás ánál (kPa).
A hangsebesség alatti áramlás tartomán yának meghatározásához meg kell szerkeszt eni a Cd-t a hangsebesség 
alatti áramlású Ventur i-cső torká nál érvény es Reynolds-szám (Re) függvény eként. A hangsebesség alatti 
áramlású Ventur i-cső torkánál érvény es Reynolds számot az alábbi egyenlet segítség ével kell kiszámítani:
Re¼A1×QSSV
dV×μ
ahol:
μ¼b×T1:5
SþT
A1 25,55152 SI mér tékegységekben:1
m3��min
s��mm
m��
;
QSSV a légáram normál körülmény ek (101,325 kPa, 273,15 K [0 °C]) között (m3/s);
dV a hangsebesség alatti áramlású Ventur i-cső torokátmérője (m);
μ a gáz abszolút vagy dinamikus viszk ozitása (kg/ms);
b 1,458×106empirik us állandó (kg/ms K0,5);
S 110,4 (empir ikus állandó), Kelvin mér tékegységgel kifejezve (K).
3.4.4.2.2. Mivel a Reynolds-egyenletben a QSSV szerepel, a számításokat a Ventur i-cső kalibrálásához a QSSV vagy Cd 
egy becsült értékével kell kezd eni, és ezt mindaddig isméte lni kell, amíg a QSSV nem konvergál. A 
konver gencia-módszer nek legalább 0,1 százalék os pontosságot kell elérnie.
3.4.4.2.3. A hangsebesség alatti áramlás tartomán yában legalább tizenhat ponton a kalibrálási görb ére kapott 
regressziós egyenlettel számított Cd értékeknek ±0,5 % tűréssel egyezniük kell az egyes kalibrálási pont okra 
mér t Cd értékk el.
3.4.5. Az ultrahangos áramlásmérő kalibrálásaHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/322 2021.11.26.  
3.4.5.1. Az ultrahangos áramlásmérőt alkalmas referen cia áramlásmérővel kell kalibrálni.
3.4.5.2. Az ultrahangos áramlásmérőt abban az állandó térfogat ú mintavét eli elrendezésben kell kalibrálni, amelybe 
a vizsgálati cellában alkalmazásra fog kerülni (hígított kipuf ogóg áz csővezeté ke, szívóberen dezés), és az 
esetleg es szivárgásokat ellenőr izni kell. Lásd az A5/8. ábrát.
3.4.5.3. A kalibrálási áramlás kondicionálása érdekében hevítőegységet kell beépíte ni, ha az ultrahangos 
áramlásmérő rendszer nem tartalmaz hőcserélőt.
3.4.5.4. A kalibrálást valamenny i alkalmazni kívánt állandó térfogatú mintavét eli áramlási beállítás esetében a 
szobahőmérséklet és a járművizsgálat során várhat ó legmag asabb hőmérséklet közötti tartomán yba eső 
hőmérséklet értékeken kell végrehajtan i.
3.4.5.5. Az ultrahangos áramlásmérő elektronikus részeinek (hőmérséklet- (T) és nyomás- (P) érzékelők) 
kalibrálására a gyár tó által ajánlott eljárást kell alkalmazni.
3.4.5.6. Az ultrahangos áramlásmérő áramláskalibrálásához méréseke t kell végez ni, és az alábbi adatoknak 
(laminár is áramlásmérő használata esetén) a megadott isméte lhetőségi határér tékeken belül kell lenniük:
légny omás (korrigált): Pb ±0,03 kPa,
a laminár is áramlásmérő egységbe belépő levegő 
hőmérséklet e (ETI):±0,15 °C,
nyomáscsökkenés a szívóágban a laminár is áramlásmérő 
egység előtt (EPI):±0,01 kPa,
nyomásesés a laminár is áramlásmérő egység (LFE) mátr ixán 
keresztül (EDP):±0,0015 kPa,
levegőáram: Qs ±0,5 százalék,
az ultrahangos áramlásmérő bemeneti nyomáscsökk enése: 
Pact±0,02 kPa,
hőmérséklet az ultrahangos áramlásmérő bemeneti 
nyílás ánál: Tact±0,2 °C.
3.4.5.7. Eljárás
3.4.5.7.1. A berendezést az A5/8. ábrán bemutat ott módon kell összeállítani, és szivárgás szem pontjából ellenőr izni 
kell. Az áramlásmérő berendezés és az ultrahangos áramlásmérő közötti bármilye n szivárgás jelentősen 
befolyásolja a kalibrálás pontoss ágát.
A5/8. ábra
Az ultrahangos áramlásmérő kalibrálási elrendezése
3.4.5.7.2. A szívóberendezést be kell indítani. Sebességét és/vagy az áramlásszabály ozó szelepet úgy kell beállítani, 
hogy a hitelesít éshez beállít ott áramlást biztosítsa, majd hagyni kell a rendszer t stabilizálódni. Valamennyi 
műszer adatait fel kell jegyezni.
3.4.5.7.3. Hőcserélő nélküli ultrahangos áramlásmérő rendszerek esetében a kalibráló levegő hőmérséklet ének 
növelése érdeké ben műk ödtetni kell a fűtőegységet, majd hagyni kell a rendszer t stabilizálódni, és 
valamenny i műszer adatait fel kell jegyezni. A hőmérséklet et alkalmas lépcsőkk el kell növelni egészen a 
hígít ott kipuf ogógáz által a kibocsátási vizsgálatok során várhat óan elért legmagasabb hőmérsékletig.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/323  
3.4.5.7.4. A fűtőegységet ezt követ ően ki kell kapcsolni, és a szívóberendezés sebesség ét és/vagy az áramlásszabály ozó 
szelepet be kell állítani a jármű kibocsátási vizsgálata során alkalmazott követ kező áramlási beállításhoz, 
majd a kalibrálási lépéssor t meg kell ismételni.
3.4.5.8. A kalibrálás során feljegyzett adat okat a következő számításokhoz kell felhasználni. A Qs légáramlási 
sebesség et minden vizsgálati ponton ki kell számítani az áramlásmérő adatai alapján a gyár tó által előír t 
eljárást alkalmazva.
Kv¼Qreference
Qs
ahol:
Qs a légáram normál körülmény ek (101,325 kPa, 273,15 K [0 °C]) között (m3/s);
Qreference a kalibrálási áramlásmérő levegőárama normál körülmény ek (101,325 kPa, 273,15 K [0 °C]) 
között (m3/s);
Kv a kalibrálási együttható.
Hőcserélő nélküli ultrahangos áramlásmérő rendszerek esetében Kv értékét a Tact függvény ében kell 
ábrázolni.
A Kv legnagy obb ingadozása nem haladhatja meg a különböző hőmérséklet eken felvett valamenn yi mérési 
adathoz tartozó Kv érték számtani középér tékének 0,3 százalékát.
3.5. A rendszer ellenőrzési eljárása
3.5.1. Általános követ elmény ek
3.5.1.1. Az állandó térfogatú mintavét eli rendszer és elemzőrendszer teljes pontosságát ismer t tömegű kibocsátási 
gázvegyülete knek a normál vizsgálati körülmény ek között üzemelő rendszerbe történő bejuttatásá val, majd 
a kibocsátási gázvegyületeknek a B7. melléklet egyenlet ei szer inti elemzésével és számításá val kell 
meghatározni. Az e melléklet 3.5.1.1.1.szakaszában ismer tetett kritikus áramlású mérőperemes 
áramlásmérővel végzett módszer és az e melléklet 3.5.1.1.2. szakaszában ismer tetett grav imetr iás módszer 
egyaránt elismer ten megfelel ő pontoss ágú.
A bevezet ett gáz mennyiség e és a mér t gáz menn yisége közötti legnagy obb megen gedett eltér és ±2 százalék 
lehet.
3.5.1.1.1. A kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérővel végzett módszer
A kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérővel végzett módszer tiszta gáz (CO, CO 2, illetve C3H8) 
állandó áramlási menn yiségét mér i egy kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérővel.
Az ismer t tömegű tiszta szén-mono xid, szén-dio xid vagy propán gázt a kalibrált kritikus áramlású 
mérőperemes áramlásmérőn keresztül kell bejuttatni az állandó térfogatú mintavét eli rendszerbe. Ha a 
bemeneti nyomás elég nagy , akkor a kritikus áramlású mérőperemes áramlásmérővel szabály ozhat ó q 
áramlási sebesség függ etlen az áramlásmérő kimeneti nyomását ól (kritikus áramlásától). Az állandó 
térfogatú minta vevő rendszer t úgy kell műk ödtetni, mint a szokásos kibocsátásméréseknél és eleg endő időt 
kell biztosítani a soron következő elemzésre. A mintavét eli zsákban összegyűjt ött gázt a megszok ott 
berendezéssel (lásd e melléklet 4.1. pontját) elemezni kell, és az eredmény eket össze kell vetni az ismer t 
gázminták koncentrációjá val. Ha ±2 százalék ot meghaladó eltér ések fordulnak elő, akkor meg kell állapítani 
és ki kell küszöbölni a műk ödési hiba okát.
3.5.1.1.2. Gravimetr iás módszer
A grav imetr iás módszer tiszta gázok (CO, CO2 vagy C3H8) mennyis égét mér i.
±0,01 g pontoss ággal meg kell határozni egy tiszta szén-mono xiddal, szén-dio xiddal vagy propánnal 
feltöl tött kis henger tömeg ét. Az állandó térfogatú mintavét eli rendszer t normál kipuf ogógáz-kibocsátási 
vizsgálati üzemmódban kell üzemeltetni, és eközben a soron következő elemzés számára eleg endő ideig be 
kell fecskendezni a tiszta gázt a rendszerbe. A befecsk endezett tiszta gáz mennyiség ét tömegkülö nbség- 
méréssel meg kell határozni. A minta vevő zsákba gyűjtö tt gázt a kipuf ogógáz-elemzéshez általában 
használt berendezéssel az e melléklet 4.1. szakaszában ismer tetett módon kell elemezni. A kapott 
eredmény eket ezt követően össze kell vetni az előzőleg kiszámít ott koncentrációér tékekke l. Ha ±2 
százalék ot meghaladó eltér ések fordulnak elő, akkor meg kell állapítani és ki kell küszöbölni a műk ödési 
hiba okát.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/324 2021.11.26.  
4. KIBOCSÁ TÁSMÉRŐ BERENDEZÉSEK
4.1. A gáz-halmazállapotú kibocsátások mérőberendezései
4.1.1. A rendszer áttekintése
4.1.1.1. Elemzés céljából mintát kell gyűjteni kell a hígít ott kipuf ogóg ázokból és a hígít ó levegőből, azok térfogat ával 
mindvégig arány os menn yiségben.
4.1.1.2. A kibocsátott gáz töme gét az arány os mintákban lévő koncentrációkból és a vizsgálat alatt mér t teljes 
térfogatból kell meghatározni. A mintákban lévő koncentrációkat korrigálni kell az adott vegyület 
hígít ólevegőbeli koncentrációjának figyelem bevétele érdek ében.
4.1.2. A minta vevő rendszer re vonatk ozó követelmén yek
4.1.2.1. A hígít ott kipuf ogógázokból a szívóberendezés előtt kell mintát venni.
E melléklet 4.1.3.1. szakasza (szénhidrog én-mintav ételi rendszer), 4.2. szakasza (szilárd szenny ezőanyag- 
mérő berendezések) és 4.3. szakasza (részecskekibocsátás -mérő berendezés) kivét elével a hígít ott 
kipuf ogógázból (az esetlege sen beépített ) kondicionáló berendezések után is szabad mintát venni.
4.1.2.2. A zsák os mintavét eli áramlási sebességet úgy kell beállítani, hogy a koncentrációméréshez elegendő 
menn yiségű hígító levegőt és hígít ott kipuf ogóg ázt juttasson az állandó térfogatú minta vételi rendszer 
zsákjaiba, de ne haladja meg a hígít ott kipuf ogóg ázok áramlási sebesség ének 0,3 százalékát, hacsak a 
hígít ott kipuf ogógáz-zsák töltési térfogat a hozzá nem adódik az integrált állandó térfogatú minta vételi 
térfogathoz.
4.1.2.3. A hígít ó levegőből a hígít ólevegő-bemeneti nyílásánál (az esetleges en beépített szűrő után) kell mintát venni.
4.1.2.4. A hígít ó levegőt nem szabad szenn yezni a keverési szakaszból szár mazó kipuf ogógázokkal.
4.1.2.5. A hígít ó levegő mintavét eli menn yiségének hasonlónak kell lennie a hígít ott kipuf ogóg ázok esetében 
alkalmazott mennyiséghez.
4.1.2.6. A minta vételi műveletek hez csak olyan anyagok használhatók, amelyek nem változtatják meg a kibocsáto tt 
vegyület ek koncentrációját.
4.1.2.7. A szilárd részecsk ék mintából való eltáv olítására szűrők használhat ók.
4.1.2.8. A kipuf ogógázok irányítására szolgáló szelepek gyorsan állíthat ók és gyors műk ödésűek legyenek.
4.1.2.9. A háromutas szelepek és a mintavevő zsák ok között légment es gyorscsatlak ozók használhatók, amelyeknek 
önműk ödően kell biztosítaniuk a sziget elést a zsák oldalán. A mintáknak az elemzőbe való továbbításához 
egyéb rendszerek (például háromutas elzáró szelepek) is használhat ók.
4.1.2.10. A minták tárolása
4.1.2.10.1. A gázmintákat olyan, megfel elő térfogatú mintavevő zsák okba kell gyűjteni, amelyek nem akadály ozzák a 
minta vételi mennyiség szabad áramlását.
4.1.2.10.2. A zsák oknak olyan anyagokból (például laminált polietilén-/poliamidf ólia vagy fluor izált poliszénhidrogé n 
fólia) kell kész ülniük , hogy ne befolyásolják magukat a méréseke t, és a gázminta vegyi összet étele 30 perces 
tárolás után se változzon ±2 százaléknál nagy obb mér tékben.
4.1.3. Minta vételi rendszerekHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/325  
4.1.3.1. Szénhidrogé n-mintavét eli rendszer (fűtöt t lángionizációs detekt or, HFID)
4.1.3.1.1. A szénhidrogén-minta vevő rendszer fűtött minta vevő szondából, vezet ékből, szűrőből és szivattyúból áll. A 
mintát (az esetleges en beépíte tt) hőcserélő előtt kell venni. A minta vevő szondát ugyanolyan távolságra kell 
beszerelni a kipuf ogógáz bemeneti nyílását ól, mint a részecske-minta vevő szondát, és oly módon, hogy 
egyik se zavarja a másikat mintavét el közben. A belső átmérőjének lega lább 4 mm-nek kell lennie.
4.1.3.1.2. A fűtőrendszer nek minden fűtött alkatrészt 190 °C ± 10 °C hőmérsékleten kell tartania.
4.1.3.1.3. A mér t szénhidrogén -koncentrációk számtani közepét a másodpercenkénti adatoknak a szakasz vagy a 
vizsgálat időtar tamá val elosztott értékének integrá lásával kell meghatározni.
4.1.3.1.4. A fűtött mintavevő vezet éket a ≥ 0,3 μm méretű részecskék 99 % hatásf okú kiszűrésére alkalmas fűtött FH 
szűrővel kell ellátni, hogy minden szilárd részecskét eltávolítson az elemzéshez szükséges folytonos 
gázáramból.
4.1.3.1.5. A mintavevő rendszer késedelmi ideje (a mintavevő szondától a gázelemző készülék bemeneti nyílásáig) 
nem lehet 4 másodpercnél hosszabb.
4.1.3.1.6. A fűtött lángionizációs detektor t állandó töme gáramú (hőcserélő) rendszer rel kell használni a reprezentatív 
minta vétel biztosítása érdeké ben, kivéve ha kiegyen lítik az állandó térfogatú mintavét eli rendszer változó 
áramlását.
4.1.4. Elemzők észülékek
4.1.4.1. Általános gázelemzési követ elmény ek
4.1.4.1.1. A gázelemző készülék mérési tartomán yának meg kell felelnie a kipuf ogógáz-minta vegyülete inek 
koncentráció-méréséhez szük séges pontoss ágnak .
4.1.4.1.2. Ellent étes meghatározás hián yában a mérési hiba nem haladhatja meg a ±2 százalék ot (a gázelemző készülék 
belső hibája), tekintet nélkül a kalibráló gázok referenciaér tékére.
4.1.4.1.3. A környezetilevegő-mintát ugyanazzal a gázelemző készülékk el kell mér ni ugyanabban a mérési 
tartomán yban.
4.1.4.1.4. A gázelemző készülékek előtt semmily en gázszárító készülék et nem szabad használni, kivéve ha igazolt, 
hogy ez semmiféle hatással nincs a vegyület tartalmára a gázáramban.
4.1.4.2. Szén-mono xid- (CO) és szén-dio xid (CO 2)-elemzés
A gázelemző készülékeknek abszor pciós típusú, nem diszperzív infrav örös készülék eknek kell lenniük.
4.1.4.3. A dízel üzemanyag kivét elével minden egyé b üzemany ag szénhidrogén -elemzése
A gázelemző készüléknek lángionizációs (FID) típusúnak kell lennie, és a kalibrálását szénatom- 
egyenér tékbe n (C1) kifejezett propángázzal kell elvégezni.
4.1.4.4. A dízel üzemanyag és nem kötelezően egyéb üzemany agok szénhidrogé n-elemzése
A gázelemző készüléknek fűtött lángionizációs típusúnak kell lennie, a hozzá tartozó detekt orral, 
szelepekk el, csővezeték kel stb. A kész üléket 190 °C ± 10 °C hőmérsékletűre kell felfűteni. Kali brálását 
szénat om-egyenér tékbe n (C1) kifejezett propángázzal kell elvégezni.
4.1.4.5. Metán (CH 4) elemzéseHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/326 2021.11.26.  
A gázelemző készüléknek lángionizációs detekt oros gázkromat ográfnak vagy egy metánkiválasztó val 
(NMC-FID) felszerelt lángionizációs detektorn ak kell lennie. Kali brálását szénatom -egyenér tékbe n (C1) 
kifejezett metán- vagy propángázzal kell elvég ezni.
4.1.4.6. Nitrog én-o xidok (NO x) elemzése
A gázelemző készülék eknek kemil umineszcens (CLA) vagy nem diszperzív ultraibolya-rezonanciaab ­
szor pciós (NDUV) típusúnak kell lenniük.
4.1.4.11. Hidrogé n (H2) elemzése (adott esetben)
A gázelemző készüléknek hidrog énnel kalibrált, szekt orteres tömegspekt rométer nek kell lennie.
4.1.4.12. Víz (H2O) elemzése (adott esetben)
A gázelemző kész ülékeknek abszor pciós típusú, nem diszperzív infra vörös készülékeknek (NDIR) kell 
lenniük. A nem diszperzív infrav örös gázelemző készüléket (NDIR) vízgőzzel vagy propilénnel (C3H6) kell 
kalibrálni. Vízgőzzel történő kalibrálás esetén biztosítani kell, hogy a kalibrálási eljárás során ne csapódjon 
le víz a csövekben és a csatlak ozókban. Propilénnel történő kalibrálás esetén a gázelemző készülék 
gyár tójának információkat kell adnia a propilénk oncentráció és a vízgőz-k oncentráció közötti 
átszámításhoz. Az átszámítási értékeket a készülék gyár tójának rendszeresen, évent e legalább egyszer 
ellenőr iznie kell.
4.1.5. Az ajánlott rendszer leírása
4.1.5.1. Az A5/9. ábra a gázhalmazállapotú kibocsátási minta vevő rendszer vázlat os rajzát tartalmazza.
A5/9. ábra
A teljes áramlású kipufogógáz-hígít ó rendszer vázlata
4.1.5.2. Az alábbiakban példák olvashatók a rendszer különböző alkotóelemeire.
4.1.5.2.1. Két mintavevő szonda a hígít ó levegőből, valamint a hígít ott kipuf ogógáz/levegő keverékből való folyamat os 
minta vételhez.
4.1.5.2.2. Szűrő a szilárd részecskék nek az elemzés céljára összegyűjtött gázáramból történő eltávolításához.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/327  
4.1.5.2.3. A szivattyúknak és az áramlásszabály ozónak biztosítania kell a vizsgálat során vett hígít ott kipuf ogógáz- és a 
hígít ólevegő-minták állandó és egyenlet es áramlását a mintavevő szondákt ól, és a gázminták áramlási 
sebesség ének biztosítania kell, hogy az egye s vizsgálatok végére az elemzéshez szükséges mennyiségű 
minták összegyűljenek.
4.1.5.2.4. Gyorsműk ödésű szelepek az állandó áramlási mennyiségű gázminták mintavevő zsák okba vagy külső 
szellőzőn yíláshoz terel éséhez.
4.1.5.2.5. Légment es gyors-kapcsolószerkezet ek a gyorsműk ödésű szelepek és a mintavevő zsák ok között. A 
kapcsolószerke zetnek önműk ödően kell záródnia a mintavevő zsák oldalán. A mintákat más módszerekkel 
(pl. háromutas elzáró csapok használatával) is el lehet juttatni az elemzők észülékhez.
4.1.5.2.6. Zsák ok a hígít ott kipuf ogógáz- és a hígít ólevegő-minták vizsgálat alatti gyűjtéséh ez.
4.1.5.2.7. Egy kritikus áramlású minta vevő Ventur i-cső a hígított kipuf ogógázból történő arány os minta vételhez (csak 
kritikus áramlású Ventur i-csővel végzett állandó térfogatú mintavét el esetén).
4.1.5.3. A fűtött lángionizációs detektorral végzett szénhidrogé n-mintavét elhez szükséges további alkotóelemek az 
A5/10. ábrán láthatók.
4.1.5.3.1. A hígít óalagútban a részecsket ömeg- és – adott esetben – részecskeszám-minta vevő szondáv al egyező 
függőleg es síkban elhelye zett fűtött mintavevő szonda.
4.1.5.3.2. A minta vételi pont után és a fűtött lángionizációs detektor előtt elhelyeze tt fűtött szűrő.
4.1.5.3.3. A nulla gáz/kalibráló gáz betáplálása és a fűtött lángionizációs detekt or között elhelye zett fűtött 
választósz elepek.
4.1.5.3.4. A pillanatn yi szénhidrogé n-koncentráció integrálására és feljegyzésére szolgáló eszk özök.
4.1.5.3.5. Fűtött mintavét eli vezeté kek és fűtött alkotóelemek a fűtött szonda és a fűtött lángionizációs detektor között.
A5/10. ábra
Fűtött lángionizációs detekt orral végzett szénhidrogén-mintav ételhez szük séges alkotóelemek
4.2. A szilárd szenn yezőan yagokat mérő berendezésekHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/328 2021.11.26.  
4.2.1. Leírás
4.2.1.1. A rendszer áttekintése
4.2.1.1.1. A részecske -mintavevő egység a hígítóalagútban elhelyezett mintavevő szondából (PSP), egy részecske ­
továbbító csőből (PTT), szűrőtar tó(k)ból (FH), szivattyú(k)ból, áramlásszabály ozókból és mérőegységekből 
áll. Lásd az A5/11., A5/12. és A5/13. ábrát.
4.2.1.1.2. Részecske -előosztály ozó (például ciklon- vagy ütközéses leválasztó) is beépíthető. Ilyen esetben ezt a 
szűrőtar tó elé ajánlott beépíteni.
A5/11. ábra
Alter natív részecske-mintav evő szonda elrendezés
4.2.1.2. Általános követ elmény ek
4.2.1.2.1. A részecskék áramlásának vizsgálatához a minta vevő szondát úgy kell elhelyezni a hígít óalagútban, hogy a 
homog én levegő/kipuf ogóg áz keveré kből reprezentatív gázmintaáramot lehessen venni, és a hőcserélő elé 
kell beépíteni (ha van).
4.2.1.2.2. A részecskeminta-áramnak arány osnak kell lennie a hígít ott kipuf ogógáz hígít óalagúti teljes tömegáramá val, 
a részecsk eminta-áram ±5 százalék os tűrésén belül. A részecsk e-mintavét el arány osságának hitelesít ését a 
rendszer üzembe helyezése során, valamint a felelős hatóság ilyen értelmű rendelk ezésének megf elelően kell 
elvég ezni.
4.2.1.2.3. A mintavét elezett hígít ott kipuf ogógázt 20 °C feletti és 52 °C alatti hőmérsékleten kell tartani a részecske- 
minta vevő szűrő homlokfelület e előtt és után 20 cm távolságon belül. Ennek biztosítása érdekében 
megen gedett a részecsk e-mintavevő rendszer alkotóelemeinek fűtése, illetve hősziget elése.
Abban az esetben, ha a hőmérséklet időszak os regenerá ciós esemény nélküli vizsgálat során meghaladja az 
52 °C értéket, akkor növelni kell az állandó térfogatú minta vétel áramlási sebesség ét, vagy kéts zeres hígítást 
kell alkalmazni (feltételezve, hogy az állandó térfogat ú mintavét el áramlási sebessége már eleg endő ahhoz, 
hogy ne okozzon lecsapódást az állandó térfogatú mintavét eli rendszer minta vételi zsákjaiban, illetve az 
elemzőrendszerben).
4.2.1.2.4. A részecskem intát a mintavét elezett hígít ott kipuf ogógáz áramába hely ezett tartóban lévő egye tlen szűrőn 
kell begyűjteni.
4.2.1.2.5. A kipuf ogócsőt ől a szűrőtar tóig a hígít órendszer és a minta vevő rendszer minden olyan részét, amely 
érintkezik a nyers és a hígít ott kipuf ogóg ázzal, úgy kell megter vezni, hogy a legkisebbre csökk enjen a 
részecsk ék lerak ódása vagy módosulása. Minden alkotóelemnek a kipuf ogógázok összetevőivel reakcióba 
nem lépő, elektromosan vezető anyagból kell készülnie, és az elektrosztatikus hatások kiküszöbölése 
céljából földeltnek kell lennie.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/329  
4.2.1.2.6. Ha nem lehet kiegye nlíteni az áramlási mennyi ség változásait, akkor hőcserélőt és hőmérséklet-szabály ozó 
készüléket kell beszerelni e melléklet 3.3.5.1. vagy 3.3.6.4.2. szakaszának rendelk ezése szer int, a 
rendszerben az állandó áramlási mennyiség és a megf elelően arány os minta vételi mennyis ég biztosítása 
érdek ében.
4.2.1.2.7. A szilárd szenn yező anyagok méréséhez szükséges hőmérsékletet ±1 °C pont ossággal és legfeljebb 
15 másodperc értékű (t90–t10) válaszadási idővel kell mér ni.
4.2.1.2.8. A hígít óalagútból szár mazó mintaáramot a leolvasott érték ±2,5 százaléka vagy a teljes skála ±1,5 százaléka 
közül a kisebbik értéknek megf elelő pont ossággal kell mér ni.
Az állandó térfogatú minta vételi rendszer alagútjából szár mazó mintaáramra vonatk ozóan fent 
meghatározott pont osság kétsz eres hígítás alkalmazása esetén is érvény es. Ebből következően a másodlagos 
hígít ólevegő-áram, valamint a szűrőn áthaladó hígít ott kipuf ogóg áz áramlási sebesség ének mérését és 
szabály ozását nagy pont ossággal kell végezni.
4.2.1.2.9. A szilárd szenny ezőanyagok méréséhez szükséges valamenny i adatcsato rnát legalább 1 Hz gyak orisággal 
kell naplózni. Ezek közé jellemzően az alábbiak tartozn ak:
a)a hígít ott kipuf ogóg áz hőmérséklet e a részecske -mintavevő szűrőnél;
b)a mintavét eli áramlási sebesség;
c)a másodlagos hígító levegő áramlási sebesség e (másodlagos hígítás alkalmazása esetén);
d)a másodlagos hígító levegő hőmérséklet e (másodlagos hígítás alkalmazása esetén).
4.2.1.2.10. Kétszeres hígítású rendszerek esetében a hígít óalagútból szállít ott hígít ott kipuf ogógázra vonatk ozó, a B7. 
melléklet 3.3.2. szakaszában meghatározott egyenletben szereplő Vep pont osság a nem kerül közvetlenül 
megmérésre, hanem áramláskülönbség-méréssel kerül meghatározásra.
A részecske-minta vevő szűrők ön áthaladó, kétsz eresen hígít ott kipuf ogóg áz mérésére és szabály ozására, 
valamint a másodlagos hígít ó levegő mérésére/szabály ozására használt áramlásmérőknek kellően 
pont osnak kell lenniük ahhoz, hogy a Vep térfogatkülönbség megf eleljen az egyszeres hígításra vonatk ozóan 
meghatározott pont ossági és arány os mintavét eli követ elmény eknek.
A kipuf ogóg áznak az állandó térfogatú mintavét eli rendszer hígít óalagútjában történő lecsapódásának 
tilalmára, a hígított kipuf ogógáz áramlási sebesség ét mérő rendszer re, valamint az állandó térfogatú 
minta vételi zsák os gyűjtő-, illetve elemzőrendszerekre vonatk ozó követelmén yek kétszeres hígítású 
rendszer alkalmazása esetén is érvény esek.
4.2.1.2.11. A részecske -mintavevő és a kéts zeres hígítású rendszerben alkalmazott valamennyi áramlásmérő linear itását 
a műszerek gyár tója által előír tak szer int kell ellenőr izni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/330 2021.11.26.  
A5/12. ábra
Részecske-mintav evő rendszer
A5/13. ábra
Kétszeres hígítá sú részecske- mint avevő rendszer
4.2.1.3. Egye di követ elmény ek
4.2.1.3.1. Minta vevő szondaHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/331  
4.2.1.3.1.1. A mintavevő szondának meg kell felelnie az e melléklet 4.2.1.3.1.4. szakaszában leírt, a részecsk eméret 
osztály ozására vonatk ozó követ elmény eknek . Ajánlott, hogy ezek a követelmén yek éles peremű, nyit ott 
végű, közvetlenül az áramlás irányába néző szonda használatá val és egy előosztály ozó (ciklon-, ütközéses 
leválasztó stb.) alkalmazásá val teljesüljenek. Alte rnatív megoldásként az A5/11. ábrán bemutatottnak 
megf elelő mintavevő szonda is használhat ó, feltéve, hogy teljesíti az e melléklet 4.2.1.3.1.4. szakaszában 
foglalt előosztály ozási követelmén yeket.
4.2.1.3.1.2. A lega lább 8 mm belső átmérőjű mintavevő szondát a kipuf ogóg áz bemeneti nyílását ól az áramlás 
irán yában számítva legalább 10 alagút-átmérőny i távolságra kell felszerelni.
Ha egyetlen mintavevő szondából egyszer re több mintát vesznek, akkor a szondából szár mazó áramlást a 
minta vételi hibák elker ülése érdek ében megeg yező mellékáramokra kell osztani.
Ha több szondát használnak , mindegyiknek éles peremű, nyit ott végű, közvetlenül az áramlás irányába néző 
szondának kell lennie. A szondákat egyenlő, egymástól legalább 5 cm távolságra kell elhelyez ni a 
hígít óalagút hosszt engely e mentén.
4.2.1.3.1.3. A mintavevő csúcs és a szűrőf oglalat közötti távolságnak legalább öt szondaátmérőnyinek kell lennie, de 
nem haladhatja meg a 2 000 mm értéket.
4.2.1.3.1.4. Az előosztály ozót (pl. ciklon-, ütközéses leválasztó stb.) a szűrőtar tó előtt kell elhelyezni. Az előosztály ozó 
50 százalék os leválasztási határ pontjához tartozó részecsk eátmérőnek a részecsket ömeg-mintav ételezéshez 
kiválaszt ott térfogatáram esetében 2,5 μm és 10 μm között kell lennie. Az előosztály ozónak az 
előosztály ozóba belépő 1 μm méretű részecské k töme gkoncentrációjának legalább 99 százalékát át kell 
engednie az előosztály ozó kimenetén a részecsket ömeg-mintav étele zéshez kiválaszt ott térfogatáram mellett.
4.2.1.3.2. Részecske átvezető cső
A részecsk eátvezető cső hajlatainak simának és a lehető legnagy obb sugarúnak kell lenniük.
4.2.1.3.3. Másodlagos hígítás
4.2.1.3.3.1. Az állandó térfogatú mintavét eli rendszerből a szilárd szenny ezőanyag-méréshez kivon t mintát az alábbi 
követelmén yeknek megfelelő második lépcsős hígításnak is alá lehet vetni:
4.2.1.3.3.1.1. A másodlagos hígító levegőt vagy egy, legalább az EN 1822:2009 szabván ynak megfelelő H13 osztályú 
szűrőn, vagy egy olyan közegen kell átszűr ni, amely képe s a szűrőany agon legjobban áthat oló 
részecsk eméretű részecsk ék számát legalább 99,95 százalékkal csökkent eni. A hígító levegőt a HEP A- 
szűrőhöz való eljuttatás előtt aktív szénen is át lehet vezetni. Ajánlott a HEP A-szűrő előtt és az aktívszenes 
átmosatás után (ha ezt használják) egy további durva részecskeszűrő elhelyezé se.
4.2.1.3.3.1.2. A másodlagos hígít ó levegőt a részecskeá tvezető csőbe kell befúvatni a lehető legk özelebb a hígít ott 
kipuf ogógáz hígítóalagútból történő kivezetés éhez.
4.2.1.3.3.1.3. A másodlagos hígít ottlevegő-befúvatási pont és a szűrő felülete közötti tartózk odási idő legalább 0,25 
másodperc, de legfeljebb 5 másodperc lehet.
4.2.1.3.3.1.4. Ha a kétszeres en hígított minta visszavezet ésre kerül az állandó térfogatú mintavét eli rendszerbe, akkor a 
minta visszatérés i pontját úgy kell megválasztani, hogy ne akadály ozza más mintáknak az állandó térfogatú 
minta vételi rendszerből történő kivét elét.
4.2.1.3.4. Minta vevő szivattyú és áramlásmérő
4.2.1.3.4.1. A gázminta áramlását mérő berendezésnek szivattyúkból, gázáram-szabály ozókból és áramlásmérő 
egység ekből kell állnia.
4.2.1.3.4.2. A gázáram áramlásmérőn belüli hőmérséklet-ingad ozása nem haladhatja meg a ± 3 °C-ot, kivéve:
a)ha a mintavét eli áramlásmérő legalább 1 Hz gyak orisággal üzemelő valósidejű felügy elett el és 
áramlásszabályzással rendelk ezik;
b)periodikusan regener áló utók ezelő készülékk el felszerelt járműveken végrehajt ott rege nerációs 
vizsgálatok során.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/332 2021.11.26.  
Ha az áramlás térfogatvált ozása a túlzott szűrőt erhelés következt ében elfogad hatatlanná válik , akkor a 
vizsgálatot érvényt eleníteni kell. Ismétlés esetén csökke nteni kell az áramlás sebesség ét.
4.2.1.3.5. Szűrő és szűrőtar tó
4.2.1.3.5.1. A szűrő után az áramlás irányában szelepet kell elhelyezni. A szelepnek a vizsgálat kezd etén, illetve végén 1 
másodpercen belül kell kinyílnia, illetve bezáródnia.
4.2.1.3.5.2. Adott vizsgálatnál a gázszűrő merőleges sebesség ét 20 cm/s és 105 cm/s közötti tartomán yon belüli kezdeti 
értékr e kell beállítani oly módon, hogy a vizsgálat kezd etén ne haladja meg a 105 cm/s értéket, ha a 
hígít órendszer az állandó térfogatú mintavét eli rendszer áramlási sebesség ével arány os mintavét eli 
sebességg el üzemel.
4.2.1.3.5.3. Fluor -karbon bevonatú üvegszálas szűrőke t vagy fluor -karbon alapú membránszűrők et kell használni.
A 0,3 μm értékű DOP (di-oktilf talát) vagy PAO (poli-alfa-olefin) (CS 68649-12-7 vagy CS 68037-01-4) 
tekintet ében, legalább 5,33 cm/s értékű, a szűrőre merőleges gázáramlási sebesség mellett minden 
szűrőtípusnak legalább 99 százalék os befogási hatásf okúnak kell lennie, amelyet az alábbi szabván yok 
valamelyik e szer int kell mér ni:
a)az USA Védelmi Minisztériumán ak vizsgálati módszerekre vonatk ozó MIL-STD 282 szabván ya, 102.8-as 
módszer: Aeroszolszűrő-elemek DOP -füstáte resztése;
b)az USA Védelmi Minisztéri umának vizsgálati módszerekre vonatk ozó MIL -STD 282 szabványa, 
502.1.1-es módszer: Gázálarc-szűrőbetét ek DOP -füstáte resztése;
c)Institute of Environmental Sciences and Technology (Környezettudományi és -technológiai Intézet), IEST - 
RP-CC021: HEP A és ULP A szűrők özegek vizsgálata.
4.2.1.3.5.4. A szűrőtar tót úgy kell kialakítani, hogy egyenlet es áramláseloszlást biztosítson a szűrőfelület en. A szűrőnek 
kereknek kell lennie, és szűrőfelület ének legalább 1 075 mm2-nek kell lennie.
4.2.2. A mérlegkamra (vagy helyiség) és az analitikai mérleg leírása
4.2.2.1. A mérlegkamrában (vagy helyiségben) uralk odó körülmény ek
a)A részecske-min tavevő szűrők kondicionálására és mérésére szolgáló mérlegkamra (vagy helyiség) 
hőmérséklet ét minden szűrők ondicionálás és -mérés alatt 22 °C ± 2 °C (lehetőleg 22 °C ± 1 °C) közötti 
értéken kell tartani.
b)A páratar talmat 10,5 °C alatti harmatponton , a relatív páratar talmat pedig 45 % ± 8 % értéken kell 
tartani.
c)A mérlegkamra (vagy helyiség) hőmérsékletre és páratar talomra vonatk ozó előírásait ól korlátozott 
eltérések megen gedettek, feltéve, hogy összesített időtar tamuk egyik szűrők ondicionálási időszakban 
sem haladja meg a 30 percet.
d)A mérlegkamra (vagy helyiség) környezetében találhat ó azon környezeti szenny eződések szintjét, 
amelyek a részecske-minta vevő szűrők ön azok stabilizálódása közben lerak ódhatnak, a lehető 
legalacsonyabbr a kell csökke nteni.
e)A mérési művelet során a meghatározott feltételektől való eltérés nem megen gedett.
4.2.2.2. Az analitikai mérlegek lineár is érzéken ység e
A szűrő tömeg ének megállapítására szolgáló analitikai mérlegnek meg kell felelnie az A5/1. táblázat 
hitelességi kritériumainak , lineár is regresszió alkalmazásával. Ez legalább ±2 μg-os pont osságot és legalább 
1 μg-os felbontást jelent (1 számjegy = 1 μg). Legalább 4 olyan referen ciasúlyt kell vizsgálni, amelyek között 
azonos különbség van. A nullpontnak ± 1μg értéken belül kell lennie.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/333  
A5/1. táblázat
Az analitikai mérlegek hitelességi kritér iumai 
Mérőrendszer A0 teng elymetszet A1 meredekségA becslés standard 
hibája (SEE)Determinációs 
együttható, r2
Részecske mérleg ≤ 1 μg 0,99–1,01 ≤ 1% max. ≥ 0,998
4.2.2.3. A statikus elektromosság hatásainak kiküszöbölése
A statikus elektromosság hatásait ki kell küszöbölni. Ezt úgy lehet elérni, hogy a mérleget antisztatikus 
aláté tre való hely ezéssel földelni kell, valamint a részecske -mintavevő szűrők et a mérés előtt polóniumsem ­
legesítő vagy hasonló hatású berendezés segítségé vel semlegesít eni kell. Alte rnatív megoldásként a statikus 
hatások megszüntet ése a statikus töltés kiegye nlítésével is elérhető.
4.2.2.4. A felhajt óerő miatti korrekció
A levegő felhajt óereje miatt a mintavét eli és a referenciaszűrő tömeg ét korrigálni kell. A felha jtóerő miatti 
korrekció a mintavét eli szűrő sűrűségének, a levegő sűrűség ének , valamint a mérlegkalibráló súly 
sűrűség ének függvény e, viszont nem veszi figyelembe magának a részecskének a felhajt óerejét.
Ha a szűrő anyag ának a sűrűség e nem ismer t, akkor a követk ező értékeket kell használni:
a)teflonbevonatú üvegszálas szűrő: 2 300 kg/m3;
b)teflon membránszűrő: 2 144 kg/m3;
c)teflon membránszűrő polimetilpenté n tartógyűrűvel: 920 kg/m3.
Saválló acélból kész ült kalibráló súly oknál 8 000 kg/m3 sűrűséggel kell számolni. Ha a kalibráló súly anyaga 
más, akkor annak sűrűségét ismer ni kell, és azt az értéket kell alkalmazni. Figyelembe kell venni a 
Nemzetk özi Mérésügyi Szer vezet kalibrálási súly okra vonatk ozó OIML R 111-1 Edition 2004(e) számú 
nemzetk özi ajánlását (vagy azzal egyenér tékű dokumentumot).
Az alábbi képlet et kell használni:
Pef¼Peuncorr ×1 – ρa
ρw
1 – ρa
ρf0
B@1
CA
ahol:
Pef a részecsk eminta korrigált tömeg e (mg);
Peuncor r a részecsk eminta korrekció nélküli töm ege (mg);
ρa a levegő sűrűség e (kg/m3);
ρw a mérlegkalibráló súly sűrűség e (kg/m3);
ρf a részecsk e-mintavevő szűrő sűrűsége (kg/m3).
A levegő ρa sűrűségét az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
ρa¼pb×M mix
R×T a
pb a teljes légk öri nyomás (kPa);
Ta a levegő hőmérséklet e a mérleg környezet ében, Kelvin mér tékegységben (K);
Mmix a levegő molár is töme ge egyensúlyi környezetben (28,836 g mól–1);
R a molár is gázállandó (8,3144 J mól–1 K–1).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/334 2021.11.26.  
4.3. Részecske kibocsátás-mérő berendezések (ha a részecsk eszámmérés elő van írva)
4.3.1. Leírás
4.3.1.1. A rendszer áttekintése
4.3.1.1.1. A részecske-min tavevő rendszer nek egy, a hígít órendszerben áramló homog én keverékből minta vételt végző 
szondából vagy minta vételi pontból, egy részecske számláló előtt elhelyezet t illék onyrészecske-eltá volít óból 
és alkalmas átvezető csővezeté kből kell állnia. Lásd az A5/14. ábrát.
4.3.1.1.2. Az illék onyré szecske-eltá volít ó bemeneti nyílása elé ajánlat os részecskeméret -előosztály ozót (pl. ciklon- 
vagy ütközéses leválasztót stb.) hely ezni. Az előosztály ozó 50 %-os leválasztási határ pontjához tartozó 
részecsk eátmérőnek 2,5 μm és 10 μm között kell lennie a részecske-minta vételezé shez kiválaszt ott 
térfogatáram esetében. Az előosztály ozónak az előosztály ozóba belépő 1 μm-es részecské k tömegk oncent ­
rációjának legaláb b 99 %-át át kell engednie az előosztály ozó kimenetén a részecske -mintavét elezéshez 
kiválaszt ott térfogatáram mellett.
Megf elelő méretosztály ozó készülékk ént műk ödő mintavevő szonda – amily en az A5/11. ábrán is láthat ó – 
elfogadhat ó alternatí va a részecskem éret-előosztály ozó használata hely ett.
4.3.1.2. Általános követ elmény ek
4.3.1.2.1. A részecske -mintavét eli pont ot a hígít órendszeren belül kell elhelyezni. Kétszeres hígítású rendszer 
alkalmazása esetén a részecske-m intavét eli pont ot az elsődleges hígítórendszeren belül kell elhelyezni.
4.3.1.2.1.1. A mintavevő szonda csúcsa vagy a minta vételi pont és a részecsk eátvezető cső együtt alkotja a 
részecsk eátvezető rendszer t. A részecsk eátvezető rendszer juttatja el a mintát a hígít óalagútból az 
illék onyrészecsk e-eltáv olító (VPR) bemenet éhez. A részecskeát vezető rendszer nek (PTS) az alábbi 
feltét eleknek kell megf elelnie:
a)a minta vevő szondát a kipuf ogógáz bemeneti nyílása után legalább 10 alagútátmérő távolságra, az alagút 
gázáramá val szembef ordítva kell felszerelni, oly módon, hogy a szondacsúcson áthaladó középv onala a 
hígít óalagút tengely ével párhuzamos legyen;
b)a mintavevő szondát bármilyen kondicionáló berendezés (például hőcserélő) elé kell beépíteni;
c)a mintavevő szondát a hígítóalagút on belül úgy kell elhelyezni , hogy a mintát homogén hígít ó levegő/ 
kipuf ogógáz keverékből vegye.
4.3.1.2.1.2. A részecsk eátvezető rendszeren (PTS) átjuttat ott mintagáznak az alábbi feltételeknek kell megfelelnie:
a)teljes áramlású kipuf ogógáz-hígít ó rendszer használata esetén a gázáram Reynolds-számának (Re) 1 700
alattinak kell lennie;
b)kétszeres hígítású rendszer használata esetén a gázáram Reynolds-számának (Re) 1 700 alattinak kell 
lennie a részecske átvezető csőben, azaz a mintavevő szonda vagy a mintavét eli pont után;
c)a tartózk odási ideje legfeljebb 3 másodperc lehet.
4.3.1.2.1.3. A kimeneti cső bármely más olyan mintavét elezési elrendezése elfogad hatón ak tekint endő, amelyről 
bizony ítható, hogy 30 nm-en megeg yező részecskepenetráció val rendelk ezik .
4.3.1.2.1.4. A hígít ott mintát az illék onyré szecske-eltá volítót ól a részecske számláló bemeneti nyílásához vezető 
kimeneti csőnek a következő jellemzőkk el kell rendelk eznie:
a)belső átmérőjének legalább 4 mm-nek kell lennie;
b)a gázminta áramának tartózk odási ideje legfeljebb 0,8 másodperc lehet.
4.3.1.2.1.5. A kimeneti cső bármely más olyan mintavét elezési elrendezése elfogad hatón ak tekint endő, amelyről 
bizony ítható, hogy 30 nm mellett mege gyező részecske penetrációval rendelkezik.
4.3.1.2.2. Az illék onyrés zecske-eltá volítónak (VPR) részét kell képe znie egy mintahígítást és egy illék onyré szecske- 
eltávolítást végző kész üléknek .HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/335  
4.3.1.2.3. A hígít órendszer nek és a mintavevő rendszer nek a kipuf ogócső és a részecsk eszámláló közötti minden olyan 
részét, amely kapcsolatba kerül hígítatlan vagy hígít ott kipuf ogógázzal, úgy kell kialakítani, hogy a 
részecsk ék lerak ódása a lehető legkisebb legye n. Minden alkotóelemnek a kipuf ogógázok összetevőivel 
reakcióba nem lépő, elektromosan vezető anyagból kell készülnie, és az elektrosztatikus hatások 
kiküszöbölése céljából földeltnek kell lennie.
4.3.1.2.4. A részecske -mintavevő rendszer nek olyan bevált aeroszol-mintavé telező gyak orlatot kell követnie, amely 
magában foglalja a meredek ívek és a keresztmetszet hirtelen változá sainak elkerülését, a sima felületek 
használatát, illetve a mintavevő vezeté k hosszának minimalizálását. A keresztmetszet fokozatos változása 
megen gedett.
4.3.1.3. Egye di követ elmény ek
4.3.1.3.1. A részecsk eminta nem haladhat át szivattyún a részecsk eszámlálón (PNC) való áthaladás előtt.
4.3.1.3.2. Ajánlott a minta-előosztály ozó alkalmazása.
4.3.1.3.3. A minta-elők ondicionáló egységgel szemben támaszto tt követelmén yek:
a)Képes a mintát egy vagy több fázisban úgy hígítani, hogy a részecske szám-k oncentráció a részecske ­
számláló egyedi részecske-számlálási üzemmódjának felső küszöbér téke alá essen, a gázhőmérséklet 
pedig a részecskeszámláló bemeneti nyílásánál 35 °C alatti legyen.
b)Magában foglal egy kezd eti fűtöt t hígítási szakaszt, amely ≥ 150 °C és ≤ 350 °C ± 10 °C hőmérsékletű 
mintát eredmény ez, és legalább 10-szeres hígítást végez.
c)A fűtött szakaszokat a ≥ 150 °C és ≤ 400 °C ± 10 °C közötti tartomán yon belüli, állandó névleges üzemi 
hőmérsékleti értékre szabály ozza.
d)Jeleznie kell, hogy a fűtött szakaszok hely es üzemi hőmérséklet en vannak -e.
e)Kialakításának legalább 70 százalék os szilárdrészecsk e-penetrációs haték onyság ot kell biztosítania 
100 nm értékű elektromos mobilitási átmérő mellett.
f)A 30 nm és 50 nm értékű elektromos mobilitási átmérőjű részecské k vonatk ozásában az 
illék onyrészecsk e-eltáv olító egésze tekintet ében olyan frðdiÞrészecskek oncentráció-csökkent ési tényezőt 
kell megvalósítania, amely sorrendben legfeljebb 30, illetve 20 százalékkal nagy obb, valamint legfe ljebb 
5 százalékkal alacsonyabb a 100 nm értékű elektromos mobilitási átmérőjű részecské k értékeinél.
Az egyes részecskeát mérőkhöz tartozó frðdiÞrészecsk ekoncentráció-csökk entési tényezőt az alábbi 
egyenlett el kell kiszámítani:
frðdiÞ¼NinðdiÞ
NoutðdiÞ
ahol:
NinðdiÞ a di átmérőjű részecsk ék részecsk eszám-k oncentrációja a részegység előtt ;
NoutðdiÞ a di átmérőjű részecsk ék részecsk eszám-k oncentrációja a részegység után;
di a részecsk e elektromos mobilitási átmérője (30, 50 vagy 100 nm).
NinðdiÞés NoutðdiÞ értékét ugyanolyan feltételek mellett kell korrigálni.
Az adott hígítási beállításhoz tartozó fr¯részecsk ekoncentráció-csökkent ési tényező számtani közepét az 
alábbi egye nlettel kell kiszámítani:
fr¯¼frð30nmÞþf rð50nmÞþf rð100nmÞ
3
Az illék onyrészecsk e-eltáv olítót teljes egységként ajánlott kalibrálni és hitelesíteni;
g)Tervezését hely es műszaki gyak orlat szer int kell elvég ezni, hogy a vizsgálat időtar tama alatt a részecske ­
koncentráció-csökke nési tényezők stabilak legyenek;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/336 2021.11.26.  
h)A 30 nm értékű tetrakontán (CH 3(CH 2)38CH3) részecské k 99,0 százaléknál nagy obb mér tékű 
párologtatását is megvalósítja, legalább 10 000 /cm3 értékű bemeneti koncentrációv al, a tetrak ontán 
felmelegít ése és parciális nyomásainak csökke ntése révén.
4.3.1.3.4. A részecsk eszámlálóra vonatk ozó követ elmény ek (PNC):
a)teljes áramú üzemi körülmény ek között kell üzemelnie;
b)megf elelő visszavezethető szabványnak megf elelő, a részecske számláló egyedi részecsk eszámlálási 
üzemmódja felső küszöbér tékéhez viszon yítva ±10 százalék os számlálási pontos sággal kell rendelkeznie 
az 1/cm3 tartomán yban. A 100/cm3 alatti koncentrációk esetében kiterj eszt ett mintavét elezési időszak ok 
alapján átlagolt mérésekre lehet szükség annak érdekében, hogy a részecskes zámláló pont ossága nagy 
statisztikai megbízhatóságg al bizony ítható legyen;
c)100/cm3 alatti koncentrációk esetén legalább 0,1 részecske/ cm3 felbontással kell rendelk eznie;
d)a részecsk eszám-k oncentrációkkal szembeni érzéke nység ének a teljes mérési tartomán yban lineár isnak 
kell lennie az egyedi részecsk e-számlálási üzemmódban;
e)adatjelent ési gyak oriságának legalább 0,5 Hz értékűnek kell lennie;
f)a mér t koncentrációtar tomán yban kevesebb, mint 5 s értékű t90 válaszidővel kell rendelk eznie;
g)legfeljebb 10 %-os korrekciót engedő koincidenciak orrigálási funkciót kell tartalmaznia, illetve belső 
kalibrációs tényezőt is felhasználhat az e melléklet 5.7.1.3. szakaszában meghatározottak szer int, 
azonban nem használhat fel semmily en, a számlálási haté konyság javítását vagy meghatározását célzó 
egyéb algor itmust ;
h)a különböző részecsk eméretek esetén az A5/2. táblázat szer inti számlálási hatékonyságg al kell 
rendelk eznie.
A5/2. táblázat
A részecsk eszámláló számlálási haték onys ága 
Részecskeméret, elektromos mobilitási átmérő (nm) A részecskeszámláló számlálási hatékonysága (százalék)
23 ± 1 50 ± 12
41 ± 1 > 90
4.3.1.3.5. Ha a részecskes zámláló munkaf olyadék ot használ, akkor azt a kész ülék gyár tója által megadott 
gyak oriságg al cserélni kell.
4.3.1.3.6. Ha a részecske számláló-áram szabály ozási pontján nem tartják ismer t állandó szinten a nyomást/ 
hőmérséklet et, akkor a részecskes zámláló bemeneti nyílásá nál kell mér ni a nyomást és/vagy hőmérséklet et 
annak érdeké ben, hogy a részecsk eszám-k oncentráció mérést standard körülmény ekre lehessen korrigálni.
4.3.1.3.7. A részecskeá tvezető rendszer , az illék onyré szecske-eltá volító és a kimeneti cső tartózk odási időinek és a 
részecsk eszámláló t90 válaszidejének összege nem haladhatja meg a 20 másodpercet.
4.3.1.4. Az ajánlott rendszer leírása
A következő szakasz a részecskes zám mérésének ajánlott gyak orlatát tartalmazza. Azonban bármely olyan 
rendszer elfogadhat ó, amely megf elel az e melléklet 4.3.1.2. és 4.3.1.3. szakaszában foglalt teljesítmény- 
előírásoknak.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/337  
A5/14. ábra
Ajánlott részecske -mintav evő rendszer
4.3.1.4.1. A minta vevő rendszer leírása
4.3.1.4.1.1. A részecsk e-mintavevő rendszer t egy, a hígítórendszerben elhelyeze tt minta vevő szondacsúcs vagy 
minta vételi pont, egy részecskeát vezető cső, egy részecske-előoszt ályozó és egy, a részecskes zám 
koncentrációját mérő egység előtt elhelyezett illék onyré szecske-eltá volít ó alkotja.
4.3.1.4.1.2. Az illék onyrészecske-eltá volít ónak (VPR) tartalmaznia kell mintahígítást végző kész ülékek et (részecske szám- 
hígít ók: PND 1 és PND 2) és részecskeelpárologtatást végző kész ülékek et (elpárologtató cső, ET).
4.3.1.4.1.3. A vizsgált gázáram minta vevő szondáját vagy mintavét eli pontját a hígít óalagúton belül úgy kell elhelyezni, 
hogy homog én hígít ó levegő/kipuf ogógáz keveré kből vegyen reprezentatív gázárammintát.
5. KALIBRÁL ÁSI IDŐK ÖZÖK ÉS ELJÁRÁSOK
5.1. Kalibrálási idők özök
Az A5/3. táblázatban szereplő valamenny i műszer t kalibrálni kell a jelentős karbantar tások alkalmával vagy 
azok után.
A5/3. táblázat
A műszerek kalibrálási idők özei 
Műszerellenőrzés Idők öz Kritérium
A gázelemző kész ülék linear izálása 
(kalibrálása)6 havonta A leolvasott érték ±2 százaléka
Mérőtar tomán y-középpont 6 havonta ±2 százalék
Nem diszperzív infrav örös 
gázelemző készülék , CO:
CO2/H 2O interferenciaHavonta –1 és 3 ppm között
NO x-átalakító ellenőrzése Havonta > 95 százalék
CH 4-kiválaszt ó ellenőrzése Évent e Az etán 98 százalékaHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/338 2021.11.26.  
Lángionizációs detekt or CH 4- 
érzéke nység eÉvent e Lásd e melléklet 5.4.3. szakaszát.
Lángionizációs detekt or levegő/ 
üzemany ag áramaJelentős karbantar tásoknál A műszer gyár tójának utasításai 
szer int.
Nem diszperzív ultraibolya 
gázelemző készülék , NO/NO 2:
H2O, HC interferenciaJelentős karbantar tásoknál A műszer gyár tójának utasításai 
szer int.
Lézeres infrav örös spektromét erek 
(modulált nagyfe lbontású 
kesken ysávú infrav örös 
elemzők észülék ek): interferencia- 
ellenőrzésÉvent e A műszer gyár tójának utasításai 
szer int.
Kvantum-kaszkád lézerek Évent e A műszer gyár tójának utasításai 
szer int.
Gázkromat ográfi ás módszerek Lásd e melléklet 7.2. szakaszát. Lásd e melléklet 7.2. szakaszát.
Folyadék -kromatográfiás 
módszerekÉvent e A műszer gyár tójának utasításai 
szer int.
Foto akusztika Évent e A műszer gyár tójának utasításai 
szer int.
FTIR: a linear itás ellenőrzése A vizsgálatot megelőző 370 
napon belülLásd e melléklet 7.1. szakaszát.
Mikrogramm pont osságú mérlege k 
linear itásaÉvent e Lásd e melléklet 4.2.2.2. szakaszát.
PNC (részecske számláló) (adott 
esetben)Lásd e melléklet 
5.7.1.1. szakaszátLásd e melléklet 5.7.1.3. szakaszát.
Illék onyrészecsk e-eltáv olító Lásd e melléklet 
5.7.2.1. szakaszát.Lásd e melléklet 5.7.2. szakaszát.
A5/4. táblázat
Az állandó térfogatú mintav evő rendszer kalibrálási idők özei 
CVS Idők öz Kritérium
Az állandó térfogatú mintavét eli 
rendszer áramlásaNagyjav ítás után ±2 százalék
Hőmérséklet-érzéke lő Évent e ±1 °C
Nyomásérzékelő Évent e ±0,4 kPa
Befe cskendezés ellenőrzése Hetent e ±2 százalék
A5/5. táblázat
A környezeti adatok kalibrálási idők özei 
Éghajlat Idők öz Kritérium
Hőmérséklet Évent e ±1 °C
Páratar talom Évent e Relatív páratar talom ± 5 százalék
Környezeti légny omás Évent e ±0,4 kPa
Hűtőventilát or Nagyjav ítás után E melléklet 1.1.1. szakasza szer int.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/339  
5.2. A gázelemző kalibrálási eljárásai
5.2.1. Valamennyi elemzőkészülék et a műszer gyár tói előírásainak megfelelően vagy legalább az A5/3. táblázat 
szer inti gyak orisággal kalibrálni kell.
5.2.2. Az általában használt üzemi tartomá nyok mindegyik ét az alábbi eljárás szer int linear izálni kell:
5.2.2.1. A gázelemző készülé k linear izálási görb éjét legalább öt, egymástól lehetőleg egyenlő távolságban fekvő 
pontból kell megszerkeszt eni. A legnagy obb koncentrációjú kalibráló gáz névleges koncentrációjának el kell 
érnie a teljes skálaér ték legalább 80 százalékát.
5.2.2.2. A kalibráláshoz szükséges gázk oncentrációt gázmegosztó val is elő lehet állítani, tisztít ott N2-vel vagy 
tisztít ott szintetikus levegővel történő hígítással.
5.2.2.3. A linear izálási görbét a legkisebb négyzete k módszerével kell kiszámítani. Amenny iben az eredmény ül 
kapott polinom foka nagy obb, mint három, akkor a kalibrálási pont ok számának egyenlőnek kell lennie 
legalább a polinom fokozatának száma plusz kettővel.
5.2.2.4. A linear izálási görbe nem térhet el ±2 százaléknál nagy obb mér tékben az egyes kalibráló gázok névleges 
értékétől.
5.2.2.5. A linear izálási görbe alakja és a kalibrálási pont ok alapján ellenőr izhető, hogy a linear izálás megfelel ően 
megy-e végbe. Fel kell tüntetni a gázelemző készülék különböző jellemző paraméter eit, mely ek a 
következők:
a)az elemzőkészülék és a gáz-halmazállapotú összet evő;
b)tartomán y;
c)linear izálás dátuma.
5.2.2.6. Ha a felelős hatóság úgy látja, hogy más altern atív technológia (pl. számítóg épes, elektronikusan vezérelt 
tartomán ykapcsoló stb.) segítségével is elérhető az ezzel egyenér tékű pontoss ág, akkor ezek az alternatív 
módszerek is alkalmazhatók.
5.3. Az elemzőkészülék nullázás- és kalibráláshiteles ítési eljárása
5.3.1. Valamennyi szokásosan használt üzemi tartomán yt minden egye s elemzés előtt e melléklet 5.3.1.1. 
és 5.3.1.2. szakasza szer int ellenőr izni kell.
5.3.1.1. A kalibrálást nulla gáz és kalibráló gáz segítség ével kell ellenőr izni a B6. melléklet 2.14.2.3. szakasza szer int.
5.3.1.2. A vizsgálat után nulla gázt és ugyanazt a kalibráló gázt kell használni a B6. melléklet 2.14.2.4. szakasza 
szer inti újbóli ellenőrzéshez.
5.4. A lángionizációs detektor (FID) szénhidrogén-elemző válaszjelének ellenőrzése
5.4.1. A detektor válaszának optimalizálása
A lángionizációs detekt ort az eszk öz gyár tójának előírásai szer int kell beállítani. A leggyakrabban használt 
üzemi tartomán yban levegő és propángáz keverékét kell használni.
5.4.2. A szénhidrogé n-elemző készülék kalibrálása
5.4.2.1. Az elemzők észüléket levegő és propángáz keverék ével, valamint tisztít ott szinte tikus levegővel kell 
kalibrálni.
5.4.2.2. Meg kell szerkeszt eni az e melléklet 5.2.2. szakasza szer inti kalibrálási görbét.
5.4.3. A különböző szénhidrogén ek érzéken ységi tényezői és az ajánlott határér tékekHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/340 2021.11.26.  
5.4.3.1. Az egy bizony os szénhidrogén -vegyületre vonatk ozó Rf érzéken ységi tényező a lángionizációs detektor által 
kijelzett C1 értéknek a gázpalack C1 ppm értékben kifejez ett koncentrációjához viszonyít ott arány a.
A vizsgálati gáz koncentrációját olyan szinten kell meghatározni, hogy a teljes skálának megf elelő kitérés kb. 
80 százalékánál küldjön válaszjelet az üzemi tartomán yban. A koncentrációt a térfogatban kifejezett 
grav imetr iás etalonhoz viszon yítva ±2 %-os pont ossággal kell meghatározni. Ezenkívül a gázpalack ot 24 
órán át 20 és 30 °C közötti hőmérséklet en kell elők ondicionálni.
5.4.3.2. Az RfCH4 metánt ényezőt az elemzők észülék üzembe hely ezések or, majd ezután évent e vagy jelentős 
karbantar tások után kell megmér ni és meghatározni, aszer int, hogy melyik következik be hamarabb.
Az RfC3H6 propilénérzéken ységi tényezőt és az RfC7H8 toluolérzéken ységi tényezőt az elemzőkészülék 
üzembe hely ezések or kell megmér ni. Ezeket javasolt az olyan nagy obb karbantar tások során vagy után 
megmér ni, amelyek az érzéken ységi tényezőket esetlegesen módosíthatják.
A használhat ó vizsgálati gázok és az ajánlott érzéken ységi tényezők a következők:
Metán és tisztít ott levegő: 0,95 <RfCH4<1,15
vagy 1,00 < Rf < 1,05 földgáz-/biometán-üzemű jármű esetében
Propilén és tisztított levegő: 0,85 <RfC3H6 <1,10
Toluol és tisztított levegő: 0,85 <RfC7H8 <1,10
Ezek et az 1,00 érzéken ységi tényezőjű (Rf) propángáz és tisztít ott levegő értékéhez kell viszon yítani.
5.5. Az NO x-átalakító hatékonyságvizsgálata
5.5.1. Az A5/15. ábrán bemutat ott vizsgálati elrendezés és az alábbiakban leírt eljárás segítségével az NO 2-ről 
NO-ra átalakító átalakítási haték onyság a ózonfejl esztő segítségével vizsgálhat ó az alábbiak szer int:
5.5.1.1. Az elemzőkészülék et a leggyakrabban használt üzemi tartomán yban, a gyár tó utasításai szer int, nulla gázzal 
és kalibráló gázzal kell kalibrálni (amelyek NO-tar talmának az üzemi tartomán y körülbelül 80 százalékának 
kell megfelelnie, és a gázkeverék NO 2-koncentrációjának az NO-k oncentráció 5 százalékánál kisebbnek kell 
lennie). Az NO x-elemző készülék et NO-üzemmódba kell állítani úgy, hogy a kalibráló gáz ne haladjon át az 
átalakítón . A jelzett koncentrációt fel kell jegyezni.
5.5.1.2. T-alakú csőidomon keresztül folyamat osan oxigént vagy szintetikus levegőt kell bevezetni a kalibráló gáz 
áramába mindaddig, amíg a koncentráció körülbelül 10 százalékkal kisebb nem lesz, mint a kijelzett 
kalibrálási koncentrációnak az e melléklet 5.5.1.1. szakaszában megadott értéke. A kijelze tt koncentrációt (c) 
regisztrálni kell. Az ózonfejl esztőnek e folyamat alatt kikapcsolva kell lennie.
5.5.1.3. Ezt követ ően be kell kapcsolni az ózonfejl esztőt, és anny i ózont kell előállítani, hogy az NO-k oncentráció az 
e melléklet 5.5.1.1. szakaszában megad ott kalibrálási koncentráció 20 százalékára (de legalább 10 
százalékára) lecsökke njen. A jelzett koncentrációt (d) fel kell jegyez ni.
5.5.1.4. Az NO x-elemző készülék et ezt követően NO x-üzemmódba kell kapcsolni, melynek során az (NO, NO 2, O2 
és N2 összetét elű) gázk everék áthalad az átalakítón. A jelzett koncentrációt (a) fel kell jegyezni.
5.5.1.5. Ekkor az ózonfejl esztőt ki kell kapcsolni. Az e melléklet 5.5.1.2. szakaszában leírt gázk everék az átalakítón 
keresztül a detektor ba jut. A jelzett koncentrációt (b) fel kell jegyezni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/341  
A5/15. ábra
Az NO x-átalakító haték onyságvizsgálati elrendezése
5.5.1.6. Az ózonfejl esztő kikapcsolásával egyidejűleg az oxigén vagy a szintetikus levegő áramlását is el kell zárni. Az 
elemzők észülék en kijelzett NO 2-érték legfe ljebb 5 százalékkal haladhatja meg az e melléklet 5.5.1.1. 
szakaszában megadott értéket.
5.5.1.7. Az NO x-átalakító százalék os haték onyságát az e melléklet 5.5.1.2–5.5.1.5. szakaszában meghatározott a, b, 
c és d koncentrációk figyele mbevételével, az alábbi egyenlet segítség ével kell kiszámítani:
HatÄOkonysÄAg¼ 1þa – b
c – d��
×100
Az átalakító haték onyság ának legalább 95 %-osnak kell lennie. Az átalakító haté konyságát az A5/ 
3. táblázatban meghatározott gyak oriságg al meg kell vizsgálni.
5.6. A mikrogramm pont osságú mérleg kalibrálása
A részecsk e-mintavevő szűrő tömeg ének mérésére használt mikrogramm pont osságú mérleg kalibrálását 
nemzeti vagy nemzetk özi szabván y alapján kell elvége zni. A mérlegnek meg kell felelnie az e melléklet 
4.2.2.2. szakaszában megadott linear itási követelmén yeknek. Az áramlásmérő műszerek linear itásának 
hitelesítésé t legalább 12 havonta, vagy minden olyan esetben el kell végezni , amik or a rendszeren olyan 
javítás vagy csere történt, ami a kalibrálásra hatással lehet.
5.7. A részecsk e-mintavevő rendszer kalibrálása és hitelesítés e (ha a részecske számmérés elő van írva)
A kalibrálási/hitelesít ési módszerekre vonatk ozó példák a követk ező weboldalon találhat ók: http://www . 
unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gr pe/pm pFCP .html
5.7.1. A részecsk eszámláló kalibrálása
5.7.1.1. A felelős hatóságnak meg kell győződnie a részecskeszámláló kalibrálási tanúsítván yának meg létér ől, amely 
igaz olja egy vissza vezethető szabván ynak való, a kibocsátásméréseket megelőző 13 hónapnál nem rége bbi 
megf elelést. A kalibrálások között vagy azt kell ellenőr izni, hogy romlik -e a részecsk eszámláló számlálási 
hatékonyság a, vagy rendszeresen 6 havonta cserélni kell a részecske számláló kanócát. Lásd az A5/16. és 
A5/17. ábrát. A részecskeszámláló számlálási haték onyság át referencia-részecskeszámláló val, vagy legalább 
másik kettő, méréshez használt részecske számlálóval összevetve lehet ellenőr izni. Ha a részecskeszámláló a 
referencia-részecskeszámláló, vagy a legalább kettő részecske számláló által alkotott csopor t szer inti 
koncentrációk számtani közepe ±10 százalékán belüli részecske szám-k oncentrációkat ad eredmény ül, 
akkor a részecske számlálót ezt követően stabilnak lehet tekint eni; ellenk ező esetben a részecsk eszámláló 
karbantar tását el kell vége zni. Ha a részecskeszámláló ellenőrzése másik kettő vagy több, méréshez használt 
részecsk eszámlálóval összevetve történik, akkor mege ngedett, hogy egy referencia jármű egymás után 
különböző, saját részecskes zámlálóval rendelkező vizsgálati cellákban kerüljön járatásra.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/342 2021.11.26.  
A5/16. ábra
A részecskeszámláló névleges éves ütemter ve
A5/17. ábra
A részecskeszámláló bővített éves ütemter ve (a részecsk eszámláló késedelmes teljes körű kalibrálása esetén)
5.7.1.2. A részecskes zámlálót (PNC) ezenkívül minden jelentősebb karbantar tást követően újra kell kalibrálni, és 
ahhoz új kalibrálási tanúsítványt kell kibocsátani.
5.7.1.3. A kalibrálást nemzeti vagy nemzetk özi szabvány szer inti kalibrálási eljárással kell végrehajtani, melynek 
során a részecsk eszámláló kalibrálás közbeni érzéken ység ét az alábbiakév al kell összevetni:
a)kalibrált aeroszol-elektrométe r, elektrosztatikusan osztály ozott kalibráló részecskék egyidejű 
minta vételezése mellett ; vagy
b)a fent leírt módszer rel közvetlenül kalibrált, második részecske számláló.
5.7.1.3.1. Az 5.7.1.3. szakasz a) pontja szer inti követ elmény ek esetében a kalibráláshoz legalább hat szabván yos 
koncentrációt kell felhasználni, melyek et a lehető lege gyenlet esebben kell elosztani a részecskeszámláló 
mérési tartomán yában.
5.7.1.3.2. Az e melléklet 5.7.1.3. szakaszának b) pontja szer inti követ elmény ek esetében a kalibrálást a részecske ­
számláló mérési tartomán ya mentén legaláb b hat szabván yos koncentráció alkalmazásá val kell elvége zni. 
Legalább három kalibrálási pont esetében a koncentrációnak 1 000 /cm3 alattinak kell lennie, a fennmaradó 
koncentrációkat lineár isan kell elosztani 1 000 /cm3 és a részecske számláló (PNC) egyedi részecsk eszámlálási 
tartomán yának legnagy obb értéke között.
5.7.1.3.3. Az 5.7.1.3. szakasz a) és b) pontja szer inti követelmén yek esetében a megválasztott kalibrálási pontoknak 
magukban kell foglalniuk egy névleges nulla koncentrációs pont ot, amely az EN 1822:2008 szabvány 
szer inti legalább H13. osztályba tartozó vagy azzal megegy ező teljesítményű HEP A-szűrőknek az egyes 
készülékek bemenet ére történő felhelyezésével jön létre. Ha a kalibrálás alatt álló részecskeszámlálóra nem 
alkalmaznak kalibrálási tényezőt, akkor a mér t koncentrációknak minden egyes koncentráció esetében ±10 
%-os tűrés mellett meg kell egye zniük a szabvány os koncentráció értékével – a nullpont kivét elével –, 
egyébként a kalibrálás alatt álló részecskeszámláló nem elfogadható. A legkisebb négyzete k módszerén 
alapuló lineár is regressziós eljárással ki kell számítani és rögzít eni kell a két adatkészlet gradiensét. A 
gradiens reciprokér tékével megeg yező kalibrálási tényezőt alkalmazni kell a kalibrálás alatt álló részecske ­
számlálóra (PNC). A válaszreakciók linear itását a két adatkészlet Pearson-f éle szorzatmomentum korrelációs 
együtthatój ának (r) négyzetre emelésével kell kiszámítani, értékének pedig legalább 0,97 értékűnek kell 
lennie. A gradiens és az r2 kiszámítása során a lineár is regressziónak át kell haladnia az origón (mindkét 
készülék nulla koncentrációján).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/343  
5.7.1.4. A kalibrálásnak magában kell foglalnia a részecskeszámlálónak az e melléklet 4.3.1.3.4. szakaszának h) 
pontjában foglalt követ elmény ek szer inti, a 23 nm elektromos mobilitási átmérőjű részecskék kimutatási 
hatékonyságára irán yuló ellenőrzését is. A számlálási haté konyság ellenőrzése 41 nm-es részecsk ékkel nem 
szükséges.
5.7.2. Az illék onyrészecsk e-eltáv olító kalibrálása és hitelesít ése
5.7.2.1. Az illék onyrészecske-eltá volít ó (VPR) részecskek oncentráció-csökkent ési tényezőit – bármely hígítási 
beállításról is legye n szó – akkor kell a készülék állandó névleges üzemi hőmérséklet én kalibrálni, ha az 
egység új, vagy ha jelentősebb karbantar tást végeztek rajta. Az illék onyrészecsk e-eltáv olító (VPR) részecske ­
koncentráció-csökke ntési tényezőjére vonatk ozó időszak os hitelesítési követelmén y egye tlen olyan 
beállítással való ellenőrzésre korlátozódik, amelyet jellemzően a részecske szűrővel felszerelt járművek 
méréséhez használnak . A felelős hatóságnak meg kell győződnie arról, hogy az illék onyrészecsk e-eltáv olító 
kalibrálási vagy hitelesítési tanúsítványát a kibocsátásméréseket megelőző 6 hónapon belül állított ák ki. Ha 
az illék onyrészecsk e-eltáv olító hőmérséklet-ellenőrző riasztó val rendelk ezik , 13 hónapos hitelesít ési 
időszak engedély ezett.
Az illék onyrészecsk e-eltáv olítót (VPR) teljes egységk ént ajánlott kalibrálni és hitelesíteni.
Az illék onyrészecsk e-eltáv olítót (VPR) jellemezni kell a 30, 50 és 100 nm elektromos mobilitási átmérőjű 
szilárd részecskékre vonatk ozó részecskek oncentráció-csökkent ési tényezők szempontjából. A 30 és 50 nm 
elektromos mobilitási átmérőjű részecsk ék vonatk ozásában a részecske koncentráció-csökk entési tényezők 
(frðdÞ) sorrendben legfeljebb 30, illetve 20 százalékkal lehetnek maga sabbak, és legfeljebb 5 százalékkal 
lehetnek alacsonyabbak a 100 nm elektromos mobilitási átmérőjű részecskék értékeinél. A hitelesítés 
keretében a részecskek oncentráció-csökke ntési tényező számtani közepe legfe ljebb ±10 százalékkal térhet el 
az illék onyré szecske-eltá volító elsődleges kalibrálása során meghatározott fr¯részecske koncentráció- 
csökk entési tényező számtani közepétől.
5.7.2.2. Ezeknél a méréseknél a vizsgálati aeroszol 30 nm, 50 nm és 100 nm elektromos mobilitási átmérőjű szilárd 
részecsk ékből áll, amelyek legkisebb koncentrációja az illék onyrészecske-eltá volít ó (VPR) bemeneti 
nyílásánál 5 000 részecske/cm3. A hitelesítéshez 50 nm közepes elektromos mobilitási átmérőjű 
polidiszperz aeroszol is használható. A vizsgálati aeroszolnak az illék onyrészecsk e-eltáv olító üzemi 
hőmérséklet ein termikusan stabilnak kell lennie. A részecskeszám-k oncentrációkat az egye s alkotóelemek 
előtt és után kell mér ni.
Az egyes monodiszperz részecsk eméretekhez tartozó frðdiÞrészecskek oncentráció-csökkent ési tényezőket 
az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
frðdiÞ¼NinðdiÞ
NoutðdiÞ
ahol:
NinðdiÞ a di átmérőjű részecsk ék részecsk eszám-k oncentrációja a részegység előtt ;
NoutðdiÞ a di átmérőjű részecsk ék részecsk eszám-k oncentrációja a részegység után;
di a részecsk e elektromos mobilitási átmérője (30, 50 vagy 100 nm).
NinðdiÞés NoutðdiÞ értékét ugyanolyan feltételek mellett kell korrigálni.
Az adott hígítási beállításhoz tartozó fr¯részecskek oncentráció-csökkent ési tényező számtani közepét az 
alábbi egye nlettel kell kiszámítani:
fr¯¼frð30nmÞþf rð50nmÞþf rð100nmÞ
3
Ha a hitelesít és 50 nm méretű polidiszperz aeroszollal történik, akkor a hitelesítésh ez alkalmazott hígítási 
beállításhoz tartozó fv¯részecsk ekoncentráció-csökkent ési tényező számtani közepét az alábbi egye nlettel 
kell kiszámítani:
fv¯¼Nin
NoutHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/344 2021.11.26.  
ahol:
Nin a bemeneti részecske szám-k oncentráció;
Nout a kimeneti részecskeszám-k oncentráció.
5.7.2.3. Az illék onyré szecske-eltá volít ó (VPR) a lega lább 30 nm elektromos mobilitási átmérőjű tetrak ontán 
(CH 3(CH 2)38CH 3) részecské k 99,0 százaléknál nagy obb mér tékű eltáv olítását valósítja meg, legalább 
10 000 /cm3 értékű, bemeneti nyílásnál mér t koncentrációv al, legkisebb hígítási beállítás és a gyár tó által 
ajánlott üzemi hőmérséklet mellett.
5.7.3. A részecsk ekibocsátás-mérő rendszer ellenőrzési eljárásai
A részecsk eszámlálóba irányuló áram havonta mér t értéke – kalibrált áramlásmérővel történő ellenőrzés 
esetén – a részecskeszámláló névleges áramlási sebesség étől legfeljebb 5 százalékkal térhet el.
5.8. A keverőberendezés pontoss ága
Ha az e melléklet 5.2. szakaszában meghatározott kalibrálások végrehajtására gázmegosztó segítségé vel 
kerül sor, akkor a kever őberendezés pont osságának biztosítania kell, hogy a hígít ott kalibráló gázok 
koncentrációi ±2 százalék os pont ossággal meghatározhat ók legyenek. A kalibrálási görbét a 
mérőtar tomán y középpontjának az e melléklet 5.3. szakaszában ismer tetett ellenőrzésével kell hitelesíteni. 
A gázelemző kész ülék tartomán yának 50 százalékát el nem érő koncentrációjú kalibráló gáz koncentrá ­
ciójának a tanúsít ott értékhez viszonyítva 2 százalék os pontoss ágon belül kell lennie.
6. Referenciag ázok
Kizárólag az 1B. szint esetében:
Abban az esetben, ha nem állnak rendelkezésre a Japán Kalibrálási Szolgáltató Rendszerben (Japan 
Calibration Service System, JCSS) a megadott érték alábbi tűréshatárán belüli gázok, a JCSS-ben elérhető 
szélesebb, de legszigorúbb tűréssel rendelk ező gáz használhat ó.
6.1. Tiszta gázok
6.1.1. Valamennyi ppm mér tékegységben megadott érték térfogat-ppm (vpm) értékk ént értendő.
6.1.2. A következő tiszta gázokat kell szükség esetén rendelk ezésre bocsátani a kalibráláshoz és műk ödte téshez:
6.1.2.1. Nitrog én:
Tisztaság: ≤1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤400 ppm CO 2, ≤0,1 ppm NO, ≤0,1 ppm N2O, ≤0,1 ppm NH 3.
6.1.2.2. Szint etikus levegő:
Tisztaság: ≤1 ppm C1, ≤1 ppm CO, ≤400 ppm CO 2, ≤0,1 ppm NO, ≤0,1 ppm NO 2; oxigéntar talom 18 és 21 
térfogatszázalék között.
6.1.2.3. Oxigén :
Tisztaság: > 99,5; térfogatszázalék O2.
6.1.2.4. Hidrogé n (és héliumot vagy nitrogén t tartalmazó keverék):
Tisztaság: ≤1 ppm C1, ≤400 ppm CO2; hidrogéntar talom 39 és 41 térfogatszázalék között.
6.1.2.5. Szén-mono xid:
Legkisebb tisztaság: 99,5 %.
6.1.2.6. Propán:
Legkisebb tisztaság: 99,5 %.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/345  
6.2. Kalibráló gázok
A kalibráló gázok tényleges koncentrációja nem térhet el ±1 százaléknál nagy obb mér tékben a megadott 
értéktől vagy az alábbiakban megadott aktól, és vissza vezethetőnek kell lennie nemzeti vagy nemzetk özi 
szabván yokra.
Az alábbi összetét elű gázk everék eknek az e melléklet 6.1.2.1. vagy 6.1.2.2. szakasza szer inti előírásoknak 
megf elelő kiszerelésben kell rendelk ezésre állniuk:
a)C3H8 szintetikus levegőben (lásd e melléklet 6.1.2.2. szakaszát);
b)CO nitrogén ben;
c)CO2 nitrogénben;
d)CH 4 szint etikus levegőben;
e)NO nitrogé nben (ebben a kalibráló gázban az NO 2 mennyis ége nem haladhatja meg az NO-tar talom 5 
százalékát).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/346 2021.11.26.  
B6. MELLÉKLET 
Az 1. típusú vizsgálatok menete és vizsgálati feltételei 
1. A VIZSGÁL ATOK LEÍRÁS A
1.1. Az 1. típusú vizsgálat a vonatk ozó WLTP vizsgálati cikluson belüli gáz-halmazállapotú vegyületkibocsátás, 
kibocsáto tt részecsket ömeg, kibocsáto tt részecskeszám (ha a részecske számmérés elő van írva), kibocsáto tt 
CO2-tömeg, üzemany ag-fogyasztás, elektromosenergia-f ogyasztás és elektromos hatósugár ellenőrzésére, 
valamint (adott esetben) az OBFCM-pontoss ág mérésére szolgál.
1.1.1. A vizsgálatokat az e melléklet 2. szakaszában ismer tetett eljárással, illetve tisztán elektromos, hibr id 
elektromos és sűríte tthidrogén-üzeman yagcellás hibr id járművek esetében a B8. melléklet 3. szakaszában 
ismer tetett eljárással kell elvégezni. A kipuf ogóg ázok , a részecsk ék töme gének és (ha a részecskes zámmérés 
elő van írva) a részecsk ék számának mintavét elezését és elemzését az előír t eljárásokkal kell elvégez ni.
1.1.2. Ha LPG-t vagy földgázt/biometánt használnak referencia-üzeman yagként, az alábbi rendelkezése ket is 
alkalmazni kell.
1.1.2.1. Az alapjár mű jóváhagyá sa a kipuf ogógáz-kibocsátás szem pontjából
1.1.2.1.1. Az alapjár műnél igazolni kell azt a képesség et, hogy a kereskedelemben kaphat ó bármelyik üzemany ag- 
összet ételhe z alkalmazk odni tud. LPG esetében a C3/C4 összetét el többf éle lehet. Földgáz/biometán esetében 
általában két üzemany agtípus létezik: maga s fűtőér tékű üzemany ag (H-gáz) és alacson y fűtőér tékű 
üzemany ag (L-gáz), de mindkét tartomán yon belül nagy ok az eltérések; jelentős különbségek vannak a 
Wobbe-indexek tekint etében. A referencia-üzemanyagok tükrözik ezeket a változatokat.
1.1.2.1.2. LPG-, illetve földgáz-/biometán-üzemű járművek esetében az alapjár művet az 1. típusú vizsgálattal kell 
vizsgálni a B3. mellékletben előír t két szélsőér tékű referencia-üzemanyagg al. Földgáz-/biometán-üzemű 
járművek esetében, ha az átváltás az egyik üzemany agról a másikra a gyak orlatban egy kapcsoló 
használatá val történik, ezt a kapcsolót a típusjó váhagyási vizsgálat alatt nem szabad használni. Ilyen esetben a 
gyár tó kérésére és a jóváhagy ó hatóság egyet értésével az e melléklet 2.6. szakaszában említ ett 
elők ondicionálási ciklus kiterjeszthető.
1.1.2.1.3. A járművet megfelel őnek kell tekinteni, ha az e melléklet 1.1.2.1.2. szakasza szer inti vizsgálatok és referen cia- 
üzemany agok alkalmazása mellett megfelel a kibocsátási határér tékeknek .
1.1.2.1.4. Az LPG- vagy földgáz-/biometán-üzemű járművek esetében meg kell határozni az egyes szenny ezőanyagokra 
a mér t kibocsátások „r” viszon yszámát az alábbiak szer int:
Üzemanyagtípus(ok) Referencia-üzeman yagok Az „r” kiszámítása
LPG és benzin vagy csak LPG esetén „A” üzemany agr¼B
A„B” üzemany ag
Földgáz/biometán és benzin vagy csak 
földgáz/biometánG20 üzemanya gr¼G25
G20G25 üzemanya g
1.1.2.2. A család egy tagjának jóváhagyása a kipuf ogógáz-kibocsátás szempontjából
Az LPG vagy földgáz/biometán üzemanya got alkalmazó, egyfa jta üzemany aggal műk ödő gázüzemű, illetve 
kétfajta üzemanyagg al műk ödő gázüzemű, gáz üzemmódú jármű járműcsalád tagjaként való típusjóváha ­
gyásához az 1. típusú vizsgálatot kell elvége zni az egyik gáz-halmazállapotú referen cia-üzemanyagg al. Ez 
bármelyik gáz-halmazállapotú referencia-üzemanyag lehet. A jármű megfel előnek tekint endő, ha teljesíti az 
alábbi követelmén yeket:HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/347  
1.1.2.2.1. a jármű megfelel az ezen előírás 6.3.6.3. szakasza szer inti, a család tagjára vonatk ozó meghatározásnak;
1.1.2.2.2. ha a vizsgálati üzemany ag LPG használata esetén az „A” referencia-üzemanyag, illetve földgáz/biometán 
használata esetén a G20 referencia-üzemanyag, a kibocsátás eredmény ét meg kell szorozni a megf elelő, az e 
melléklet 1.1.2.1.4. szakasza szer int kiszámít ott „r” tényezővel, ha r > 1; ha r < 1, akkor nincs szükség 
korrekcióra;
1.1.2.2.3. ha a vizsgálati üzemany ag LPG használata esetén a „B” referen cia-üzemanyag, illetve földgáz/biometán 
használata esetén a G25 referencia-üzemanyag, a kibocsátás eredmény ét el kell osztani a megf elelő, az e 
melléklet 1.1.2.1.4. szakasza szer int kiszámít ott „r” tényezővel, ha r < 1; ha r > 1, akkor nincs szükség 
korrekcióra;
1.1.2.2.4. a gyár tó kérésér e az 1. típusú vizsgálatot mindk ét referencia-üzeman yaggal is el lehet vége zni, hogy ne legyen 
szükség korrekcióra;
1.1.2.2.5. a járműnek meg kell felelnie az adott kate góri ára érvényes kibocsátási határér tékeknek, a mér t és a számított 
kibocsátási értékek vonatk ozásában is;
1.1.2.2.6. ha isméte lt vizsgálatokat vége znek ugyanazon a motor on, akkor a G20 vagy az „A” referencia-üzeman yag, 
illetve a G25 vagy a „B” referencia-üzeman yag használatával kapott eredmény eket először átlagolni kell; az „r” 
tényezőt ezután kell kiszámítani az átlagolt értékekből;
1.1.2.2.7. e melléklet 2.6.4.1.2. szakaszának sérelme nélkül, az 1. típusú vizsgálat során gáz üzemmódú műk ödtet és 
közben engedély ezett a benzin kizárólagos vagy gázzal együtt való alkalmazása, feltéve, hogy a gázra eső 
energiaf ogyasztás nagy obb, mint a vizsgálat teljes energiaf ogyasztásának 80 %-a. Ezt a százalék os értéket az e 
melléklet 3. függ elékében meghatározott módszer szer int kell kiszámítani.
1.2. A vizsgálatok számát az A6/1. ábrán láthat ó folyamatábra alapján kell meghatározni. A határér ték az egyes 
kritikus kibocsátásokra vonatk ozóan az ezen előírás 1. táblázatában meghatározott legnagy obb megen gedett 
érték.
1.2.1. Az A6/1. ábrán látható folyamatábra csak a teljes alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra érvényes, nem pedig 
az egyes szakaszokra.
1.2.2. A vizsgálati eredmény ek a B7. mellékletben és a B8. melléklet szer inti utóf eldolgozási táblázatok ban 
meghatározott, vonatk ozó módosítások alkalmazása után kapott értékek.
1.2.3. A teljes ciklusér tékek meghatározása
1.2.3.1. Ha bármely vizsgálat közben, bármelyik kritikus kibocsátási határér ték átlépésre kerül, akkor a jármű nem 
fogadhat ó el.
1.2.3.2. A gyár tóna k az A6/1. táblázat alapján, a jármű típusának függvény ében, értelems zerűen meg kell adnia a 
járművek kibocsátott CO 2-tömegének, elektromosenergia-f ogyasztásának, üzemany ag-fogyasztásának, 
üzemany ag-haték onyságának teljes ciklusér tékét, valamint tisztán elektromos hatósugarát és teljesen 
elektromos hatósug arát.
1.2.3.3. Az 1A. szint esetében:
A külső feltöltésű hibr id elektromos járművek töltéslemerítő üzemállapotbeli elektromosenergia- 
fogyasztásának gyár tó által megad ott értékét nem kell az A6/1. ábra szer int meghatározni. Az említett értéket 
a típusjó váhagyási értékk el megeg yezőnek kell tekinteni, ha a gyár tó által megadott CO2-értéket jóváhagyá si 
értékk ént fogad ták el. Ellenkező esetben az elektromosenergia-f ogyasztás mér t értékét kell a típusjóváhagyá si 
értéknek venni. A bejelentet t kibocsáto tt CO2-tömeg és az elektromosenergia-f ogyasztás közötti korreláció 
bizony ítékát adott esetben előzetesen be kell nyújtani a felelős hatósághoz.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/348 2021.11.26.  
Az 1B. szint esetében:
A külső feltöltésű hibr id elektromos járművek töltéslemerítő üzemállapotbeli üzemany ag-haték onyságának 
gyár tó által megadot t értékét nem kell az A6/1. ábra szer int meghatározni. Az említ ett értéket a 
típusjó váhagyási értékkel megeg yezőnek kell tekint eni, ha a gyár tó által megadott elektromosenergia- 
fogyasztást jóváhagy ási értékk ént fogadták el. Ellenk ező esetben az üzemany ag-haték onyság mér t értékét kell 
a típusjóváha gyási értéknek tekint eni. A bejelentett üzemany ag-haték onyság és az elektromosenergia- 
fogyasztás közötti korreláció bizonyít ékát adott esetben előzetesen be kell nyújtani a felelős hatósághoz.
1.2.3.4. Ha az első vizsgálat után a vonatk ozó A6/2. táblázat 1. sorában szereplő valamenny i kritérium teljesül, akkor 
a gyár tó által megadott valamennyi értéket típusjóváhagyási értékk ént kell elfogad ni. Ha a vonatk ozó 
A6/2. táblázat 1. sorában szereplő kritériumok közül akár csak egy nem teljesül, akkor ugyanazzal a járművel 
egy második vizsgálatot is végre kell hajtan i.
1.2.3.5. A második vizsgálat után ki kell számítani a két vizsgálat eredmény einek számtani közepét. Ha az eredmény ek 
számtani középér tékei a vonatk ozó A6/2. táblázat 2. sorában szereplő valamenny i kritériumnak megfelel nek, 
akkor a gyár tó által megad ott valamenny i értéket típusjóváhagyási értékk ént kell elfogad ni. Ha a vonatk ozó 
A6/2. táblázat 2. sorában szereplő kritériumok közül akár csak egy nem teljesül, akkor ugyanazzal a járművel 
egy harmadik vizsgálatot is végre kell hajtani.
1.2.3.6. A harmadik vizsgálat után ki kell számítani a három vizsgálat eredmény einek számtani közepét. A vonatk ozó 
A6/2. táblázat 3. sorában szereplő megfel elő kritériumot teljesítő valamenn yi paraméter esetében a gyár tó 
által megadott értéket kell a típusjóváhagyási értéknek tekin teni. A vonatk ozó A6/2. táblázat 3. sorában 
szereplő megfelelő kritériumot nem teljesítő paramét erek esetében az eredmény ek számtani középér tékét kell 
a típusjóváhagyási értéknek tekint eni.
1.2.3.7. Abban az esetben, ha a vonatk ozó A6/2. táblázat kritériumai közül bármelyik nem teljesül az első vagy a 
második vizsgálat után, a gyár tó kérésére és a felelős hatóság hozzájár ulásáv al a gyár tó a típusjóváhagy ási 
vizsgálatok szükséges számának csökkent ése érdeké ben új értékeket is megadhat: a kibocsátás vagy a 
fogyasztás esetében mag asabb, míg az elektromos hatósugár esetében alacsonyabb értékeket .
1.2.3.8. Az elfogad ási értékek meghatározása
1.2.3.8.1. Csak az 1A. szint esetében:
Az 1.2.3.8.2. szakasz követ elmény ei mellett az alábbi dCO2 1, dCO2 2 és dCO2 3 elfogadási értékeket kell 
alkalmazni az A6/2. táblázatbeli vizsgálatok számára vonatk ozó kritériumokkal kapcsolatban:
dCO2 1 = 0,990
dCO2 2 = 0,995
dCO2 3 = 1,000
1.2.3.8.2. Csak az 1A. szint esetében:
Ha külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálata kettő vagy több 
alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusból áll, és a dCO2x értéke 1,0 alatti, akkor a dCO2 x értékét 1,0 értékűre 
kell változtatni.
1.2.3.9. Abban az esetben, ha egy vizsgálati eredmény vagy a vizsgálati eredmény ek középér tékét igazoltan 
típusjó váhagyási értéknek tekintik, akkor az eredmény ül kapott értékr e a további számításokban „a gyár tó 
által megadott értékk ént” kell hivatk ozni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/349  
A6/1. táblázat
A gyár tó által megadott értékekre vonatk ozó szabály ok (teljes ciklusér tékek) (a)(adott esetben) 
Erőátvitel i rendszerCsak az 1A. 
szint:
MCO2 (b)
(g/km)1A. szint:
FC
(kg/100 km)1B. szint:
FE (km/l vagy  
km/kg)Elektromosenergia- 
fogyasztás (c)
(Wh/km)Teljesen 
elektromos 
hatósugár / 
tisztán 
elektromos 
hatósugár (c)
(km)
A B6. melléklet szer int 
vizsgált járművek 
(tisztán belső égésű 
motorra l rendelkező 
járművek)MCO2
A 
B7. melléklet 
3. szakaszaFC
A 
B7. melléklet 
1.4. szakaszaFE
A 
B7. melléklet 
1.4. szakasza– –
NOVC-FCHV –FC CS
A 
B8. melléklet 
4.2.1.2.1. sza-
kasza
.FECS
A 
B8. melléklet 
4.2.1.2.1. sza-
kasza– –
OVC-FCHVCD – FC ,CD Nem 
alkalmazandóEC AC,CD AER (teljesen 
elektromos 
hatósugár)
CS – FC CS Nem 
alkalmazandó– –
NOVC-HEVMCO2,CS
A B8. 
melléklet 
4.1.1. 
szakasza–FECS
A 
B8. melléklet 
4.1.1.1. sza-
kasza– –
OVC-HEVCDMCO2,CD
A B8. 
melléklet 
4.1.2. 
szakasza–FECD
A B8. 
melléklet 
4.6.1. 
szakaszaAz 1A. szint esetében: 
EC AC,CD
A B8. melléklet 4.3.1. 
szakasza
Az 1B. szint esetében: 
EC
A B8. melléklet 4.6.2. 
szakasza.AER (teljesen 
elektromos 
hatósugár)
A B8. melléklet 
4.4.1.1. sza-
kasza.
CSMCO2,CS
A B8. 
melléklet 
4.1.1. 
szakasza–FECS
A 
B8. melléklet 
4.1.1.1. sza-
kasza– –
Tisztán elektromos 
járművek– – –EC WLTC
A B8. melléklet 
4.3.4.2. szakaszaPER WLTC
A B8. melléklet 
4.4.2. szakasza
(a)A gyár tó által megadott érték az az érték, amelyre – adott esetben – a szükséges korrekciókat alkalmazzák .
(b)2 tizedesjegyre kerekít és ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int.
(c)1 tizedesjegyre kerekít és ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/350 2021.11.26.  
A6/1. ábra
AZ 1. TÍPUSÚ VIZSGÁL ATOK FOL YAMA TÁBRÁJA
A6/2. táblázat
A vizsgálato k számára vonatk ozó feltételek 
Tisztán belső égésű motorra l felszerelt járművek, NOVC-HEV (nem külső feltölt ésű hibr id elektromos) 
járművek és OVC-HEV (külső feltöltésű hibr id elektromos) járművek 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálata 
esetén. 
Vizsgálat Bírálati paraméter Kritikus kibocsátásAz 1A. szint esetében: 
MCO2Az 1B. szint esetében: 
FE
1. sor Első vizsgálat Első vizsgálati 
eredmény ek≤ Előírás szer inti 
határér ték × 0,9≤ Gyár tó által 
megadott érték × 
dCO2 1(b)≥ Gyár tó által 
megadott érték × 1,0
2. sor Második 
vizsgálatAz első és a második 
vizsgálat 
eredmény ének 
számtani közepe≤ Előírás szer inti 
határér ték × 1,0 (a)≤ Gyár tó által 
megadott érték × 
dCO2 2(b)≥ Gyár tó által 
megadott érték × 1,0
3. sor Harmadik 
vizsgálatA három vizsgálati 
eredmény számtani 
közepe≤ Előírás szer inti 
határér ték × 1,0 (a)≤ Gyár tó által 
megadott érték × 
dCO2 3(b)≥ Gyár tó által 
megadott érték × 1,0)
(a)Valamennyi vizsgálati eredményn ek meg kell felelnie az előírás szer inti határér téknek.
(b)A dCO2 1, dCO2 2 és dCO2 3 értékét e melléklet 1.2.3.8. szakasza szer int kell meghatározni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/351  
OVC-HEV (külső feltölt ésű hibr id elektromos) járművek 1. típusú töltéslem erítési vizsgálata esetén
Vizsgálat Bírálati paraméter Kritikus kibocsátásAz 1A. szint 
esetében: MCO2, 
CDAz 1B. szint 
esetében:
ECAz 1A. szint 
esetében: AER 
(teljesen 
elektromos 
hatósugár)
1. sor Első 
vizsgálatElső vizsgálati 
eredmény ek≤ Előírás szer inti 
határér ték × 0,9(a)≤ Gyár tó által 
megadott 
érték × 
dCO2 1(c)≤ Gyár tó által 
megadott 
érték × 1,0≥ Gyár tó által 
megadott érték 
× 1,0
2. sor Második 
vizsgálatAz első és a második 
vizsgálat 
eredmény ének 
számtani közepe≤ Előírás szer inti 
határér ték × 1,0(b)≤ Gyár tó által 
megadott 
érték × 
dCO2 2(c)≤ Gyár tó által 
megadott 
érték × 1,0≥ Gyár tó által 
megadott érték 
× 1,0
3. sor Harmadik 
vizsgálatA három vizsgálati 
eredmény számtani 
közepe≤ Előírás szer inti 
határér ték × 1,0(b)≤ Gyár tó által 
megadott 
érték × 
dCO2 3(c)≤ Gyár tó által 
megadott 
érték × 1,0≥ Gyár tó által 
megadott érték 
× 1,0
(a)Külső feltöltésű hibr id elektromos járművek 1. típusú töltéslemerítési vizsgálata esetén csak akkor kell a „0,9” értéket „1,0” értékre 
változtatni, ha a töltéslemerít ési vizsgálat kettő vagy kettőnél több alkalmazandó WLTC ciklust tartalmaz.
(b)Valamennyi vizsgálati eredményn ek meg kell felelnie az előírás szer inti határér téknek.
(c)A dCO2 1, dCO2 2 és dCO2 3 értékét e melléklet 1.2.3.8. szakasza szer int kell meghatározni.
Tisztán elektromos járművek esetében
Vizsgálat Bírálati paraméterElektromosenergia- 
fogyasztásPER (tisztán elektromos 
hatósugár)
1. sor Első vizsgálat Első vizsgálati eredmény ek ≤ Gyár tó által megadott 
érték × 1,0≥ Gyár tó által megadott 
érték × 1,0
2. sor Második vizsgálat Az első és a második 
vizsgálat eredmény ének 
számtani közepe≤ Gyár tó által megadott 
érték × 1,0≥ Gyár tó által megadott 
érték × 1,0
3. sor Harmadik 
vizsgálatA három vizsgálati 
eredmény számtani közepe≤ Gyár tó által megadott 
érték × 1,0≥ Gyár tó által megadott 
érték × 1,0
Csak az 1A. szint esetében:
OVC-FCHV (külső feltölt ésű üzemanya gcellás hibr id) járművek 1. típusú töltésle merítési vizsgálata esetén
Vizsgálat Bírálati paraméter FC,CD EC AC,CDAER (teljesen 
elektromos hatósugár)
1. sor Első vizsgálat Első vizsgálati 
eredmény ek≤ Gyár tó által 
megadott érték × 
1,0≤ Gyár tó által 
megadott érték × 
1,0≥ Gyár tó által 
megadott érték × 1,0
2. sor Második 
vizsgálatAz első és a második 
vizsgálat 
eredmény ének 
számtani közepe≤ Gyár tó által 
megadott érték × 
1,0≤ Gyár tó által 
megadott érték × 
1,0≥ Gyár tó által 
megadott érték × 1,0
3. sor Harmadik 
vizsgálatA három vizsgálati 
eredmény számtani 
közepe≤ Gyár tó által 
megadott érték × 
1,0≤ Gyár tó által 
megadott érték × 
1,0≥ Gyár tó által 
megadott érték × 1,0
A töltésfen ntar tó (CS) üzemállapotban lévő NOVC-FC HV (nem külső feltölt ésű üzemanyagcellás hibr id) 
járművek és OVC-FCHV (külső feltöltésű üzemanyagcellás hibr id) járművek esetében (adott esetben)
Vizsgálat Bírálati paraméterAz 1A. szint esetében: 
FC CSAz 1B. szint esetében: FECS
1. sor Első vizsgálat Első vizsgálati eredmény ek ≤ Gyár tó által megadott 
érték × 1,0≥ Gyár tó által megadott 
érték × 1,0HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/352 2021.11.26.  
2. sor Második vizsgálat Az első és a második 
vizsgálat eredmény ének 
számtani közepe≤ Gyár tó által megadott 
érték × 1,0≥ Gyár tó által megadott 
érték × 1,0
3. sor Harmadik 
vizsgálatA három vizsgálati 
eredmény számtani közepe≤ Gyár tó által megadott 
érték × 1,0≥ Gyár tó által megadott 
érték × 1,0
1.2.4. A szakaszspecifikus értékek meghatározása
1.2.4.1. A szakaszspecifikus CO2-értékek
1.2.4.1.1. Miután a gyár tó által a teljes ciklusra megadott CO2-tömegkibocsátás értéke elfogad ásra került, a gyár tó által 
megad ott érték és a vizsgálati eredmény ek közötti eltér és kompen zálása érdekében a vizsgálati eredmény ek 
szakaszspecifikus értékeinek g/km mér tékegységben kifejezett számtani közepét meg kell szorozni a CO2_AF 
módosító tényezővel. Ezt a korrigált értéket kell a CO2 típusjó váhagyási értékének venni.
CO2 AF¼Declaredvalue
Phasecombinedvalue
ahol:
Phasecombinedvalue ¼ðCO2 aveL×D LÞþðCO2 aveM×D MÞþðCO2 aveH×D HÞþðCO2 aveexH×D exHÞ
DLþD MþD HþD exH
ahol:
CO2 aveLaz eredmény ül kapott CO 2-tömegkibocsátás számtani középér téke az L szakaszhoz tartozó 
vizsgálati eredmény (ek) esetében (g/km);
CO2 aveMaz eredmény ül kapott CO 2-tömegkibocsátás számtani középér téke az M szakaszhoz tartozó 
vizsgálati eredmény (ek) esetében (g/km);
CO2 ave Haz eredményül kapott CO 2-tömegkibocsátás számtani középér téke a H szakaszhoz tartozó 
vizsgálati eredmény (ek) esetében (g/km);
CO2 ave exHaz eredmén yül kapott CO 2-tömegkibocsátás számtani középér téke az exH szakaszhoz 
tartozó vizsgálati eredmény(ek)eset ében (g/km);
DL az L szakaszhoz tartozó elméleti távolság (km);
DM az M szakaszhoz tartozó elméleti távolság (km);
DH a H szakaszhoz tartozó elméleti távolság (km);
DexH az exH szakaszhoz tartozó elméleti távolság (km).
1.2.4.1.2. Ha a gyár tó által a teljes ciklusra megadott CO 2-tömegkibocsátás értéke nem került elfogad ásra, akkor a 
típusjó váhagyási, szakaszspecifi kus CO 2-tömegkibocsátás értékét az adott szakaszra vonatk ozó valamenny i 
vizsgálati eredmény számtani középér tékeként kell kiszámítani.
1.2.4.2. A szakaszspecifikus üzemany ag-fogyasztási értékek
Az üzemany ag-fogyasztási értéket az e melléklet 1.2.4.1. szakaszában megadott egyenletekk el meghatározott 
szakaszspecifikus CO2-tömegkibocsátás és a kibocsátások számtani közepe alapján kell kiszámítani.
2. 1. típusú vizsgálat
2.1. Áttekint és
2.1.1. Az 1. típusú vizsgálat a fékpad előkészít ése, az üzemany ag-felt öltés, a kondicionálás és a vizsgálat előír t 
sorozatát foglalja magában.
2.1.2. Az 1. típusú vizsgálat az interpolációs járműcsaládra vonatk ozó alkalmazandó WLTC ciklusnak a görgős 
fékpadon a járművel történő végrehajtásából áll. A hígít ott kipuf ogóg áz-kibocsátások arány os részét későbbi 
elemzés céljából állandó térfogat ú mintavevő rendszer rel folyamat osan gyűjten i kell.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/353  
2.1.3. A hátt ér-koncentrációkat minden olyan vegyület esetében mér ni kell, amely esetében hígított tömegkibocsá tás 
mérésére kerül sor. A kipuf ogógáz-kibocsátás vizsgálata esetében ez a hígító levegőből történő mintavét elt és 
annak elemzését jelenti.
2.1.3.1. A hátt ér-részecsket ömeg mérése
2.1.3.1.1. Ha a gyár tó kéri a hígít ó levegő vagy a hígít óalagút hátt érrészecske-t ömeg ének a kibocsátásmérések közüli 
kivét elét, akkor ezeket a hátt érkoncentráció-szinte ket az e melléklet 2.1.3.1.1.1–2.1.3.1.1.3. szakaszában 
felsorolt eljárások szer int kell meghatározni.
2.1.3.1.1.1. A hátt ér-koncentráció korrekciójának legnagy obb megen gedett értéke a szűrőn a vizsgálati áramlási 
sebességnél jelentk ező 1 mg/km értékk el egyenér tékű tömeg.
2.1.3.1.1.2. Ha a hátté r-koncentráció túllépi ezt a szinte t, akkor az alapér telme zett 1 mg/km értéket le kell vonni.
2.1.3.1.1.3. Ha a háttér -koncentráció hozzájár ulásának kivonása negatív eredményt ad, akkor a háttérszint et nullának kell 
tekinteni.
2.1.3.1.2. A hígító levegő háttér részecsk etömeg-szintjét a szűr t hígító levegőnek a részecsk e-háttérszűrőn történő 
átvezet ésével kell meghatározni. Ezt egy közvetlenül a hígít ólevegő-szűrők után lévő pontban kell vételezni. A 
μg/m3 mér tékegységgel megadott hátté rkoncentráció-szintek et legalább 14 mérés göngy ölített számtani 
közepek ént kell meghatározni, hete nte legalább egy mérés mellett.
2.1.3.1.3. A hígít óalagút hátt érrészecsket ömeg-szintjét a szűr t hígít ó levegőnek a részecske-hátt érszűrőn történő 
átvezet ésével kell meghatározni. Ennek ugyanar ról a pontról kell szár maznia, mint a részecskemintának. Ha a 
vizsgálat során másodlagos hígításra is sor kerül, akkor a másodlagos hígítórendszer nek aktívnak kell lennie a 
hátt érkoncentráció-mérés céljából. A vizsgálat napján csak egy mérés végezhető, vagy a vizsgálat előtt, vagy 
utána.
2.1.3.2. A hátt ér-részecskesz ám meghatározása (ha a részecske számmérés elő van írva)
2.1.3.2.1. Ha a gyár tó háttérk oncentráció-k orrekciót kér, akkor ezeket a háttérk oncentráció-szint eket az alábbiak szer int 
kell meghatározni:
2.1.3.2.1.1. A háttér -koncentráció értéke kiszámíthat ó vagy mérhető. A legnagy obb megeng edett hátt érkoncentráció- 
korrekció a részecske szám-mérőrendszer szivárgásának legnagy obb megeng edett szivárgási mér tékével 
(0,5 részecske/ cm3) arány os, a részecskek oncentráció-csökkenési tényező (PCRF) és az állandó térfogat ú 
minta vétel (CVS) tényleg es vizsgálat során alkalmazott áramlása alapján arány osítva.
2.1.3.2.1.2. A felelős hatóság vagy a gyár tó is kérheti, hogy a számított értékek helyett a ténylegesen mér t hátté r- 
koncentráció kerüljön alkalmazásra.
2.1.3.2.1.3. Ha a háttér -koncentráció hozzájár ulásának kivonása negatív eredményt ad, akkor az eredményül kapott 
részecsk eszámot nullának kell tekint eni.
2.1.3.2.2. A hígító levegő hátt érrészecskes zám-szintjét a szűr t hígít ó levegőből történő minta vétellel kell meghatározni. 
A mintavét elt olyan pontban kell elvége zni, amely közvetlenül az után találhat ó, ahol a szűr t hígít ó levegő 
belép a részecske kibocsátás-mérő rendszerbe. A részecsk e/cm3 mér tékegységgel megadott hátt érkoncentráció- 
szint eket legalább 14 mérés számtani mozgóátlag aként kell meghatározni, hetente lega lább egy mérés mellett.
2.1.3.2.3. A hígít óalagút hátté rrészecsk eszám-szintjét a szűr t hígít ó levegőből történő mintavét ellel kell meghatározni. 
Ennek ugyanar ról a pontról kell szár maznia, mint a részecsk emintának. Ha a vizsgálat során másodlagos 
hígításra is sor kerül, akkor a másodlagos hígít órendszer nek aktívnak kell lennie a hátté rkoncentráció-mérés 
céljából. A vizsgálat napján csak egy mérés vége zhető, vagy a vizsgálat előtt, vagy utána, a tényleges részecske ­
koncentráció-csökkenési tényező és az állandó térfogatú mintavét el vizsgálat során alkalmazott áramlása 
segítség ével.
2.2. A vizsgálati helyiség általános felszereltsége
2.2.1. Mérendő paramét erekHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/354 2021.11.26.  
2.2.1.1. Az alábbi hőmérsékletek et ±1,5 °C pont ossággal kell mér ni:
a)a vizsgálati helyiség környezeti levegője;
b)a hígító- és minta vevő rendszer hőmérséklet e a kibocsátásmérési rendszerekre vonatk ozóan a B5. 
mellékletben meghatározottak szer int.
2.2.1.2. A légk öri nyomásnak ±0,1 kPa pontosságg al kell mérhetőnek lennie.
2.2.1.3. A H fajlagos páratar talomnak ±1 g H2O/kg száraz levegő pont ossággal kell mérhetőnek lennie.
2.2.2. Vizsgálati cella és kondicionálási terület
2.2.2.1. Vizsgálati cella
2.2.2.1.1. A vizsgálati cella előír t beállítási hőmérséklete 23 °C. A ténylege s érték tűrésének ±5 °C-on belül kell lennie A 
levegő hőmérsékletét és páratar talmát a vizsgálati cella hűtőventilát orának kimenetén él legalább 0,1 Hz 
gyak oriságg al kell mér ni. A vizsgálat kezdetére előír t hőmérséklet kérdéséb en lásd e melléklet 2.8.1. szakaszát.
2.2.2.1.2. A vizsgálati helyiség levegőjének, illetve a motor által beszívott levegő fajlagos páratar talmának (H) teljesítenie 
kell az alábbi feltét elt:
5,5≤H≤12,2 (g H2O/kg száraz levegő)
2.2.2.1.3. A páratar talmat folyamatosan, legalább 0,1 Hz gyak oriságg al kell mér ni.
2.2.2.2. Kondicionálási terület
A vizsgálati cella beállít ott hőmérsékleténe k 23 °C értékűnek kell lennie, míg a tényleges érték 5 perces 
számtani mozg óátlagának ±3 °C tűrésen belül kell lennie, és nem mutathat sziszte matikus eltér ést a beállít ott 
értéktől. A hőmérsékletet folyamat osan, legalább 0,033 Hz gyak oriságg al kell mér ni (30 másodpercenként).
2.3. A vizsgálati jármű
2.3.1. Általános rendelk ezések
A vizsgálati jármű valamennyi alkotóelemének meg kell felelnie a sorozatgyár tású járművekének, vagy ha a 
jármű eltér a sorozatgyár tású járműtől (például a legrosszabb eset vizsgálata esetében), teljes körű leírást kell 
készíteni róla. A vizsgálati jármű kiválasztása során a gyár tónak és a felelős hatóságnak meg kell egyeznie 
abban, hogy melyik járműtípus reprezentatív az interpoláci ós járműcsaládra vonatk ozóan.
Abban az esetben, ha az interpoláci ós családba tartozó járművek olyan, egymástól eltérő kibocsátáscsökkentő 
rendszerekke l vannak felszerelve, amelyek hatással lehetnek a kibocsátási viselk edésre, akkor a gyár tónak vagy 
bizony ítania kell a felelős hatós ág számára, hogy a kiválasztott vizsgálati jármű(vek) és annak (azoknak) az 1. 
típusú vizsgálat szer inti eredmény ei az interpoláció s család szem pontjából reprezentatívak, vagy a kibocsátás ­
csökke ntő rendszereikben eltér ő, egy vagy több egyedi jármű vizsgálatáv al igazolnia kell, hogy az interpolációs 
családon belül teljesülnek a kritikus kibocsátásokra vonatk ozó követ elmény ek.
A kibocsátásmérés során a H vizsgálati járművel megállapított kigur ulási menetellenáll ást kell alkalmazni. 
Kigur ulási menetellenállási mátr ix szer inti járműcsalád esetében a kibocsátásmérés során a HM járműre 
vonatk ozóan a B4. melléklet 5.1. szakasza szer int számított kigur ulási menet ellenállást kell alkalmazni.
Ha a gyár tó kérésére az interpoláci ós eljárás kerül alkalmazásra (lásd a B7. melléklet 3.2.3.2. szakaszát), akkor 
további kibocsátásmérést kell végezni az L vizsgálati járművel megállapít ott kigur ulási menetellenáll ással. A H 
és az L járműre vonatk ozó vizsgálatokat ugyanazzal a vizsgálati járművel kell elvégezni, az interpoláci ós 
járműcsaládon belüli legkisebb n/v hányados alkalmazásával (±1,5 százalék tűrés figyelembevét ele mellett). 
Kigur ulási menete llenállási mátr ix szer inti járműcsalád esetében további kibocsátásmérést kell végez ni az 
LM járműre vonatk ozóan, a B4. melléklet 5.1. szakasza szer int számított kigur ulási menetellenállással.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/355  
A kigur ulási menetellenállási együtthatók, valamint az L és H vizsgálati jármű vizsgálati tömeg ei különböző 
kigur ulási menet ellenállási mátr ix szer inti járműcsaládokból is szár mazhatnak. Az említ ett adatok különböző 
kigur ulási menetellenáll ási járműcsaládokból is szár mazhatnak, amennyiben az ezen kigur ulási 
menet ellenállási járműcsaládok közötti különbsége t a felelős hatóság igazolta és elfogadta, és e különbség a 
B4. melléklet 6.8. szakaszának alkalmazásából, illetve a különböző gumiabroncs-kat egór iákba tartozó 
gumiabroncsok használatából adódik , és eközben az e melléklet 2.3.2. szakaszában foglalt követelmén yek 
teljesülnek.
2.3.2. CO2 interpol ációs tartomán y
2.3.2.1. Az interpoláci ós módszer t csak akkor kell alkalmazni, ha az alkalmazandó ciklus során a B7. melléklet A7/ 
1. táblázatának 9. lépéséből szár mazó, az L és a H vizsgálati jármű közötti CO 2-különbség az 5 g/km 
minimális érték és az e melléklet 2.3.2.2. szakaszában meghatározott maximális érték között van.
2.3.2.2. Az alkalmazandó ciklus során a B7. melléklet A7/1. táblázatának 9. lépéséből szár mazó, az L és a H vizsgálati 
jármű közötti megeng edett maximális CO2-kibocsátási különbség a H jármű CO 2-kibocsátásának 20 százaléka 
plusz 5 g/km, de legaláb b 15 g/km és legfe ljebb 30 g/km lehet. Lásd az A6/2. ábrát.
A6/2. ábra
Tisztán belső égésű mot orral felszerelt járműv ek inter polációs tartomán ya
Ez a korlátozás nem vonatk ozik a kigur ulási menetellenállási mátr ix szer inti járműcsalád alkalmazása 
esetében, vagy abban az esetben, ha az L és H járművek kigur ulási menet ellenállásának kiszámítása az 
alapér telmezett kigur ulási menet ellenálláson alapul.
2.3.2.2.1. Az e melléklet 2.3.2.2. szakaszában meghatározott megeng edett interpolációs tartomán y 10 g/km CO 2-vel 
megnö velhető (lásd az A6/3. ábrát), ha az adott M járművet az érintett járműcsaládon belül vizsgálják, és 
teljesülnek az e melléklet 2.3.2.4. szakasza szer inti feltételek. Ez a szintnöv elés egy interpolációs családon 
belül csak egyszer megeng edett.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/356 2021.11.26.  
A6/3. ábra
Tiszt án belső égésű motorr al felszerelt járműv ek inter polációs tartománya M jármű esetében
2.3.2.3. A gyár tó kérésére és a felelős hatósá g jóváhagyásá val az egy adott járműcsaládon belüli egyes járműér tékekre 
alkalmazott interpolációs módszer kiterjeszthető, ha adott jármű legnagy obb extrapolációja (a B7. melléklet 
A7/1. táblázatának 10. lépése) legfe ljebb 3 g/km-rel haladja meg a H jármű CO 2-kibocsátását (a B7. melléklet 
A7/1. táblázatának 9. lépése), és/vagy legfeljebb 3 g/km-rel van az L jármű CO2-kibocsátása alatt (a B7. 
melléklet A7/1. táblázatának 9. lépése). Ez az extrapoláció csak a 2.3.2.2. szakaszban meghatározott 
interpolációs tartomán y abszolút határér tékein belül érvény es.
Az extrapoláció nem megeng edett a kigur ulási menet ellenállási mátr ix szer inti járműcsalád alkalmazásak or, 
vagy akkor, ha az L és a H jármű kigur ulási menetellenáll ásának kiszámítása az alapér telme zett kigur ulási 
menet ellenálláson alapul.
2.3.2.4. M jármű
Az M jármű az interpoláció s járműcsaládon belül az L és a H jármű között elhelyezk edő olyan jármű, melynek 
ciklus-energiaigé nye a lehető legk özelebb van az L és a H jármű átlag értékéhez.
Az M jármű kiválasztására a következő korlátozások vonatk oznak (lásd az A6/4. ábrát): sem a H és az M jármű 
CO2-kibocsátási értékei közötti különbség, sem az M és az L jármű CO2-kibocsátási értékei közötti különbség 
nem haladhatja meg az e melléklet 2.3.2.2. szakasza szer inti megeng edett CO2-tartomán yt. A meghatározott 
kigur ulási menet ellenállási együtthatóka t és a meghatározott vizsgálati tömeg et fel kell jegyezni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/357  
A6/4. ábra
Az M jármű kiválasztá sára vonatk ozó korlátozá sok
Az 1A. szint esetében
Az M járműre vonatk ozó, korrigált mér t és átlagos CO2-tömegkibocsátás (M CO2,c,6,M ) linear itását – a B7. 
melléklet A7/1. táblázatának 6. lépése szer int – az alkalmazandó ciklusban az L és H járművek közötti 
lineár isan interpolált CO 2-tömegkibocsátás alapján kell ellenőr izni az H jármű korrigált mér t és átlagos CO 2- 
töme gkibocsátásának (M CO2,c,6,H ) és az L jármű korrigált mér t és átlagos CO 2-tömegkibocsátásának (M CO2,c,6,L ) 
felhasználásával – a B7. melléklet A7/1. táblázatának 6. lépése szer int – a lineár is CO 2-tömegkibocsátás- 
interpolációhoz.
Az 1B. szint esetében
A vizsgálatok további átlagolása szükséges a 4a. lépés szer inti kimeneti CO 2-adat felhasználásával (az A7/1. 
táblázatban nem szerepel). Az M járműre vonatk ozó, korrigált mér t és átlagos CO 2-tömeg kibocsátás (M CO2, 
c,4a,M ) linear itását – a B7. melléklet A7/1. táblázatának 4a. lépése szer int – az alkalmazandó ciklusban az L és 
H járművek közötti lineár isan interpolált CO 2-tömegkibocsátás alapján kell ellenőr izni a H jármű korrigált 
mér t és átlagos CO 2-tömegkibocsátásának (M CO2,c,4a,H ) és az L jármű korrigált mér t és átlagos CO 2-tömegkibo ­
csátásának (M CO2,c,4a,L ) felhasználásá val – a B7. melléklet A7/1. táblázatának 4a. lépése szer int – a lineár is CO2- 
töme gkibocsátás-interpol ációhoz.
Az 1A. szint és 1B. szint esetében
Az M járműre vonatk ozó linear itási kritériumot (lásd az A6/5. ábrát) teljesítettnek kell tekint eni, ha az M 
járműnek a vonatk ozó WLTC keretében mér t CO 2-tömegkibocsátása mínusz az interpoláci óval kapott CO2- 
töme gkibocsátás kevesebb , mint 2 g/km vagy az interpolált érték 3 %-a (a kettő közül az alacsonyabb értéket 
kell figyelem be venni), de legalább 1 g/km.
A6/5. ábra
Az M jármű linear itási kritér iuma
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/358 2021.11.26.  
Ha a linear itási kritérium teljesül, akkor az egyes járművek CO 2-értékeit az L és a H jármű között interpolálni 
kell.
Ha a linear itási kritérium nem teljesül, az interpoláci ós családot két alcsaládra – a ciklus-energiaigén y alapján 
az L és M járművek közötti járművek , valamint a ciklus-energiaigén y alapján az M és H járművek közötti 
járművek alcsaládjára – kell felosztani. Ilyen esetben az M jármű végleges CO 2-tömeg kibocsátását az L vagy a 
H jármű esetében alkalmazott eljárással összhangban kell meghatározni. Lásd a B7. melléklet A7/1. 
táblázatának 9. lépését.
Az L és az M jármű közötti ciklus-energiaigé nnyel rendelkező járművek esetében a H járműnek az egyes 
értékek tekintet ében az interpoláci ós módszer alkalmazásához szükséges valamenny i paramét erét az M jármű 
megf elelő paraméte rével kell helyett esíteni.
Az M és az H jármű közötti ciklus-energiaigén nyel rendelk ező járművek esetében az L járműnek az egyes 
értékek tekintet ében az interpoláci ós módszer alkalmazásához szükséges valamenny i paramét erét az M jármű 
megf elelő paraméte rével kell helyett esíteni.
2.3.3. Bejáratás
A járművet jó műszaki állapotban kell vizsgálatra bocsátani. A vizsgálat előtt a járművet 3 000 és 15 000 km 
közötti futáste ljesítménny el be kell járatni. A motornak , a sebességváltónak és a járműnek a gyár tói 
ajánlásoknak megf elelő bejárat ott állapotban kell lennie.
2.4. Beállítások
2.4.1. A fékpad beállítását és hitelesít ését a B4. melléklet szer int kell elvége zni.
2.4.2. Üzemelt etés a fékpadon
2.4.2.1. A fékpad üzemelt etése közben valamenny i kiegés zítő berendezést le kell kapcsolni vagy le kell tiltani, kivéve, 
ha azok üzemeltet ését jogszabály írja elő (pl. nappali menetjelző lámpák).
2.4.2.1.1. Csak az 1A. szint esetében:
Ha a jármű rendelkezik szabadonfutási funkcióval, ezt a funkciót vagy kapcsolóv al, vagy a jármű fékpad 
üzemmódjában kell kikapcsolni a görgős fékpadon végzett vizsgálat során – azon vizsgálatok kivét elével, 
amelyek esetében a szabadonfutási funkciót kifejezetten előír ja a vizsgálati eljárás.
2.4.2.2. Ha a jármű rendelk ezik fékpad üzemmóddal, akkor azt a járműgyár tó utasításainak megfelelően aktiválni kell 
(például a kormányk eréken található nyomógombok adott sorrendben történő leny omásá val, a gyár tó jármű- 
diagnosztikai berendezésével vagy egy biztosít ék eltávolításá val).
Az 1A. szint esetében
A gyár tó köteless ége a felelős hatóság számára átadni a letilt ott berendezések és/vagy funkciók felsorolását, 
valamint a letiltás indoklását. A fékpad üzemmódot a felelős hatóságnak jóvá kell hagynia, és a fékpad 
üzemmód alkalmazását dokumentálni kell.
Az 1B. szint esetében
A gyár tó kötelessé ge a felelős hatóság számára átadni a letiltott berendezések listáját, valamint a letiltás 
indoklását. A fékpad üzemmódot a felelős hatóságnak jóvá kell hagynia, és a fékpad üzemmód alkalmazását 
dokumentálni kell.
2.4.2.3. Az 1A. szint esetében
A jármű fékpad üzemmódja nem aktiválhatja, modulálhatja, késleltetheti, illetve nem tilthatja le semmily en 
olyan részegység műk ödését (kivéve a szabadonfutás funkciót), amely a kibocsátásokat és az üzemany ag- 
fogyasztást a vizsgálati feltét elek között befolyásolja. Minden olyan berendezést, amely befolyásolja a görgős 
fékpadon történő üzemeltet ést, úgy kell beállítani, hogy megfel elően műk ödjön.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/359  
Az 1B. szint esetében
A jármű fékpad üzemmódja nem aktiválhatja, modulálhatja, késleltetheti, illetve nem tilthatja le semmily en 
olyan részegység műk ödését, amely a kibocsátásokat és az üzemany ag-fogyasztást a vizsgálati feltét elek 
között befolyásolja. Minden olyan berendezést, amely befolyásolja a görgős fékpadon történő üzemeltet ést, 
úgy kell beállítani, hogy megfelelően műk ödjön.
2.4.2.4. A fékpad típusának hozzárendelése a vizsgálati járműhöz
2.4.2.4.1. Ha a vizsgálati jármű két hajtott tengelly el rendelk ezik , és az alkalmazandó ciklusban a WLTP feltét elek mellett 
részben vagy folyamat osan a két tengely meghajtásá val vagy azok on energia visszany erésével üzemel, akkor a 
járművet a B5. melléklet 2.2. és 2.3. szakasza szer inti előírásoknak megf elelő négyke rék-meghaj tású 
üzemmódban műk ödő fékpadon kell vizsgálni.
2.4.2.4.2. Ha a vizsgálati jármű csak egy hajtott tengelly el kerül vizsgálatra, akkor a vizsgálati járművet a B5. melléklet 
2.2. szakasza szer inti előírásoknak megfelel ő kétk erék -meghaj tású üzemmódban műk ödő fékpadon kell 
vizsgálni.
A gyár tó kérésére és a jóváhagy ó hatóság beleegy ezésével az egy hajtott tengelly el rendelk ező jármű 
négyke rék-meghaj tású üzemmódban műk ödő négykerék -meghajtású fékpadon is vizsgálhat ó.
2.4.2.4.3. Ha a vizsgálati járművet a járművezető által választhat ó olyan kijelölt üzemmódokban üzemelt etik két hajtott 
tengelly el, amelyek et nem szokásos napi műk ödésre terveztek, hanem csak olyan különleges korlátozott 
célokra, mint a „hegymeneti üzemmód” vagy „karbantar tási üzemmód”, vagy ha a két hajtott tengelyű 
üzemmódot csak terepen való használat során aktiválják , akkor a járművet a B5. melléklet 2.2. szakasza 
szer inti előírásoknak megf elelő kétkerék -meghajtású üzemmódban műk ödő fékpadon kell vizsgálni.
A gyár tó kérésére és a jóváhagy ó hatóság beleegy ezésével a jármű négyke rék-meghaj tású üzemmódban 
műk ödő négykerék -meghaj tású fékpadon is vizsgálható.
2.4.2.4.4. Ha a vizsgálati járművet kétk erék -meghaj tású üzemmódban műk ödő négyker ék-meghaj tású fékpadon 
vizsgálják, a nem hajtott teng elye n lévő kerek ek foroghatnak a vizsgálat során, feltéve, hogy a jármű 
fékpadüzemmódja és a jármű kigur ulási üzemmódja támogatja az ilyen műk ödte tést.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/360 2021.11.26.  
A6/5a. ábra
Lehetséges vizsgálati konfigurációk kétkerék- és négykeré k-meghajtású fékpadok on
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/361  
2.4.2.5. Az egyenér tékűsé g igazolása egy kétk erék - és egy négyke rék-meghaj tású üzemmódban műk ödő fékpad között
2.4.2.5.1. A gyár tó kérésére és a jóváhagy ó hatóság beleegyezésével a négyke rék-meghaj tású üzemmódban műk ödő 
fékpadon vizsgálandó jármű alternatí v megoldásk ént kétk erék -meghaj tású üzemmódban műk ödő fékpadon is 
vizsgálhat ó az alábbi feltételek teljesülése esetén:
a)a vizsgálati jármű egy hajtott tengelyűvé van átalakítva;
b)a gyár tó igazolj a a jóváhagy ó hatós ág számára, hogy az átalakított jármű CO2-kibocsátása, üzemany ag- 
fogyasztása és/vagy elektromosenergia-f ogyasztása legalább akkora értékű, mint a nem átalakított jármű 
négyker ék-meghaj tású üzemmódban műk ödő fékpadon végzett vizsgálata esetén;
c)biztosítot t a vizsgálat biztonságos lefolytatása (pl. egy biztosíté k eltávolításá val vagy hajtóteng ely 
szétkapcsolásáv al), és a fékpad üzemmódjá val kapcsolatban eligazításra is sor kerül;
d)az átalakítást csak a görgős fékpadon vizsgált járműre alkalmazzák, a kigur ulási menet ellenállás 
meghatározásának eljárását az átalakítás nélküli vizsgálati járműv ön végzik el.
2.4.2.5.2. Ez az egyenér tékűsé g-igazolás az ugyanazon kigur ulási menetellenáll ási járműcsaládba tartozó valamenny i 
járműre vonatk ozik. A gyár tó kérésére és a jóváhagy ó hatósá g jóváhagyásával ez az egyenér tékűs ég-igazolás 
kiterjeszthető más kigur ulási menet ellenállási járműcsaládokra is, annak bizony ításával, hogy vizsgálati 
járműként a legrosszabb esethez tartozó kigur ulási menetellenállási járműcsaládból választottak járművet.
2.4.2.6. Valamennyi vonatk ozó vizsgálati jegyzők önyvben fel kell tünt etni az arra vonatk ozó információt, hogy a 
járművet kétk erék -meghaj tású vagy négykerék -meghajtású fékpadon vizsgálták -e, és hogy az adott fékpad 
kétkerék -meghajtású vagy négyke rék-meghaj tású üzemmódban műk ödött-e a vizsgálat alatt. Amenny iben a 
járművet kétk erék -meghaj tású üzemmódban műk ödő négyker ék-meghaj tású fékpadon vizsgálták , akkor az 
információknak arra is ki kell terjedniük, hogy a nem hajtott tengelyen forogtak -e a kerekek.
2.4.3. A jármű kipuf ogórend szere nem szivároghat olyan mér tékben, amely valószínűsíthetően csökke ntené az 
összegyűjt ött kipuf ogógáz mennyiség ét.
2.4.4. Az erőátviteli rendszer t és a jármű kezelőszer veit a gyár tó sorozatgyár tású járművekre vonatk ozó előírásainak 
megf elelően kell beállítani.
2.4.5. A gumiabroncsoknak a jármű gyár tója által megadott eredeti gumiabroncs-típusúnak kell lenniük. A 
gumiabroncsny omás maximum 50 százalékkal a B4. melléklet 4.2.2.3. szakaszában meghatározott nyomás 
fölé növelhető. Ugyanazt a gumiabroncsny omást kell alkalmazni a fékpad beállítása és az azt követő 
valamenny i vizsgálat során. Az alkalmazott gumiabroncsny omást fel kell jegyezni.
2.4.6. Referencia-üzemany ag
A vizsgálathoz a B3. mellékletben meghatározottnak megfelel ő referencia-üzeman yagot kell használni.
2.4.7. A vizsgálati jármű előkés zítése
2.4.7.1. A vizsgálat alatt a járműnek megk özelítőleg vízszint esen kell állnia az üzemany ag rendellenes eloszlásának 
elke rülése érdekében.
2.4.7.2. Szükség esetén a gyár tónak biztosítania kell az ahhoz szükséges további szerelvény eket és adapt ereket, hogy a 
járműre szerelt üzemany agtar tály(ok) legalacson yabb pontjáról lehessen üzemany agot leereszte ni és el 
lehessen vége zni a kipuf ogógázokból történő mintavét elt.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/362 2021.11.26.  
2.4.7.3. Olyan vizsgálat során végzett részecsket ömeg-mintav ételnél, amik or a regener áló eszk öz stabilizált terhelési 
állapotban van (azaz a jármű nincs regenerációnak aláv etve), ajánlat os, hogy a jármű a tervszerű regenerációk 
közötti futáste ljesítmény ének több mint 1/3-át megte gye, vagy hogy a periodikusan regeneráló eszk özt ezzel 
egyenér tékű módon terheljék.
2.5. Előzete s vizsgálati ciklusok
Az előzetes vizsgálati ciklusokat a gyár tó kérésére lehet végrehajtan i, az előír t határok on belüli sebességgör be 
menté n.
2.6. A vizsgálati jármű elők ondicionálása
2.6.1. A jármű előkészít ése
2.6.1.1. Az üzemany agtar tály feltöl tése
Az üzemanyagtar tály(oka)t fel kell tölteni az előír t vizsgálati üzemanya ggal. Ha az üzemanyagtar tály(ok)ban 
lévő üzemany ag nem felel meg az e melléklet 2.4.6. szakaszában meghatározott követelmén yeknek, a feltöl tés 
előtt a meg lévő üzemany agot le kell ereszt eni. A párolgási kibocsátást csökkentő rendszer t nem szabad a 
normálistól eltérő módon átöblít eni vagy terhelni.
2.6.1.2. Az újrat ölthető energiatároló rendszer feltölt ése
Az elők ondicionálási vizsgálati ciklus előtt teljesen fel kell tölteni az újratölthet ő energiatároló rendszer t. A 
gyár tó kérésére a feltöltést el lehet hagyni az elők ondicionálás előtt. Az újratölthető energiatároló rendszer t 
nem szabad újra feltölteni a hivatalos vizsgálat előtt.
2.6.1.3. Gumiabroncsn yomás-ér tékek
A meghajt ott kerek ek gumiabroncsainak nyomását e melléklet 2.4.5. szakaszának rendelk ezései szer int kell 
beállítani.
2.6.1.4. Gáz-halmazállapotú üzemany aggal műk ödtethető járművek
Az LPG-vel vagy földgázzal/biometánnal műk ödő szikragyújtású motorral felszerelt, illetve a benzinnel, LPG- 
vel vagy földgázzal/biometánnal is üzemeltethet ő járművek esetében az első gáz-halmazállapotú referencia- 
üzemany aggal és a második gáz-halmazállapotú referencia-üzema nyagg al végzett vizsgálat között a járművet 
a második referencia-üzeman yaggal történő vizsgálat előtt elők ondicionálni kell.
2.6.2. Vizsgálati cella
2.6.2.1. Hőmérséklet
Az elők ondicionálás során a vizsgálati cella hőmérsékletének meg kell egyezni e az 1. típusú vizsgálathoz 
meghatározott hőmérséklettel (lásd e melléklet 2.2.2.1.1. szakaszát).
2.6.2.2. A hátt ér-koncentráció mérése
Olyan vizsgálati létesítményben, ahol a vizsgálat során egy kevés részecské t kibocsátó járművet egy sok 
részecsk ét kibocsátó járművön végzett korábbi vizsgálatból visszamaradó szenny eződés érheti, a mintavevő 
berendezés elők ondicionálása céljából ajánlat os egy 120 km/h sebességű állandósult állapotú, 20 perces 
időtar tamú menetciklust végrehajtani egy kevés részecskét kibocsátó járművel. A mintavevő berendezés 
elők ondicionálása érdekében szükség esetén hosszabb és/vagy nagy obb sebességű menetciklusok is 
megen gedettek. A hígítóalagút hátt érkoncentráció-méréseit (adott esetben) az alagút elők ondicionálása után, 
valamenny i ezt követő járművizsgálat előtt kell elvégezni.
2.6.3. Eljárás
2.6.3.1. A járművet a fékpadra kell vezetni vagy tolni, és az alkalmazandó WLTC ciklusok on végig kell vezetni. A 
vizsgálati járműnek nem kell hidegnek lennie, és a jármű használhat ó a próbapad terhelésének beállítására.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/363  
2.6.3.2. A fékpad terhelését a B4. melléklet 7. és 8. szakasza szer int kell beállítani. Ha a vizsgálathoz kétk erék - 
meghajtás ú üzemmódban műk ödő fékpadot használnak , a kigur ulási menetellenállási beállítást kétk erék - 
meghajtás ú üzemmódban műk ödő fékpadon kell elvége zni, ha pedig a vizsgálathoz négyker ék-meghaj tású 
üzemmódban műk ödő fékpadot használnak , a kigur ulási menetellenállási beállítást négyker ék-meghaj tású 
üzemmódban műk ödő fékpadon kell elvégezni.
2.6.4. A jármű üzemeltet ése
2.6.4.1. Az erőátviteli rendszer indítási folyamatát az erre a célra szolgáló berendezések segítségével, a gyár tói 
utasítások alapján kell végrehajtan i.
Ellent étes rendelkezés hiányában az üzemmódok közötti, nem a jármű által kezd emény ezett átváltás a 
vizsgálat során nem engedély ezett.
2.6.4.1.1. Ha az erőátviteli rendszer indítási folyamata nem sikeres , például a motor nem indul el a várt módon, vagy a 
jármű indítási hibát jelez, akkor a vizsgálat érvényt elen, meg kell isméte lni az elők ondicionálási vizsgálatokat, 
majd új vizsgálati menetet kell végrehajtan i.
2.6.4.1.2. LPG vagy földgáz/biometán használata esetén megen gedhető, hogy a motor benzinüzemben induljon, és egy, a 
vezető által nem módosítható, előre meghatározott időtar tam után automatikusan kapcsoljon át LPG vagy 
földgáz/biometán üzemmódra. Ez az időtar tam legfeljebb 60 másodperc lehet.
A gáz üzemmódban történő műk ödte tés során megen gedhető a benzin kizárólagos vagy a gázzal együtt 
történő használata, amenn yiben a gáz energiafelhas ználása mag asabb, mint az 1. típusú vizsgálat során 
felhasznált összes energiamennyiség 80 százaléka. Ezt a százalék os értéket az e melléklet 3. függ eléké ben 
meghatározott módszer szer int kell kiszámítani.
2.6.4.2. A ciklus az erőátvite li rendszer indítási folyamatáv al kezd ődik.
2.6.4.3. Az elők ondicionálás érdekéb en az alkalmazandó WLTC ciklust kell végrehajtani.
A gyár tó vagy a felelős hatóság kérésére további WLTC ciklus is végrehajthat ó annak érdekében, hogy a jármű 
és vezérlőrendszerei stabilizált állapotba kerüljenek.
Bármilyen további elők ondicionálás alkalmazását valamenny i vonatk ozó vizsgálati jegyzők önyvben 
szerepelt etni kell.
2.6.4.4. Gyorsítások
A járművet a gázpedál szük séges mér tékű mozgatásá val kell üzemelt etni a sebességgörbe pontos követése 
érdek ében.
A járművet finoman, a reprezentatív sebességváltási sebesség eket és eljárásokat betar tva kell üzemeltetni.
Kézi sebességvált ók esetében a gázpedált minden egyes váltás során fel kell engedni, és a váltást a lehető 
legrö videbb időn belül végre kell hajtan i.
Ha a jármű képtelen követni a sebességg örbét, akkor a lehető legnagy obb rendelk ezésre álló teljesítménny el 
kell üzemeltetni mindaddig, míg a jármű sebesség e ismét el nem éri az adott célsebességet.
2.6.4.5. Lassítás
Lassítások közben a járművezetőnek fel kell enge dnie a gázpedált, de a B2. melléklet 3.3. vagy 4. 
f) szakaszában meghatározott pontig nem oldhatja ki manuálisan a teng elykapcsolót.
Ha a jármű a sebességgörbe által előír tnál gyorsabban lassul, akkor a gázpedál műk ödte tésével kell biztosítani 
a sebességgörb e jármű általi pont os követését.
Ha a jármű az előír t lassulás követ éséhez túl lassan lassul, akkor a fék műk ödte tésével kell biztosítani a 
sebességg örbe lehető legpontosabb követésé t.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/364 2021.11.26.  
2.6.4.6. Fékműk ödtet és
A jármű állóhelyzeti/alapjárati szakaszai során a fékeket a hajtott kerek ek elfordulásának megakadály ozásához 
megf elelő erővel kell üzemelt etni.
2.6.5. A sebességvált ó használata
2.6.5.1. Kézi kapcsolású sebességvált ó
2.6.5.1.1. A B2. mellékletben meghatározott, sebességváltásra vonatk ozó előírásokat be kell tartani. A B8. melléklet 
szer int vizsgált járműveket a B8. melléklet 1.5. szakaszában leírtak szer int kell vezetni.
2.6.5.1.2. A fokozatváltást az előír t fokozatváltási ponthoz viszon yítva ±1,0 másodperc pont ossággal kell megke zdeni és 
befejez ni.
2.6.5.1.3. A tengelykapcsolót az előír t tengelykapcsoló-műk ödtet ési ponthoz viszon yítva ±1,0 másodperc pont ossággal 
kell leny omni.
2.6.5.2. Automatikus kapcsolású sebességvált ó
2.6.5.2.1. A kezd eti beállítást követ ően az üzemmódválasztót a vizsgálat alatt semmik or sem szabad műk ödtetni. A 
kezdeti beállítást az első gyorsulás megkezd ése előtt 1 másodperccel el kell végez ni.
2.6.5.2.2. A kézi üzemmóddal rendelk ező autom ata sebességváltó val felszerelt járműveket nem szabad kézi 
üzemmódban vizsgálni.
2.6.6. A járművezető által választhat ó üzemmódok
2.6.6.1. Az elsődleges üzemmóddal felszerelt járműveket ebben az üzemmódban kell vizsgálni. A gyár tó kérésére a 
jármű a járművezető által választhat ó üzemmódban is vizsgálhat ó a CO 2-kibocsátások szem pontjából 
legrosszabb esethez tartozó helyzetben.
A gyár tónak bizony ítékot kell átnyújtania a felelős hatós ág számára arra vonatk ozóan, hogy létezik olyan 
üzemmód, amely megf elel az ezen előírás 3.5.9. szakaszában foglaltaknak. A felelős hatóság beleegyezésével 
megen gedett kizárólag csak az elsődlege s üzemmód használata a kritikus kibocsátások , a CO 2-kibocsátás és 
az üzemany ag-fogyasztás megállapításához.
2.6.6.2. Ha a járműnek nincs elsődleges üzemmódja, mer t két vagy több konfigurálhat ó indítási üzemmóddal 
rendelk ezik , úgy az említ ett konfigurálható indítási üzemmódok közül a szén-dio xid-kibocsátás és az 
üzemany ag-fogyasztás szem pontjából legrosszabb üzemmódot kell vizsgálni, és kizárólag ez használhat ó a 
kritikus kibocsátások, a CO2-kibocsátás és az üzemany ag-fogyasztás megállapításához.
2.6.6.3. Ha a járműnek nincs elsődleges üzemmódja, vagy a kért elsődlege s üzemmódot a felelős hatóság nem fogadja 
el elsődlege s üzemmódként, illetve nincs két vagy több konfigurálhat ó indítási mód, úgy a járművet a kritikus 
kibocsátások, a CO 2-kibocsátás és az üzemany ag-fogyasztás tekintet ében legjobb és legrosszabb esethez 
tartozó üzemmódban kell vizsgálni. A legjobb és a legrosszabb esethez tartozó üzemmódokat – valamenny i 
üzemmódban – a CO2-kibocsátásra és az üzemany ag-fogyasztásra vonatk ozóan benyújt ott bizony ítékok 
alapján kell meghatározni. A CO2-kibocsátásnak és az üzemany ag-fogyasztásnak a két üzemmódbeli 
vizsgálati eredmény ek számtani közepét kell tekint eni. A vizsgálati eredmény eket mindk ét üzemmódra 
vonatk ozóan fel kell jegye zni.
A gyár tó kérésére a jármű a járművezető által választható üzemmódban is vizsgálható a CO 2-kibocsátások 
szem pontjából legrosszabb esethez tartozó helyzetben.
2.6.6.4. A gyár tó által benyújtott és a felelős hatóság által elfogadott műszaki bizony íték alapján, a nagy on különlege s, 
korlátozott célokra szolgáló, járművezető által választható üzemmódokat (például karbantar tási üzemmód, 
kúszó üzemmód) figyelmen kívül lehet hagyni. Az előremenetre szolgáló összes többi üzemmódot 
figyelembe kell venni, és a kritikus kibocsátási határér tékeknek valamenny i ilyen üzemmódban teljesülniük 
kell.
2.6.6.5. E melléklet 2.6.6.1–2.6.6.4. szakaszait a járművezető által választható üzemmódokkal rendelk ező valamennyi 
járműrendszer re alkalmazni kell, beleér tve a nem kizárólag az erőátvite lre vonatk ozó üzemmódokat is.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/365  
2.6.7. Az 1. típusú vizsgálat érvényt elenítése és a ciklus befe jezése
Ha a motor váratlanul leáll, akkor az elők ondicionálást, illetve az 1. típusú vizsgálatot érvényt elennek kell 
tekinteni.
A motor t a ciklus befejezt ével le kell állítani. A járművet nem szabad újra beindítani annak a ciklusnak a 
kezdetéig, amelyhez a járművet elők ondicionálták.
2.6.8. A szükséges adatok, minőség-ellenőrzés
2.6.8.1. Sebességmérés
Az elők ondicionálás során a sebességet legalább 1 Hz gyak orisággal kell mér ni az idő függvény ében, vagy az 
adatf elvételi rendszer rel gyűjten i, hogy a tényleg esen vezet ett sebességet ki lehessen értékelni.
2.6.8.2. Megtet t távolság
A jármű által tényleg esen megtet t távolságot az egye s WLTC szakaszok tekint etéb en rögzíteni kell.
2.6.8.3. A sebességg örbe tűrései
Azokat a járműveket, amelyek nem képesek elérni az alkalmazandó WLTC ciklusra vonatk ozóan előír t 
gyorsulási és legnagy obb sebesség értékeket, a gázpedált teljesen beny omva addig kell műk ödte tni, amíg újra el 
nem érik az előír t sebességgörbét. A sebességg örbétől való ilyen jellegű eltér ések nem érvényt elenítik a 
vizsgálatot. A menetciklustól való eltér éseket fel kell jegye zni.
2.6.8.3.1. Ha a vonatk ozó szakaszok máské nt nem rendelk eznek , a vezetés i esemén yek alapján a jármű tényleges 
sebesség e és az alkalmazandó vizsgálati ciklusok előír t sebesség e között a követk ező tűrések megeng edettek:
2.6.8.3.1.1. Tűrés (1)
a)Felső határ: a görbe legmagasabb pontjánál 2,0 km/h értékkel mag asabb, a hozzá tartozó időpontban ±5,0 
másodperc pontos sággal.
b)Alsó határ: a görb e legalacs onyabb pontjánál 2,0 km/h értékkel alacsonyabb, a hozzá tartozó időpontban 
±5,0 másodperc pontos sággal.
2.6.8.3.1.2. Tűrés (2)
a)Felső határ: a görbe legmagasabb pontjánál 2,0 km/h értékkel mag asabb, a hozzá tartozó időpontban ±1,0 
másodperc pontos sággal.
b)Alsó határ: a görb e legalacs onyabb pontjánál 2,0 km/h értékkel alacsonyabb, a hozzá tartozó időpontban 
±1,0 másodperc pontos sággal.
i.Az előír tnál nagy obb sebességtűrések megen gedett ek, feltéve, hogy ezeket a tűréseket egye tlen esetben 
sem lépik túl 1 másodpercnél tovább.
ii.Ilyen eltérés vizsgálati ciklusonként legfeljebb tíz alkalommal fordulhat elő.
2.6.8.3.1.3. Tűrés (3)
IWR Az 1A. és 1B. szint esetében a –2,0 és +4,0 százalék közötti tartomán yba esik
RMSSE Az 1A. szint esetében kevesebb mint 1,3 km/h
Az 1B. szint esetében kevesebb mint 0,8 km/h
2.6.8.3.1.4. Tűrés (4)
IWR Az 1A. és 1B. szint esetében a –2,0 és +4,0 százalék közötti tartomán yba esik
RMSSE Az 1A. szint esetében kevesebb mint 1,3 km/h
Az 1B. szint esetében a gyár tó által megadott kritériumok, de nem lehet 
nagy obb 1,3 km/h-nálHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/366 2021.11.26.  
2.6.8.3.1.5. Az IWR és RMSSE menetgörbe-jellemzők et a B7. melléklet 7. szakaszában található követelmén yeknek 
megf elelően kell kiszámítani.
2.6.8.3.2. A jármű üzemeltet ési esemény ei és a hozzájuk kapcsolódó tűrések az alábbiak:
Jármű-üzemeltet ésMelegítési ciklus a 
fékpad beállításáhozElők ondicionálásTeljesítmén yparaméter -mérési 
vizsgálat elők ondicionálás után
B6. és B8. melléklet ;
1. típusú vizsgálatokTűrés (1) Tűrés (2) Tűrés (2)*és
Tűrés (3)
C3. melléklet:
4. típusú vizsgálatTűrés (1) Tűrés (2) Tűrés (2)*
C5. melléklet – 1. függ elék
OBD demonstrációs vizsgálatokTűrés (1) Tűrés (2) Tűrés (2)*
Gyár tásmegfelelőségi 
vizsgálatokTűrés (1) Tűrés (2) Tűrés (2)*és
Tűrés (4)
A gyár tásmegfelelőséghez 
tartozó bejáratási tényező 
kiszámításaTűrés (1) Tűrés (2) Tűrés (2)*és
Tűrés (3)
*a tűrést nem szabad megmutatni a járművezető számára
Ha a sebességgörb e a vizsgálatok bármelyik e esetében a vonatk ozó érvényességi tartomán yon kívül esik, akkor 
ezek et az egyedi vizsgálatokat érvényt elennek kell tekinteni.
A6/6. ábra
A sebességgörbe tűrései
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/367  
2.7. Kondicionálás
2.7.1. A járművet az elők ondicionálás után, de a vizsgálatot megelőzően olyan hely en kell tárolni, amelynek 
környezeti feltét elei megf elelnek az e melléklet 2.2.2.2. szakasza szer inti előírásoknak.
2.7.2. A járművet legalább 6 órán, de legfe ljebb 36 órán keresztül nyit ott vagy zárt motorh áztető mellett kell 
kondicionálni. Ha az adott járműre vonatk ozó egyedi előírások nem tiltják, akkor megeng edett a hűté st a 
beállít ott hőmérsékletre történő kényszerhűt éssel megvalósítani. A hűtés ventilátorokkal történő felgy orsítása 
esetén a ventilátor okat úgy kell elhelyezni, hogy a hajtáslán c, a motor és a kipuf ogógáz-utók ezelő rendszer 
legnagy obb megen gedett hűtése egyenlet esen történjen.
2.8. Kibocsátási és üzemany ag-fogyasztási vizsgálat (1. típusú vizsgálat)
2.8.1. A vizsgálat kezdetén a mérőcella hőmérséklet ének 23 °C-os beállítási ponthoz képest ±3 °C-on belül kell 
lennie. A motor olaj hőmérséklet ének és a hűtőf olyadék (ha van) hőmérséklet ének a 23 °C-os beállítási 
ponthoz képest ±2 °C-on belül kell lennie.
2.8.2. A vizsgálati járművet fel kell tolni a fékpadra.
2.8.2.1. A jármű hajtott kerek eit a motor beindítása nélkül kell a fékpadra helyezni.
2.8.2.2. A hajtott kerek ek gumiabroncsny omását e melléklet 2.4.5. szakaszának rendelkezései szer int kell beállítani.
2.8.2.3. A motor háztetőnek zárva kell lennie.
2.8.2.4. A kipuf ogógáz-csatlak ozócsö veket a jármű kipuf ogócső-kimenet éhez (-kimeneteihez) közvetlenül a motor 
indítása előtt kell csatlak oztatni.
2.8.2.5. A vizsgált járművet a B4. melléklet 7.3.3–7.3.3.1.4. szakasza szer int a görgős fékpadra kell helyezni.
2.8.3. Az erőátvite li rendszer indítása és a járműhasználat
2.8.3.1. Az erőátviteli rendszer indítási folyamatát az erre a célra szolgáló berendezések segítségével, a gyár tói 
utasítások alapján kell végrehajtan i.
2.8.3.2. A járművet az e melléklet 2.6.4–2.6.8. szakaszában ismer tetett módon, a B1. mellékletben meghatározott 
alkalmazandó WLTC ciklus mentén kell végigvezetni.
2.8.4. Az újratölthető energiatároló rendszer töltési egyensúlyára vonatk ozó adatokat a WLTC valamenny i szakasza 
tekintet ében az e melléklet 2. függ eléké ben meghatározottak szer int kell mér ni.
2.8.5. A jármű tényleges sebesség ét 10 Hz gyak oriságg al kell minta vételezni, valamint a B7. melléklet 7. szakaszában 
ismer tetett menetgörbe-jellemzők et ki kell számítani és jegyzők önyvezni kell.
2.8.6. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
A 10 Hz-es mérési gyak oriságg al mintavét elezett tényleg es járműsebessége t a tényleges idővel együtt kell 
alkalmazni a CO 2-eredmény ek korrekcióihoz, összevetve a B6b. mellékletben meghatározott célsebességg el és 
távolsággal.
2.9. Gáz-halmazállapotú minták vételezé se
A gáz-halmazállapotú mintákat zsák okba kell gyűjteni, és a vegyületek et a vizsgálat vagy a vizsgálati szakasz 
végén kell elemezni, vagy a vegyülete ket folyamatosan is lehet elemezni, és a ciklus menté n integrálni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/368 2021.11.26.  
2.9.1. Minden vizsgálat előtt el kell elvég ezni az alábbi lépéseket:
2.9.1.1. Az átszellőzte tett, kiürít ett mintagyűjtő zsák okat csatlak oztatni kell a hígít ott kipuf ogóg áz- és a hígít ólevegő- 
minta vevő rendszerhez.
2.9.1.2. A mérőműszereke t a műszerek gyár tói utasításainak megf elelően el kell indítani.
2.9.1.3. Az állandó térfogat ú mintavét eli rendszer (esetlegese n beépít ett) hőcserélőjét a B5. melléklet 
3.3.5.1. szakaszában meghatározott üzemi vizsgálati hőmérséklettűrésen belül elő kell melegít eni vagy elő 
kell hűteni.
2.9.1.4. Az egyes alkotóelemeket, például a mintaveze tékeket, szűrők et, hűtők et és szivattyúkat szük ség szer int addig 
kell melegíteni vagy hűte ni, míg el nem érik a stabilizált üzemi hőmérsékletük et.
2.9.1.5. Az állandó térfogat ú mintavét eli rendszer áramlási sebesség eit a B5. melléklet 3.3.4. szakasza szer int kell 
beállítani, és a minta vételi áramlási sebesség eket be kell állítani a megfelelő szintekre.
2.9.1.6. Az esetleges elektronikus integráló berendezéseke t le kell nullázni, majd bármely ciklusszakasz kezd ete előtt 
ismét le lehet nullázni.
2.9.1.7. Valamennyi folyamat os gázelemző berendezés esetében ki kell választani a megf elelő tartomán yt. Ezek et 
vizsgálat közben csak akkor szabad átkapcsolni, ha az átkapcsolás a műszer alkalmazott digitális felbontására 
vonatk ozó kalibrálás módosításával együtt jár. A vizsgálati ciklus során nem kapcsolhat ó át a gázelemző 
készülékek analóg műveleti erősítőinek erősíté si tényezője sem.
2.9.1.8. Valamennyi folyamat os gázelemző berendezést le kell nullázni, és a B5. melléklet 6. szakaszában szereplő 
követelmén yeknek megfelelő gázokkal kalibrálni kell.
2.10. Mintavét elezés a részecske tömeg meghatározása érdekében
2.10.1. Az e melléklet 2.10.1.1–2.10.1.2.2. szakaszában ismer tetett lépéseket valamenny i vizsgálat előtt végre kell 
hajtan i.
2.10.1.1. Szűrőválasztás
A teljes alkalmazandó WLTC ciklus alatt egye tlen, egymagában álló, másodlagos szűrő nélküli részecskeszűrőt 
kell alkalmazni. A ciklusok közötti regionális eltér ések figyelembevét ele véget t megeng edett az első három 
szakaszhoz egy szűrőt, majd a negyed ik szakaszhoz egy másik szűrőt használni.
2.10.1.2. Szűrő-elők észítés
2.10.1.2.1. A vizsgálatok megke zdése előtt legalább 1 órával minden szűrőt portól védett, de a levegőcserét lehetővé tevő 
Petri-csészébe és azzal együtt egy mérőkamrába (vagy helyiségbe) kell hely ezni stabilizálás céljából.
A stabilizálás végén a szűrő súlyát le kell mér ni, és fel kell jegyezni. A szűrőt ezt követően zárt Petri-csészében 
vagy légment esen lezár t szűrőtar tóban kell tárolni addig, amíg nem lesz rá szükség a vizsgálathoz. A szűrőt a 
mérőkamrából (vagy helyiségből) történő kivétel után 8 órán belül fel kell használni.
A szűrőt a vizsgálat után 1 órán belül vissza kell vinni a stabilizáló helyiségbe, és a töme gmérés előtt legalább 
1 órán át kondicionálni kell.
2.10.1.2.2. A részecsk eminta-szűrőt óvatosan kell behely ezni a szűrőtar tóba. A szűrőt csak csipesszel vagy fogóval szabad 
mozg atni. A szűrő durva, vagy kopást okozó mozgatása hibás tömegmeghatá rozást eredmény ez. A 
szűrőtar tót olyan mintavét eli vezeték be kell behelyezni, amelyen keresztül nincs áramlás.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/369  
2.10.1.2.3. Ajánlato s a mikrogramm pontosságú mérleg et minden mérési szakasz előtt, a minta tömegmérése előtt 
24 órán belül, egy körülbelül 100 mg tömegű etalon segítségé vel ellenőr izni. A tételt háromszor kell 
megmér ni, és az eredmény ek átlagát fel kell jegye zni. Ha a mérési eredmény ek számtani közepe az előző 
mérési szakaszból szár mazó eredmény ±5 μg-os értékhatárán belül van, a mérési fázis és a mérleg hitelesnek 
tekintendő.
2.11. Részecskes zám (PN)-minta vétel (ha a részecsk eszámmérés elő van írva)
2.11.1. Az e melléklet 2.11.1.1–2.11.1.2. szakaszában ismer tetett lépéseket valamennyi vizsgálat előtt végre kell 
hajtan i.
2.11.1.1. A részecske saját osságai szer int meghatározott hígítási rendszer t és mérőberendezést el kell indítani és elő kell 
készíteni a mintavét elre;
2.11.1.2. A részecske -mintavevő rendszer részecskeszámláló és illék onyrészecsk e-eltáv olító elemének megfelel ő 
műk ödését az e melléklet 2.11.1.2.1–2.11.1.2.4. szakaszában felsorolt eljárásokkal igaz olni kell.
2.11.1.2.1. A teljes részecskes zám-mérőrendszer bemenet éhez illesztett, megf elelő teljesítményű szűrő segítségé vel 
végzett szivárgásellenőrzés során az illék onyrészecske-eltá volít ó és a részecsk eszámláló esetében mér t 
koncentráció nem érheti el a 0,5 részecsk e/cm3 értéket.
2.11.1.2.2. A részecsk eszámláló esetében minden nap, a részecskeszámláló bemenetéhez illesztett, megfelelő 
teljesítményű szűrő segítségével végzett nullpont-ellenőrzésnek ≤ 0,2 részecske /cm3 koncentrációt kell 
eredmény eznie. A szűrő eltáv olításak or a részecskeszámlálónak legalább 100 részecsk e/cm3 értékre 
növekedett koncentrációt kell mutatnia környezeti levegővel történő mintavét elezés esetén, majd a szűrő 
visszahely ezések or vissza kell térnie a ≤ 0,2 részecske/ cm3 értékre.
2.11.1.2.3. Meg kell győződni arról, hogy a mérőrendszer jelzi-e, hogy az elpárologtató cső – ha van ilyen a rendszerben – 
elérte a megfelel ő üzemi hőmérséklet ét.
2.11.1.2.4. Meg kell győződni arról, hogy a mérőrendszer jelzi-e, hogy a PND 1 részecskes zám-hígító elérte a megf elelő 
üzemi hőmérsékletét.
2.12. Vizsgálat közbeni mintavét elezés
2.12.1. El kell indítani a hígít órendszer t, a mintaszivattyúkat és az adatgyűjtő rendszer t.
2.12.2. El kell indítani a részecsk etömeg (PM)- és (ha a részecskeszámmérés elő van írva) a részecsk eszám-mintavét eli 
rendszer t.
2.12.3. A részecsk eszámot folyamat osan mér ni kell, ha a részecskes zámmérés elő van írva. A koncentráció számtani 
közepét a gázelemző berendezés által az egyes vizsgálati ciklusok alatt adott jelek integrálásá val kell 
meghatározni.
2.12.4. A mintavét elezést az erőátviteli rendszer beindítási eljárása előtt vagy annak kezdemény ezések or, valamint a 
ciklus befejez ések or kell megkezd eni.
2.12.5. Minták közötti átváltás
2.12.5.1. Gáz-halmazállapotú kibocsátások
A hígít ott kipuf ogógázból és a hígít ó levegőből történő minta vételezés során, az egyik pár mintagyűjtő zsákról 
a következő pár mintagyűjtő zsákra történő átváltást szükség esetén a végrehajtandó WLTC ciklus egyes 
szakaszainak végé n kell megtenni.
2.12.5.2. Részecskék
Az e melléklet 2.10.1.1. szakasza szer inti követelmé nyek érvény esek.
2.12.6. A fékpad távolságát minden egyes fázisra vonatk ozóan fel kell jegyezni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/370 2021.11.26.  
2.13. A vizsgálat befejezése
2.13.1. A motor t közvetlenül a vizsgálat utol só részének végé t követően le kell állítani.
2.13.2. Az állandó térfogatú mintavevő rendszer t, illetve más szívóberendezéseket ki kell kapcsolni, vagy a 
kipuf ogógáz-vezető csövet le kell csatlak oztatni a jármű kipuf ogócsö vének (kipuf ogócsö veinek) végéről.
2.13.3. A járművet el lehet távolítani a fékpadról.
2.14. Vizsgálat utáni eljárások
2.14.1. A gázelemző ellenőrzése
A folyamat os hígít ott mérésre használt elemzők et nullázó gázzal és kalibráló gázzal ellenőr izni kell. A 
vizsgálatot elfogad hatónak kell tekin teni, ha a vizsgálat előtti és utáni eredmény ek különbség e kisebb, mint a 
kalibráló gáz értékének 2 százaléka.
2.14.2. A zsák ok elemzése
2.14.2.1. A zsák okban találhat ó kipuf ogógázok és hígít ó levegő elemzését a lehető leghamarabb el kell végezni. A 
kipuf ogógázokat minden esetben legk ésőbb az egyes ciklusszakaszok végét követő 30 percen belül elemezni 
kell.
Figy elembe kell venni a zsákban lévő vegyületek gáz reaktivitási idejét.
2.14.2.2. A gázelemző készüléket, minden egyes elemzés előtt, amint lehetség es, az egyes szenny ező anyagokhoz 
használandó mérési tartomá nyban a megf elelő nullázó gázzal nullára kell állítani.
2.14.2.3. A gázelemző készülékek kalibrációs görbéjét be kell állítani a mérési tartomán y 70 és 100 százaléka közötti 
névlege s koncentrációjú kalibráló gázzal.
2.14.2.4. A gázelemző készülék ek nullpont-beállításait ezt követően újra ellenőr izni kell: ha a leolvasott értékek több 
mint 2 százalékkal eltérn ek az e melléklet 2.14.2.2. szakaszában előír t tartomán ytól, akkor a szóban forgó 
gázelemző kész ülék esetében a fenti eljárást meg kell ismételn i.
2.14.2.5. Ezt követően a mintákat elemezni kell.
2.14.2.6. Az elemzés után a nulla- és a kalibrálási pontokat ugyanazon gázok alkalmazásá val újból ellenőr izni kell. A 
vizsgálatot elfogad hatónak kell tekinteni, ha a különbség kisebb, mint a kalibráló gáz értékének 2 százaléka.
2.14.2.7. A gázelemző berendezéseken áthaladó különböző gázok áramlási sebesség ének és nyomásának meg kell 
egyeznie a gázelemző berendezések kalibrálásához alkalmazott gázokéval.
2.14.2.8. Az egyes mér t vegyületek tartalmát a mérőberendezés stabilizálása után fel kell jegyezni.
2.14.2.9. A kibocsáto tt összetevők töme gét és számát adott esetben a B7. melléklet szer int ki kell számítani.
2.14.2.10. A kalibrálási és ellenőrzési eljárásokat:
a)az egyes zsákpárok elemzése előtt és után; vagy
b)a teljes vizsgálat előtt és után kell végreha jtani.
A b) esetben a kalibrálási és ellenőrzési lépéseket minden gázelemző berendezésre és a vizsgálat során 
alkalmazott valamenn yi tartomá nyra vonatk ozóan végre kell hajtani.
Mindk ét, az a) és a b) esetben is ugyanazt a gázelemző-méréstar tomán yt kell alkalmazni a környezeti levegőt 
és a kipuf ogógázt tartalmazó megf elelő zsák ok esetében.
2.14.3. A részecsk e-mintavét eli szűrő tömegméréseHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/371  
2.14.3.1. A részecsk e-mintavét eli szűrőt a mérés befejezé sét követő 1 órán belül vissza kell helyezni a mérőkamrába 
(vagy helyiségbe). A szűrőt legalább 1 órán át portól védett és levegőcserét lehetővé tévő Petri -csészében kell 
kondicionálni, és azután a tömeg ét meg kell mér ni. A szűrő bruttó tömeg ét fel kell jegyezni.
2.14.3.2. Legalább két használatlan referenciaszűrőt kell lemér ni lehetőleg a mintavevő szűrő lemérésével egy időben, 
de legkésőbb 8 órán belül. A referenciaszűrők méretének és anyagának ugyanolyannak kell lennie, mint a 
minta vevő szűrők é.
2.14.3.3. Ha bármely referenciaszűrő konkrét tömeg e a mintavevő szűrők tömegmér ései között ±5 μg-nál nagy obb 
mér tékű változást mutat, a mintavevő szűrőt és a referenciaszűrők et a mérőkamrában (vagy helyiségben) újra 
kondicionálni kell, majd újra le kell mér ni.
2.14.3.4. A referenciaszűrő méréseinek összehasonlítását az adott tömeg ek és a referenciaszűrő adott töme gének 
göngy ölített számtani közepe között kell elvég ezni. A göngy ölített számtani közepet azokból az adott mérési 
adat okból kell kiszámítani, amelyek et a referenciaszűrők mérőkamrában (vagy helyiségben) történő 
elhelyez ése óta összegyűjt öttek. Az átlagolási időszaknak legalább egy napnak kell lennie, de legfeljebb 
15 napig tarthat.
2.14.3.5. A minta vevő és referenciaszűrők többs zörös újrak ondicionálására és újramérésére legfe ljebb a kibocsátási 
vizsgálatból nyert gázméréseket követ ő 80 óra során van lehetőség. Ha a 80 óra letelt ekor vagy azt 
megelőzően a referenciaszűrők több mint fele teljesíti a ±5 μg-os feltét elt, akkor a mintavevő szűrő 
töme gmérését érvény esnek lehet tekint eni. Ha a 80 óra leteltekor két referenciaszűrőt alkalmaznak , és az 
egyik szűrő nem felel meg a ±5 μg-os feltételnek, akkor a mintavevő szűrő tömegmérése csak azzal a 
feltét ellel tekint hető érvény esnek, hogy a két referenciaszűrő konkrét értékei és a göngy ölített középér tékek 
abszolút különbsége legfe ljebb 10 μg.
2.14.3.6. Amenny iben csak a referen ciaszűrők kevesebb mint fele felel meg a ±5 μg-os feltét elnek , a minta vevő szűrőt el 
kell vetni, és a kibocsátási vizsgálatot meg kell ismételn i. Valamenn yi referenciaszűrőt 48 órán belül el kell 
vetni és ki kell cserélni. Minden más esetben a referenciaszűrők et legalább 30 naponként cserélni kell úgy, 
hogy egye tlen minta vevő szűrőt se mér jenek le olyan referenciaszűrővel való összehasonlítás nélkül, amely 
legalább egy napig a mérőkamrában (vagy helyiségben) volt.
2.14.3.7. Ha a mérőkamrára (vagy helyiségre) vonatk ozóan a B5. melléklet 4.2.2.1. szakaszában leírt stabilitási feltételek 
nem teljesülnek, de a referenciaszűrő k tömegmér ése megfelel a fenti feltétele knek , akkor a jármű gyár tójának 
lehetőség e van elfogadni a mintavevő szűrőkre kapott töme gértékeket, vagy a mérést érvényt elennek 
tekintheti, illetve lehetősége van megjavítani a mérőkamra (vagy helyiség) szabály ozórendszerét, és újra 
lefolytatni a mérést.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/372 2021.11.26.  
1. függelék 
Valamenn yi periodikusan regeneráló rendszer rel felszerelt járműre vonatk ozó kibocsátá smérési 
eljárás 
1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1.1. E függ elék az ezen előírás 3.8.1. szakasza szer inti periodikusan rege neráló rendszer rel felszerelt járművek vizsgálata 
esetén alkalmazandó egyedi rendelkezések et határozza meg.
1.2. Azok on a ciklusok on belül, amik or rege nerálás történik, az előír t kibocsátási határér tékek nem alkalmazandók. Ha 
1. típusú vizsgálatonk ént legalább egyszer sor kerül periodikus rege nerációra, és ilyen már legalább egyszer 
előfordult a jármű előkészít ése során is, vagy a két egymást követő periodikus regeneráció közötti megtet t távolság 
több mint 4 000 km – megismételt 1. típusú vizsgálat során történt – járművezetésből adódik, akkor nincs szükség 
különleges vizsgálati eljárásra. Ebben az esetben e függ elék nem alkalmazandó és egy 1,0 értékű Ki tényezőt kell 
figyelembe venni.
1.3. E függelék rendelk ezései nem vonatk oznak a PN-kibocsátásra.
1.4. A gyár tó kérésére és a felelős hatóság jóváhagyásá val, nem alkalmazandó a periodikusan regener áló rendszer re 
vonatk ozó vizsgálati eljárás a regeneráló eszk özre, ha a gyár tó adat okkal bizony ítja, hogy a kibocsátási értékek a 
regener álási ciklusok alatt az adott jármű-kat egór iára előír t, az ezen előírás 6.3.10. szakaszában meghatározott 
határér tékek alatt maradnak . Ebben az esetben a CO 2 és az üzemany ag-fogyasztás tekint etéb en egy rögzít ett 
1,05 értékű Ki tényezőt kell figyelembe venni.
2. VIZSGÁL ATI ELJÁRÁS
A vizsgálati járműnek alkalmasnak kell lennie a regeneráló folyamat megakadály ozására vagy engedély ezésére, 
feltéve hogy ez a művelet nincs hatással a motor eredeti beállítására. A rege neráció megak adály ozása csak a 
regener áló rendszer betöltése és az elők ondicionálási ciklusok alatt megeng edett. Nem szabad használni a 
kibocsátás mérése közben a regenerálási fázis alatt. A kibocsátási vizsgálatot az eredeti gyár tó változatla n 
állapotban levő vezérlőegységével kell elvég ezni. A gyár tó kérésére és a felelős hatóságg al való megállapodás 
alapján a Ki meghatározásak or használhat ó olyan „motor vezérlő egység”, amely nincs hatással a motor eredeti 
beállításaira.
2.1. Két regenerációs esemén yt tartalmazó WLTC ciklus közbeni kipuf ogógáz-kibocsátás mérés
2.1.1. A regenerálás i fázisok közötti és a regeneráló eszk öz feltöl tése alatti kibocsátások számtani középér tékét több, 
megk özelítőleg egyenlő távolságú (ha több, mint kettő vizsgálat történik) 1. típusú vizsgálat számtani 
középér tékeként kell meghatározni. Alter natív megoldásként a gyár tó adatokkal bizonyítha tja, hogy a kibocsátások 
a regener álási esemén yek között, a WLTC ciklusokban állandóak maradnak (±15 százalék). Ebben az esetben az 
1. típusú vizsgálat alatt mér t kibocsátásér tékek alkalmazható k. Minden más esetben a kibocsátások méréséhez 
legalább kettő 1. típusú ciklust kell elvég ezni: az egyiket közvetlenül a regener álás után (az újabb feltöl tés előtt), a 
másikat pedig a rege nerálási fázis előtt, ahhoz a lehető legk özelebbi időszakaszban. Valamennyi kibocsátásmérést e 
melléklet alapján, és valamenny i számítást e függ elék 3. szakasza alapján kell elvége zni.
2.1.2. A terhelési folyamat ot és a Ki meghatározását az 1. típusú menetciklus alatt görgős fékpadon vagy motorfékpadon 
kell elvég ezni, egyenér tékű vizsgálati ciklus alkalmazásá val. Ezeke t a ciklusokat folyamatosan is végre lehet hajtani 
(azaz anélkül, hogy a motor t leállítanák a ciklusok között). A járművet a görgős fékpadról akár mennyi befejez ett 
ciklus után eltáv olíthatják, és a vizsgálatot később folytathatják.
2. és 3. osztályú járművek esetében a gyár tó kérésére és a felelős hatóság jóváhagyásá val a Ki az extranagy sebességű 
szakasz alkalmazásával vagy anélkül is meghatározható.
A gyár tó kérésére és a felelős hatóság jóváhagyásával, a gyár tó alternatív eljárást is kidolgozhat és igazolhatja annak 
egye nértékűség ét – a szűrő hőmérséklet ét, a terhelés mennyiség ét és a megtett távolságot is beleér tve. Ezt motor - 
próbapadon vagy görgős fékpadon lehet végreha jtani.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/373  
2.1.3. A WLTC ciklusok közötti olyan D ciklusok számát, ahol regenerációs esemén yre kerül sor, azoknak az n 
ciklusoknak a számát, amelyek során kibocsátásmérésre kerül sor, valamint az egyes j cikluson belüli, i vegyületek e 
vonatk ozó M0
sijkibocsáto tt tömeg-mérések et fel kell jegyezni.
2.2. Kibocsátásmérés regenerációs esemén y alatt
2.2.1. A járműnek a regener álási fázis alatt végzendő kibocsátási vizsgálathoz való előkész ítése szükség esetén az e 
melléklet 2.6. szakaszában leírt elők ondicionálási ciklusok vagy azzal egye nértékű motorfékpadi ciklusok 
használatával történhet, az e függelék 2.1.2. szakasza szer int kiválaszt ott feltöltési eljárást ól függően.
2.2.2. Az első érvényes kibocsátásvizsgálat elvégzése előtt az ezen előírásban az 1. típusú vizsgálathoz leírt járműállapot és 
vizsgálati feltét elek lépnek érvénybe.
2.2.3. A jármű előké szítése alatt nem történhet regener álás. Ezt a következ ő módszerek egyikével lehet elérni:
a)az elők ondicionáló ciklusokban „ál-regenerálórendszer t” vagy részleg es rendszer t lehet felszerelni;
b)bármely más módszer , amelyben a gyár tó és a felelős hatóság megegy ezett.
2.2.4. Hidegindításhoz tartozó, regenerációs folyamat ot tartalmazó kipuf ogógáz-kibocsátási vizsgálatot kell végreha jtani 
az alkalmazandó WLTC ciklus alapján.
2.2.5. Ha a rege nerációs folyamathoz egynél több WLTC ciklus szükséges, akkor valamennyi WLTC ciklust végre kell 
hajtan i. Egyetlen részecske -mintalevételi szűrő használata megeng edett a teljes regenerációhoz szükséges több 
ciklushoz.
Ha egynél több WLTC ciklus szük séges, akkor a soron következő WLTC ciklus(oka)t azonnal, a motor leállítása 
nélkül végre kell hajtan i a teljes mér tékű regeneráció eléréséig. Abban az esetben, ha a rendelk ezésre állónál 
nagy obb számú zsák szük séges a több ciklus alatti gáz-halmazállapotú kibocsátási mintavét elhez, akkor az új 
vizsgálati beállításhoz szükséges időt a lehető legrö videbbre kell csökkent eni. Erre az időtar tamra a motor t nem 
szabad leállítani.
2.2.6. Az egyes i vegyülethez tartozó, regener áció alatti Mri kibocsátási értékeket e függelék 3. szakasza szer int kell 
kiszámítani. A teljes rege nerációhoz tartozó, mér t alkalmazandó vizsgálati ciklusok d darabszámát fel kell jegyezni.
3. SZÁMÍT ÁSOK
3.1. Egyet len regeneráló rendszer kipuf ogóg áz- és CO2-kibocsátásának , valamint üzemanyag-f ogyasztásának számítása
Msi¼∑n
j¼1M0
sij
nforn≥1
Mri¼∑d
j¼1M0
rij
dford≥1
Mpi¼Msi×DþM ri×d
Dþd
ahol az egye s vizsgált vegyületekre (i) vonatk ozóan:
M0
sijaz i vegyület kibocsáto tt tömeg e a j ciklus során, regenerá ció nélkül (g/km);
M0
rijaz i vegyület kibocsáto tt tömeg e a j ciklus során, rege neráció közben (g/km) (ha d>1, akkor az első WLTC 
ciklust hideg en, míg a rákövetkez ő ciklusokat melegen kell végreha jtani);
Msi az i vegyület kibocsáto tt tömeg ének átlaga , regener áció nélkül (g/km);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/374 2021.11.26.  
Mri az i vegyület kibocsáto tt tömeg ének átlaga , regener áció közben (g/km);
Mpi az i vegyület kibocsáto tt tömeg ének átlaga (g/km);
n azoknak – a regenerá ciós esemén yeket tartalmazó ciklusok közötti – vizsgálati ciklusoknak a száma, 
amelyek során 1. típusú WLTC ciklusokra vonatk ozó kibocsátásmérésekre kerül sor, ≥ 1;
d a rege neráláshoz szük séges teljes alkalmazandó vizsgálati ciklusok száma;
D két, regenerá ciós esemén yt tartalmazó ciklus közötti teljes alkalmazandó vizsgálati ciklusok száma.
A Mpi számítási módját az A6.App1/1. ábra grafikusan szemlélt eti.
A6.App1/1. ábra
A kibocsátás vizsgálata során mér t paraméterek olyan ciklusok alatt és között, ahol regenerálás 
történik (sematikus példa, a kibocsátás D ciklusszám alatt növeked het vagy csökk enhet)
3.1.1. Az egyes vizsgált i vegyületekre vonatk ozó Ki regenerálási tényező kiszámítása.
A gyár tó eldöntheti, hogy az egye s vegyületekre egymástól függ etlenül additív korrekciókat vagy szorzót ényezőket 
határoz-e meg.
Ki tényező: Ki¼Mpi
Msi
Ki korrekció: Ki¼Mpi – M si
Msi, Mpi és Ki eredmény ét, valamint a gyár tónak a tényező jellegére vonatk ozó választását fel kell jegye zni. A Ki 
eredmény ül kapott értékét szerepelte tni kell valamenny i vonatk ozó vizsgálati jegyzők önyvben. Az Msi, Mpi és Ki 
eredmény ül kapott értékét szerepelte tni kell valamennyi vonatk ozó vizsgálati űrlapon.
Ki a regenerációs esemény előtti, közbeni és utáni mérések et tartalmazó, egyedül i rege nerációs folyamat befejezé sét 
követően határozható meg, lásd az A6.App1/1. ábrát.
3.2. Több periodikusan rege neráló rendszer kipuf ogóg áz- és CO2-kibocsátásának , valamint üzemany ag-fogyasztásának 
számítása
A kritikus kibocsátások és a CO2-kibocsátás tekint etében az alábbiakat kell kiszámítani egy 1. típusú menetciklus 
esetére: Ehhez a számításhoz a B7. melléklet A7/1. táblázatában leírt 3. lépés eredmény eként kapott CO 2- 
kibocsátásokat kell használni.
Msik¼∑nk
j¼1M0
sik,j
nka követk ezőhöz: nj≥1HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/375  
Mrik¼∑dk
j¼1M0
rik,j
dkford≥1
Msi¼∑x
k¼1Msik×D k
∑x
k¼1Dk
Mri¼∑x
k¼1Mrik×dk
∑x
k¼1dk
Mpi¼Msi×∑x
k¼1DkþM ri×∑x
k¼1dk
∑x
k¼1ðDkþd kÞ
Mpi¼∑x
k¼1ðM sik×D kþM rik×dkÞ
∑x
k¼1ðDkþd kÞ
Ki tényező :Ki¼Mpi
Msi
Ki korrekció: Ki¼Mpi – M si
ahol:
Msi az i vegyület valamenny i k esemén yhez tartozó kibocsáto tt töme gének átlaga, regeneráció nélkül (g/km);
Mri az i vegyület valamenny i k esemén yhez tartozó kibocsáto tt töme gének átlaga, regeneráció közben (g/km);
Mpi az i vegyület valamenny i k esemén yhez tartozó kibocsáto tt töme gének átlaga (g/km);
Msik az i vegyület k eseményhez tartozó kibocsáto tt tömeg ének átlag a, rege neráció nélkül (g/km);
Mrik az i vegyület k eseményhez tartozó kibocsáto tt tömeg ének átlag a, rege neráció közben (g/km);
M0
sik,jaz i vegyület k eseményhez tartozó kibocsáto tt tömeg e g/km-ben, rege neráció nélkül, a j pontban mér ve, 
ahol 1≤j≤n k, (g/km);
M0
rik,jaz i vegyület k eseményhez tartozó kibocsáto tt tömeg e, rege neráció közben (ha j>1, akkor az első 
1. típusú vizsgálat hideg en zajlik, míg a rákövetkező ciklusok melegen zajlanak) a j vizsgálati ciklusnál 
mér ve, ahol 1≤j≤d k, (g/km);
nk a k esemén y – két regenerációs szakaszt tartalmazó ciklusok közötti – olyan teljes vizsgálati ciklusainak 
száma, amelyek során kibocsátásmérésre (1. típusú WLTC ciklusok vagy egyenér tékű motorf ékpadi 
ciklusok) kerül sor, ≥ 2;
dk a k esemény teljes regeneráláshoz szükséges teljes alkalmazandó vizsgálati ciklusainak száma;
Dk a k esemén y két, rege nerációs szakaszt tartalmazó ciklus közötti teljes alkalmazandó vizsgálati ciklusainak 
száma;
x a teljes regenerá ciós esemén yek száma.
A Mpi számítási módját az A6.App1/2. ábra grafikusan szemlélt eti.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/376 2021.11.26.  
A6.App1/2. ábra
A kibocsátás vizsgálata során mér t paraméterek olyan ciklusok alatt és között, ahol regenerálás 
történik (sematikus példa)
Többszörös periodikusan regeneráló rendszerek Ki tényezőjének kiszámítása rendszerenk ént csak bizony os számú 
regener ációs eseményt követően lehetsége s.
A teljes eljárás végrehajtása után (A-tól B-ig, lásd az A6.App1/2. ábrát), ismét el kell érni az A. eredeti kiindulási 
feltét elt.
3.3. A Ki-tén yezők et és a Ki-k orrekciókat négy tizedesjegyre kell kerekít eni. A Ki-k orrekciók esetében a kerekít ést a 
kibocsátási előírás értéke fizik ai mér tékegységé nek alapján kell elvége zni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/377  
2. függelék 
Vizsgálati eljárás az újratölthető energiatá roló rendszer ellenőrzésére 
1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
Nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek (NO VC-HEV), külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek (OVC- 
HEV), nem külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek (NO VC-FC HV), illetve külső feltöltésű 
üzemany agcellás hibr id járművek (OVC-FCHV) vizsgálata esetén a B8. melléklet 2. és 3. függelék e alkalmazandó.
Ez a függ elék a kibocsáto tt CO 2 tömeg ére vonatk ozó vizsgálati eredmény eknek az energiamérleg ΔE REESS 
függvény ében történő korrekciójával kapcsolatos egye di rendelkezések et határozza meg valamennyi újratölthet ő 
energiatároló rendszer (REESS) esetében.
A kibocsáto tt CO2 tömeg ére vonatk ozó korrigált értékek nulla értékű energiamérleghez (ΔEREESS ¼0) tartoznak, 
számításukat az alább meghatározott korrekciós együtthat ó segítségével kell elvégez ni.
2. A MÉRÉSHEZ SZÜK SÉGES FELSZERELÉS ÉS MŰSZEREK
2.1. Árammérés
Az újratölthe tő energiatároló rendszerek lemeríté sét negatív áramk ént kell meghatározni.
2.1.1. Az újratölthe tő energiatároló rendszer áramát (áramait) a vizsgálat közben felcsípt ethető vagy zár rendszerű áram- 
jelátalakít óval kell elvége zni. Az árammérő rendszer nek teljesít enie kell az A8/1. táblázatban meghatározott 
követelmén yeket. Valamennyi áram-jelátalakít ónak alkalmasnak kell lennie a motor indításk or jelentk ező 
áramcsúcsok , valamint a mérési pontban érvény es hőmérsékleti körülmény ek kezelésére.
A pontos mérés érdeké ben a vizsgálat előtt az eszk öz gyár tójának utasításai szer int nullpont-beállítást és 
demagnetizálást kell végezni.
2.1.2. Az áram-jelátalakítókat bármely újratölthe tő energiatároló rendszer esetében az egyik, közvetlenül az újratölthet ő 
energiatároló rendszerhez csatlak ozó kábelre kell rögzít eni, és az újratölthe tő energiatároló rendszer teljes áramát 
kell mér niük .
Árnyékolt vezeték ek esetében a felelős hatóság beleegyezése szer inti megfelelő eljárásokat kell alkalmazni.
Annak érdeké ben, hogy a külső mérőberendezések et könny en lehessen használni az újratölthető energiatároló 
rendszer áramának mérésére, a gyár tóknak megfelelő, biztonságos és hozzáfér hető elérési pont okat kell a járműbe 
építeniük. Ha ez nem megoldható, akkor a gyár tó köteles a felelős hatóság számára olyan eszk özt biztosítani, 
melynek segítségé vel az újratölthető energiatároló rendszer kábeleihez a fent ismer tetettek szer int áram-jelátalakító 
csatlak oztathat ó.
2.1.3. A mér t áramot az idő szer int legalább 20 Hz gyak oriságg al integráln i kell, és az így kapott, mér t Q értéket 
ampe rórában (Ah) kell kifejezni. A mér t áramot az idő szer int integrálni kell, és az így kapott, mér t Q értéket 
ampe rórában (Ah) kell kifejezni. Az integrálás az árammérő rendszeren belül is megtör ténhet.
2.2. Fedélzeti adat ok
2.2.1. Az újratölthet ő energiatároló rendszer árama alternatív módon, járműadat ok alapján is meghatározható. Ennek a 
mérési eljárásnak a használata érdekében az alábbi információknak kiny erhetőknek kell lenniük a vizsgálati 
járműből:
a)az integrált töltési mérleg érték az utolsó indítás óta, Ah mér tékegységben;
b)a töltési mérleg értékére vonatk ozó, integrált fedélzeti adatok, lega lább 5 Hz gyak oriságú mintavét el mellett 
számítva;
c)a töltési mérleg értéke fedélzeti diagnosztikai csatlak ozón keresztül, a SAE J1962 szabván yban leírtak szer int.
2.2.2. A jármű fedélzeti rendszeréből szár mazó, az újratölthe tő energiatároló rendszer töltésére és kisütésére vonatk ozó 
adat ok pont osságát a gyár tóna k a felelős hatóság felé igazoln ia kell.
A gyár tó létrehozhat egy REESS-ellenőrző járműcsaládot annak igazolása érdeké ben, hogy a jármű fedélzeti 
rendszeréből szár mazó, az újratölth ető energiatároló rendszer töltésére és kisütésére vonatk ozó adat ok hely esek. 
Az adat ok pont osságát egy reprezentatív járművön kell igaz olni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/378 2021.11.26.  
A járműcsaládra vonatk ozóan az alábbi feltételek érvényesek:
a)azonos égési folyamat (azaz szikragyújtású, kompressziós gyújtású, kétüt emű, négyütemű);
b)azonos töltési és/vagy rekuperációs stratégia (az újratölthető energiatároló rendszer szof tveres adatmodulja);
c)fedélzeti adatok hozzáférhetőség e;
d)az újratölthető energiatároló rendszer adatmodulja által mér t azonos töltési mérleg;
e)azonos fedélzeti töltési mérleg-szimuláció.
2.2.3. Az ellenőrzésből ki kell zárni minden olyan újratölth ető energiatároló rendszer t, amely nincs hatással a kibocsáto tt 
CO2-tömegre.
3. AZ ÚJRA TÖL THETŐ ENER GIA TÁROLÓ RENDSZER ENER GIA VÁLTOZÁS-AL APÚ KORREK CIÓS ELJÁRÁSA
3.1. Az újratölthető energiatároló rendszer áramának mérése a vizsgálat kezdetek or indul, és azonnal vége t ér, amint a 
jármű a teljes menetciklust megtett e.
3.2. Az elektromos áramellátó rendszerben mér t Q elektromos mérlege t kell alkalmazni az újratölthe tő energiatároló 
rendszer energiatar talmának a ciklus végé n a ciklus kezdet éhez viszon yítva bekövetkez ett különbsége mér tékeként. 
Az elektromos mérleget a teljes vezetet t WLTC ciklusra kell meghatározni.
3.3. A vezetet t ciklusszakaszokra vonatk ozó különálló Qphase értékeket naplózni kell.
3.4. A kibocsáto tt CO 2-tömeg teljes ciklusra vonatk ozó korrekciója a c korrekciós feltétel függvény ében
3.4.1. A c korrekciós feltétel kiszámítása
A c korrekciós feltétel a ΔE REESS,j elektromosenergia-vált ozás abszolút értéke és az üzemanyag energiája közötti 
arány szám, amelyet az alábbi egyenletek segítségével kell kiszámítani:
c¼jΔEREESS,j
Efuelj
ahol:
c a korrekciós feltétel;
ΔE REESS,j az összes újratölthető energiatároló rendszer j időszak alatti elektromosenergia-változása e 
függ elék 4.1. szakasza alapján (Wh);
j e szakaszban a teljes alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus;
Efuel az üzemanyag energiája az alábbi egyenlet alapján:
Efuel¼10×HV×FC nb×d
ahol:
Efuel az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus alatt fogyasztott üzemany ag energiatar talma (Wh);
HV a fűtőér ték az A6.App2/1. táblázat alapján (kWh/l);
FC nb az 1. típusú vizsgálat a B7. melléklet 6. szakasza szer int meghatározott kiegyensúly ozatlan 
üzemany ag-fogyasztása, az energiamérleg figyele mbevételével történő korrekció nélkül, és az 
A7/1. táblázat 2. lépésében kiszámít ott kritikus kibocsátások és CO 2-kibocsátás eredmény eit 
felhasználva (l/100km);
d a vonatk ozó, alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus alatt megtett távolság (km);
10 átalakítási tényező Wh mér tékegységre.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/379  
3.4.2. A korrekciót akkor kell alkalmazni, ha ΔEREESS negat ív értéket ad (az újratölthető energiatároló rendszer kisütésének 
megf elelően).
A gyár tó kérésére a korrekció mellőzhető, és korrekció nélküli értékek is alkalmazhatók, ha:
a)ΔE REESS pozitív (az újratölth ető energiatároló rendszer töltésének megfel elően);
b)a gyár tó méréssel igazolni tudja a felelős hatós ág felé, hogy nincs összefüggés a ΔEREESS és a CO 2 kibocsáto tt 
tömeg e, illetve a ΔEREESS és az üzemany ag-fogyasztás között.
A6.App2/1. táblázat
Az üzeman yag energiata rtalma (adott esetben) 
Üzemanyag Benzin 
(E0)Benzin 
(E10)Etanol 
(E85)Dízel (B0) Dízel (B7) Cseppf o-
lyósított 
szénhidro -
géngáz 
(LPG)Sűrített 
földgáz
Fűtőér ték 8,92
kWh/l8,64
kWh/l6,41
kWh/l9,85
kWh/l9,79
kWh/l12,86 × ρ  
kWh/l11,39 MJ/m3
ρ = a vizsgálati üzemanyag sűrűsége 15 °C-on (kg/l)
4. A KORREK CIÓS FÜGGVÉNY ALKALMAZÁSA
4.1. A korrekciós függvény alkalmazásához a mér t áram és a névleges feszültség alapján ki kell számítani az összes 
újratölthe tő energiatároló rendszer j időszak alatti ΔEREESS,j elektromosenergia-változás át:
ΔEREESS,j ¼∑n
i¼1ΔEREESS,j,i 
ahol:
ΔEREESS,j,i az i újratölthető energiatároló rendszer elektromosenergia-változása a vizsgált j időszak alatt 
(Wh);
valamint:
ΔEREESS,j,i ¼1
3600×U REESS ×∫tend
t0IðtÞj,idt
ahol:
UREESS az újratölthető energiatároló rendszer IEC 60050-482 szabván y szer int meghatározott névleges 
feszültsége (V);
IðtÞj,iaz i újratölthet ő energiatároló rendszer vizsgált j időszak alatti elektromos árama e függelék 2. 
szakasza alapján (A);
t0 a vizsgált j időszak kezdet ének időpontja (s);
tend a vizsgált j időszak végének időpontja (s).
i a vizsgált újratölthető energiatároló rendszer sorszáma;
n az újratölthető energiatároló rendszerek teljes száma;
j a vizsgált időszak sorszáma, ahol az időszak bármely alkalmazandó ciklusszakasz, 
ciklusszakaszok kombinációja és az alkalmazandó teljes ciklus;
1
3600a Ws mér tékegységről Wh mér tékegységre való átszámítás átváltási tényezője.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/380 2021.11.26.  
4.2. A kibocsáto tt CO2 töme gének (g/km) korrekciójához az égési folyamatra jellemző Willans-té nyezők et kell 
felhasználni az A6.App2/3. táblázat alapján.
4.3. A korrekciót a teljes ciklusra és a ciklus egyes szakaszaira külön-külön is el kell végez ni és alkalmazni kell, továbbá 
fel kell jegye zni.
4.4. Ehhez a konkrét számításhoz a rögzít ett elektromos áramellátó rendszer altern átor ának hatásf okát kell használni:
ηalternator¼0:67forelectricpowersupplysystemREESSalternators
4.5. A vizsgált j időszakra vonatk ozó, eredmény ül kapott, az altern átornak valamely újratölthető energiatároló rendszer 
töltése miatti terhelési viselkedése követk eztében kibocsáto tt CO 2-tömeg különbségé t az alábbi egyenlettel kell 
kiszámítani:
ΔM CO2,j ¼0:0036×ΔE REESS,j ×1
ηalternator×Willans factor ×1
dj
ahol:
ΔM CO2,j a j időszakra eredményül kapott kibocsáto tt CO 2 tömeg különbség e (g/km);
ΔEREESS,j az újratölthe tő energiatároló rendszer vizsgált j időszak alatti elektromosenergia-változ ása e 
függ elék 4.1. szakasza alapján (Wh);
dj a vizsgált j időszak alatt megte tt távolság (km);
j a vizsgált időszak sorszáma, ahol az időszak bármely alkalmazandó ciklusszakasz, 
ciklusszakaszok kombinációja és az alkalmazandó teljes ciklus;
0,0036 a Wh mér tékegységről MJ mér tékegységre való átszámítás átváltási tényezője;
ηalternator az altern átor hatásf oka e függ elék 4.4. szakasza szer int;
Willans factor az A6.App2/3. táblázatban meghatározott, az égési folyamatra jellemző Willans-té nyező (gCO 2/ 
MJ).
4.5.1. Az egyes szakaszokhoz és a teljes ciklushoz tartozó CO 2-értékeket az alábbiak szer int kell korrigálni:
Az 1A. szint esetében;
MCO2,p,3 = MCO2,p,2b – ΔM CO2,j
MCO2,c,3 = MCO2,c,2b – ΔM CO2,j
Az 1B. szint esetében
MCO2,p,3 = (M CO2,p,1 – ΔM CO2,j )
MCO2,c,3 = (M CO2,c,2 – ΔM CO2,j )
ahol:
ΔM CO2,j adott j időszakra vonatk ozó, e függ elék 4.5. szakasza szer inti eredmény (g/km).
4.6. A kibocsáto tt CO 2 (g/km) korrekciójához az A6.App2/3. táblázatban megad ott Willans-té nyezők et kell felhasználni.
A6.App2/3. táblázat
Willans-tény ezők (adott esetben) 
Atmoszf érikus szívás Feltö ltés
Szikragyújtás Benzin (E0) l/MJ 0,0733 0,0778
gCO 2/MJ 175 186
Benzin (E10) l/MJ 0,0756 0,0803
gCO 2/MJ 174 184HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/381  
Atmoszf érikus szívás Feltö ltés
Sűrítet t földgáz 
(G20)m3/MJ 0,0719 0,0764
gCO 2/MJ 129 137
Cseppf olyósított 
szénhidrogén gáz 
(LPG)l/MJ 0,0950 0,101
gCO 2/MJ 155 164
E85 l/MJ 0,102 0,108
gCO 2/MJ 169 179
Kompr essziós gyújtás Dízel (B0) l/MJ 0,0611 0,0611
gCO 2/MJ 161 161
Dízel (B7) l/MJ 0,0611 0,0611
gCO 2/MJ 161 161HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/382 2021.11.26.  
3. függelék 
Gáz-halmazállapotú üzemanyagok (LPG és földgáz/biomet án) gáz energiahányad osának kiszámítása 
1. AZ 1. TÍPUSÚ VIZSGÁL ATI CIKL US SORÁN ELHASZNÁL T GÁZ-HALMAZÁLL APOTÚ ÜZEMANY AGOK TÖMEGÉNEK MÉRÉSE
Az ciklus során elhasznált gáz tömeg ét olyan üzemanyag-mérő rendszer rel kell megmér ni, amely képes a vizsgálat alatt 
az alábbiak szer int mér ni a tartály töme gét:
a)A vizsgálat elején és végé n mér t értékek közötti különbség ±2 százalékának megf elelő vagy annál jobb mérési 
pontoss ág.
b)A mérési hibák elke rülésére óvint ézke déseket kell tenni.
Az óvint ézkedéseknek legalább arra ki kell terjedniük, hogy a mérőeszk özöket a műszer gyár tójának ajánlása és a 
hely es műszaki gyak orlat szer int szereljék be.
c)Más mérési módszerek is megen gedett ek, amenn yiben igazolhat óan azonos pontosságot biztosítanak.
2. A GÁZ ENER GIAHÁNY ADOSÁNAK KISZÁMÍT ÁSA
Az üzemany ag-fogyasztás értékét a mérési eredmény ek alapján meghatározott szénhidrogé n-, szén-mono xid- és szén- 
dioxid-kibocsátásból kell kiszámolni azzal a feltét elezéssel élve, hogy a vizsgálat során csak gáz-halmazállapotú 
üzemany ag ég el.
A ciklusban elhasznált energia gázhányad osát az alábbi egye nlet segítségével kell kiszámítani:
Ggas¼Mgas×cf×104
FCnorm ×dist×ρ� �
ahol:
Ggas a gáz energiahányadosa, százalékban;
Mgas az elhasznált gáz-halmazállapotú üzemany ag tömeg e a ciklusban, kg;
FC norm a B7. melléklet 6.6. és 6.7. szakasza szer int kiszámít ott üzemany ag-fogyasztás (l/100km LPG 
esetében, m3/100 km földgáz/biometán esetében);
dist a ciklus alatt rögzít ett távolság (km);
ρ a gázsűrűség:
ρ = 0,654 kg/m3 földgáz/biometán esetében;
ρ = 0,538 kg/liter LPG esetében;
cf korrekciós tényező, a következő értékeket feltét elezve:
cf = 1 LPG vagy G20 referencia-üzemanyag esetében;
cf = 0,78 G25 referencia-üzemanyag esetében.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/383  
B6a. melléklet 
Környezetihőmérséklet-k orrekció val végzett vizsgálat a reprezent atív regionális környezeti 
feltételek melletti CO2 kibocsátás megállapít ása érdek ében 
Ez a melléklet csak az 1A. szintre vonatk ozik.
1. BEVEZETÉS
Ez a melléklet a reprezentatív regionális hőmérsékleti feltét elek melletti CO 2-kibocsátás megállapítása érdekében 
végzett, kiegé szítő jellegű, környezeti hőmérséklet-k orrekcióval végzett vizsgálatot (ATCT) ismer teti.
1.1. A belső égésű motorral felszerelt járművek és a nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek CO 2- 
kibocsátását, valamint a külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek töltésfen ntar tási értékét e melléklet előírásai 
alapján kell korrigálni. A töltéslemerítés i vizsgálat CO2-értékét nem szükséges korrigálni. Nem szükséges 
korrekció az elektromos hatósugár esetében.
2. KÖRNYEZETIHŐMÉRSÉKLET -KORREK CIÓ VAL VÉGZETT VIZSGÁL ATI (ATCT) JÁRMŰCSALÁD
2.1. Ugyanabba a környezetihőmérséklet-k orrekcióval végzett vizsgálati (ATCT) járműcsaládba csak azok a járművek 
tartozhatnak, amelyek azonosak az alábbi jellemzők tekin tetében:
a)az erőátviteli rendszer felépítése (azaz belsőégésű, hibr id, üzemany agcellás vagy elektromos);
b)égési folyamat (azaz kétütemű vagy négyütemű);
c)heng erek száma és elrendezése;
d)üzemany ag-éget és módja (azaz közvetett vagy közvetlen befecsk endezés);
e)hűtőrendszer típusa (azaz levegő, víz, olaj);
f)levegőbeszívás módja (azaz természetes szívás vagy feltöltés);
g)az az üzemanya g, amelynek használatára a motor t tervezték (azaz benzin, dízel, földgáz, cseppf olyósított 
szénhidrogén gáz stb.);
h)katalitikus átalakító (azaz hármas hatású katalizát or, szegén ykeverékes NOx-csapda, szelektív redukciós 
katalizátor , szegén ykeve rékes NOx-katalizáto r vagy más(ok));
i)rendelk ezik -e részecsk ecsapdával; valamint
j)kipuf ogóg áz-vissza vezetés (van vagy nincs, hűtött vagy nem hűtött).
A járműveknek a fentieken kívül az alább jellemzők tekint etében is hasonlónak kell lenniük:
k)a járművek motor -hengerűr tartalma legfe ljebb a legkisebb hengerűr tartalmú típus 30 százalékáv al térhet el; 
valamint
l)a mot ortér hőszig etelésének anyag, mennyiség és elhelyezés tekint etében hasonlónak kell lennie. A gyár tónak 
bizony ítékot kell átnyújtania a jóváhagy ó hatóság számára (például CAD-tervrajzok formájában) arra 
vonatk ozóan, hogy a járműcsaládba tartozó összes jármű esetében a beszerelésre kerülő hőszige telő anyag 
térfogata és tömeg e meghaladja a környezetihőmérséklet-k orrekcióval végzett vizsgálat referencia-jár művére 
vonatk ozó megf elelő térfogat és tömeg 90 százalékát.
A hősziget elő anyag és annak elhelyezk edése vonatk ozásában fennálló eltérés azzal a feltét ellel fogad ható el 
egyazon hőmérséklet-k orrekciós vizsgálati járműcsalád részeként, ha a vizsgálati jármű igazolhat óan a 
legrosszabb esethez tartozik a motor tér hőszige telése tekint etében.
Ha a gyár tó bizonyítani tudja a típusjó váhagy ó hatósá g számára, hogy a legrosszabb eset koncepciót alkalmazta 
(pl. a vizsgált járműnek nincs szige telése), vagy ha a környezetihőmérséklet-k orrekcióv al végzett vizsgálat 
egye tlen interpolációs járműcsaládra irányul, úgy a sziget előan yagok dokumentálására vonatk ozó 
követelmén yektől el lehet tekint eni.
2.1.1. Beszerelt aktív hőtároló rendszerek esetében csak az alábbi feltét eleknek eleget tevő járművek lehetnek tagjai 
ugyanazon környezetihőmérséklet-k orrekcióva l végzett vizsgálati járműcsaládnak:
a)a rendszerben tárolt entalpiával meghatározott hőkapacitás a vizsgálati jármű entalpiája feletti 0 és 10 százalék 
közötti tartomá nyon belüli; valamint
b)az eredeti gyár tó bizony ítékot tud szolgáltatni a műszaki szolgálat számára arról, hogy a járműcsaládon belül a 
hőleadási idő a motor indítása során a vizsgálati jármű hőleadási idejénél 0–10 %-kal keveseb b.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/384 2021.11.26.  
2.1.2. Csak az ezen B6a. melléklet 3.9.4. szakaszában meghatározott feltételeknek eleg et tevő járművek tekinthetők az 
ugyanazon környezetihőmérséklet-k orrekcióva l végzett vizsgálat tárgyát képező járműcsalád tagjának.
3. A KÖRNYEZETIHŐMÉRSÉKLET -KORREK CIÓ VAL VÉGZETT VIZSGÁL AT MENETE
A B6. mellékletben meghatározott 1. típusú vizsgálatot a szóban forgó B6a. melléklet 3.1–3.9. szakaszában 
meghatározott követ elmény ek figyelembevéte le nélkül kell végrehajtani. Ez szükségessé teszi továbbá a 
sebességváltási pontok B2. melléklet szer inti újbóli kiszámítását és alkalmazását is, figyelemmel a szóban forgó 
B6a. melléklet 3.4. szakaszában meghatározott eltérő kigur ulási menet ellenállásra.
3.1. A környezetihőmérséklet-k orrekcióva l végzett vizsgálat környezeti feltételei
3.1.1. Azon hőmérsékletnek (Treg), amelyen a járművet a környezetihőmérséklet-k orrekcióv al végzett vizsgálathoz 
kondicionálják és megvizsgálják 14 °C-nak kell lennie.
3.1.2. A környezetihőmérséklet-k orrekcióv al végzett vizsgálathoz szükséges kondicionálás legrö videbb megen gedett 
időtar tama (tsoak_A TCT) 9 óra.
3.2. Vizsgálati cella és kondicionálási terület
3.2.1. Vizsgálati cella
3.2.1.1. A vizsgálati cella beállít ott hőmérsékletének meg kell egye znie a Treg értékével. A tényleg es hőmérséklet a vizsgálat 
elején legfeljebb ± 3 °C, míg a vizsgálat közben legfeljebb ± 5 °C értékk el térhet el ettől az értéktől.
3.2.1.2. A vizsgálati helyiség levegőjének, illetve a mot or által beszív ott levegő fajlagos páratar talmának (H) teljesítenie kell 
az alábbi feltét elt:
3,0 ≤ H ≤ 8,1 (g H2O/kg száraz levegő)
3.2.1.3. A levegő hőmérséklet ét és páratar talmát a hűtőventilátor kilépőn yílásánál, 0,1 Hz gyak oriságg al kell mér ni.
3.2.2. Kondicionálási terület
3.2.2.1. A kondicionálási terület beállított hőmérséklet ének meg kell egyez nie a Tregértékével, míg a tényleges 
hőmérsékletnek az 5 perces göngy ölíte tt számtani közép ± 3 °C tűrésen belül kell lennie, és nem mutathat 
sziszte matikus eltérést a beállított értéktől. A hőmérséklet et folyamat osan, legalább 0,033 Hz gyak oriságg al kell 
mér ni.
3.2.2.2. A kondicionálási terület hőmérséklet-érzékelőjét a jármű körüli környezeti hőmérséklet mérése szempontjából 
reprezentatív módon kell elhelyezni, és a műszaki szolgálattal ellenőr iztetni kell.
Az érzékelőt a kondicionálási terület falát ól legalább 10 cm távolságra kell elhelyezni, és le kell árnyékolni a 
közvetlen légáramlással szemben.
A kondicionálási helyiségben, a jármű közelében uralk odó levegőáramlási viszony oknak meg kell felelniük a 
helyiség méreteiv el arány os term észet es konvekci ós áramlásnak (nem lehet kényszeríte tt konvekci ó).
3.3. A vizsgálati jármű
3.3.1. A vizsgálni kívánt járműnek reprezentatívnak kell lennie arra a járműcsaládra nézve, amelynek a környezetihő ­
mérséklet-k orrekcióv al végzett vizsgálatának adatait meg kívánják állapítani (az ezen B6a. melléklet 
2.1. szakaszában ismer tetettek szer int).
3.3.2. Ki kell választani a környezetihőmérséklet-k orrekcióv al végzett vizsgálattal érintett járműcsaládból a legkisebb 
motor -henge rűrtartalmú interpoláció s járműcsaládot (lásd ezen B6a. melléklet 2. szakaszát), és a vizsgálati 
járműnek ezen a járműcsaládon belül a „H jármű” konfigurációba kell tartozn ia.
3.3.3. Adott esetben a legalacsonyabb entalpiájú aktív hőtároló berendezéssel és a leglassabb hőleadású aktív hőtároló 
rendszer rel rendelkező járművet kell kiválasztani a környezeti hőmérséklet-k orrekcióval végzett vizsgálati 
járműcsaládból.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/385  
3.3.4. A vizsgálati járműnek meg kell felelnie a B6. melléklet 2.3. szakaszában és az ezen B6a. melléklet 2.1. szakaszában 
részletez ett követelmén yeknek.
3.4. BEÁLLÍT ÁSOK
3.4.1. A kigur ulási menet ellenállásnak és a fékpadbeállításnak a B4. mellékletben meghatározottak szer intinek kell 
lennie, beleér tve a 23 °C szobahőmérsékletre vonatk ozó előírást is.
A 14 °C és a 20 °C hőmérsékletű levegő sűrűsége közötti eltérés figyelembevét ele érdeké ben a görgős fékpadot a 
B4. melléklet 7. és 8. szakaszában meghatározottak szer int kell beállítani, azzal az eltér éssel, hogy az alábbi 
egye nletben szereplő f2_TReg értéket kell a Ct cél-együtthatók ént alkalmazni.
f2_TReg = f2 * (Tref + 273)/(T reg + 273)
ahol:
f2 a referenciafelt ételeknél érvény es másodrendű kigur ulási menet ellenállási együttható, N/(km/h)2;
Tref az ezen előírás 3.2.10. szakaszában meghatározott kigur ulási menete llenállási referen cia-hőmérséklet (° 
C);
Treg az ezen B6a. melléklet 3.1.1. szakaszában meghatározott regionális hőmérséklet (°C).
Abban az esetben, ha rendelkezésre áll valamily en, a 23 °C hőmérséklet melletti vizsgálathoz tartozó hiteles 
görgősfékpad-beállítás, a Cd másodrendű görgősf ékpad-együttható t az alábbi egyenlet szer int kell módosítani:
Cd_T reg = Cd + (f2_TReg – f2)
3.4.2. A környezetihőmérséklet-k orrekcióv al végzett vizsgálatot és a hozzá tartozó kigur ulási menetellenállás beállítását 
kétkerék -meghajtású fékpadon kell elvégezni, ha a megf elelő 1. típusú vizsgálatot kétk erék -meghaj tású fékpadon 
vége zték; illetve négykerékha jtású fékpadon kell elvégezni abban az esetben, ha a megfelelő 1. típusú vizsgálatot 
négyker ék-meghaj tású fékpadon végezt ék el.
3.5. Elők ondicionálás
A gyár tó kérésér e az elők ondicionálást Treg hőmérséklet en is végre lehet hajtani.
A mot orhőmérsékletnek ±2 °C tűrés mellett – a beállítás szer inti – 23 °C vagy Treg értékűnek kell lennie, attól 
függően, hogy melyik hőmérséklet et választják az elők ondicionáláshoz.
3.5.1. A tisztán belső égésű motor ral felszerelt jármű elők ondicionálását a B6. melléklet 2.6. szakaszában leírtak szer int 
kell végrehajtani.
3.5.2. A nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek elők ondicionálását a B8. melléklet 3.3.1.1. szakaszában leírtak 
szer int kell végrehajtani.
3.5.3. A külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek elők ondicionálását a B8. melléklet 4. függ elékének 2.1.1., illetve 
2.1.2. szakaszában leírtak szer int kell végrehajtan i.
3.6. Kondicionálási eljárás
3.6.1. A járművet az elők ondicionálás után, de a vizsgálatot megelőzően olyan kondicionálási terület en kell tárolni, 
amelynek környezeti feltételei megfelelnek a B6a. melléklet 3.2.2. szakaszában ismer tetetteknek .
3.6.2. Az elők ondicionálás befejezé sétől a Treg időpontban végzett kondicionálásig a járművet nem szabad 10 percnél 
hosszabb időtar tamon át a Treg értékétől eltérő hőmérsékletnek kitenni.
3.6.3. A járművet anny i ideig kell a kondicionáló terület en tartani, hogy az elők ondicionálási vizsgálat végétől a 
környezetihőmérséklet-k orrekcióva l végzett vizsgálat kezdet éig tsoak_A TCT, illetve a tűrés figyele mbevételével 
legfe ljebb annál 15 perccel hosszabb idő teljen el. A gyár tó kérésére és a jóváhagy ó hatóság beleegy ezésével a 
tsoak_A TCT idő legfeljebb 120 perccel meghosszabbítható. Ebben az esetben a meghosszabbított időt a 
B6a. melléklet 3.9. szakaszában meghatározott lehűlésre kell fordítani.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/386 2021.11.26.  
3.6.4. A kondicionálást hűtőventilát or használata nélkül és úgy kell végrehajtan i, hogy valamenny i felépítmény-elem 
normál rendelt etésszerű park olási helyzetben legye n. Az elők ondicionálás vége és a környezetihőmérséklet- 
korrekcióval végzett vizsgálat kezdet e között eltelt időt fel kell jegyezni.
3.6.5. A jármű átvitelét a kondicionálási területről a vizsgálati cellába a lehető leggy orsabban kell végrehajtan i. A 
járművet nem szabad 10 percnél hosszabb időtar tamon át a Treg értékétől eltér ő hőmérsékletnek kitenni.
3.7. Környezetihőmérséklet-k orrekcióv al végzett vizsgálat
3.7.1. A vizsgálati ciklusnak az adott járműosztályra vonatk ozóan a B1. mellékletben meghatározott alkalmazandó 
WLTC ciklusnak kell lennie.
3.7.2. A kibocsátási vizsgálat elvégzések or a tisztán belső égésű motorral felszerelt járművek esetében a B6. mellékletben, 
a nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében a B8. mellékletben előír takat kell alkalmazni, a külső 
feltöl tésű hibr id elektromos járművek esetében pedig az 1. típusú töltésfen ntar tási vizsgálatot kell elvégez ni, azzal 
az eltér éssel, hogy a vizsgálati cella környezeti feltételeire vonatk ozóan a B6a. melléklet 3.2.1.szakaszában leírtakat 
kell követni.
3.7.3. A környezetihőmérséklet-k orrekcióv al végzett vizsgálaton mér t, a tisztán belső égésű motorra l felszerelt járművek 
esetében az A7/1. táblázat 2. lépésében, míg hibr id elektromos járművek esetében az A8/5. táblázat 2. lépésében 
meghatározott kipuf ogóg áz-kibocsátás nem haladhatja meg a vizsgált járműre vonatk ozóan az ezen előírás 
6.3.10. szakaszában meghatározott kibocsátási határér tékeket.
3.8. Számítás és dokumentálás
3.8.1. Az FCF járműcsalád-k orrekciós tényezőt az alábbiak szer int kell kiszámítani:
FCF = MCO2 ,Treg / MCO2,23°
ahol:
MCO2,23° a H jármű által a 23 °C hőmérséklet en végrehajt ott vonatk ozó 1. típusú vizsgálatok során 
kibocsáto tt átlagos CO 2-tömeg, a tisztán belső égésű motorra l felszerelt járművek esetén a 
B7. melléklet A7/1. táblázata szer inti 3. lépés után, a külső feltöltésű hibr id elektromos 
járművek és a nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetén pedig a B8. melléklet 
A8/5. táblázata szer inti 3. lépés után, de további korrekciók nélkül (g/km);
MCO2,T reg a regionális hőmérséklet en végrehajt ott vizsgálat teljes WLTC ciklusa alatt kibocsáto tt CO 2- 
tömeg, a tisztán belső égésű motorra l ellátott járművek esetén a B7. melléklet A7/1. táblázata 
szer inti 3. lépés után, a külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek és a nem külső feltöltésű 
hibr id elektromos járművek esetén pedig a B8. melléklet A8/5. táblázata szer inti 3. lépés után, 
de további korrekciók nélkül (g/km). Külső feltöltésű hibr id elektromos járművek és a nem 
külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek esetén a B8. melléklet 2. függ elékében 
meghatározott KCO2 tényezőt kell figyelembe venni.
Az MCO2,23 ° és az MCO2,T reg értéket egyaránt ugyanazon a vizsgálati járműv ön kell megmér ni.
Az FCF értékét szerepelte tni kell valamenn yi vonatk ozó vizsgálati jegyzők önyvben.
Az eredmény ül kapott FCF értéket 4 tizedesjegyre kell kerekíteni.
3.8.2. Az (ezen B6a. melléklet 2.3. szakaszában meghatározott), a környezetihőmérséklet-k orrekcióv al végzett 
vizsgálattal érintett járműcsalád egyes, tisztán belső égésű motorral felszerelt járműveire vonatk ozó CO 2 értékeket 
az alábbi egye nletek segítség ével kell kiszámítani:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4 × FCF
MCO2,p,5 = MCO2,p,4 × FCF
ahol:
MCO2,c,4 és MCO2,p,4 a teljes c WLTC ciklus és a p ciklusszakaszok alatt, az előző számítási lépés 
eredmény eként kapott kibocsáto tt CO2-tömegér tékek (g/km);
MCO2,c,5 és MCO2,p,5 a teljes c WLTC ciklus és a p ciklusszakaszok alatt kibocsátott CO2-tömegér tékek, a 
környezeti hőmérséklet-k orrekcióval végzett vizsgálat miatti korrekcióval együtt, 
amelyek et a későbbi korrekciók vagy későbbi számítások során kell alkalmazni (g/km).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/387  
3.8.3. Az (ezen B6a. melléklet 2.3. szakaszában meghatározott) környezetihőmérséklet-k orrekcióval végzett vizsgálattal 
érintett járműcsalád külső feltöl tésű hibr id elektromos járműveire és nem külső feltölt ésű hibr id elektromos 
járműveire vonatk ozó CO 2-értékeket az alábbi egyenlet ek segítségével kell kiszámítani:
MCO2,CS,c,5 = MCO2,CS ,c,4 × FCF
MCO2,CS,p,5 = MCO2,CS,p,4 × FCF
ahol:
MCO2,CS,c,4 és MCO2,CS,p,4 a teljes c WLTC ciklus és a p ciklusszakaszok alatt, az előző számítási lépés 
eredmény eként kapott kibocsáto tt CO2-tömegér tékek (g/km);
MCO2,CS,c,5 és MCO2,CS,p,5 a teljes c WLTC ciklus és a p ciklusszakaszok alatt kibocsátott CO2-tömegér tékek, a 
környezeti hőmérséklet-k orrekcióval végzett vizsgálat miatti korrekcióval együtt, 
amelyek et a későbbi korrekciók vagy későbbi számítások során kell alkalmazni (g/km).
3.8.4. Ha az FCF értéke kisebb mint egy, akkor előbbi értékét a legrosszabb forga tókönyv szer int, a B6a. melléklet 4.1. 
szakaszának megfelelően egynek kell tekinteni.
3.9. Hűtésre vonatk ozó előírás
3.9.1. A környezetihőmérséklet-k orrekcióv al végzett vizsgálattal érintett járműcsalád referencia-jár műveké nt szolgáló 
vizsgálati jármű, valamint a környezetihőmérséklet-k orrekcióva l végzett vizsgálattal érintett járműcsaládon belüli 
interpolációs járműcsalád valamenn yi H járműve esetében a hűtők özeg végső hőmérsékletét meg kell mér ni a 23 
°C hőmérsékleten végrehajt ott megf elelő 1. típusú vizsgálat, valamint a 23 °C hőmérsékleten történő – 15 perces 
tűrés miatti időnövek edést is figyelembe vevő – tsoak_A TCT időtar tamon át végreha jtott kondicionálás után. Az 
időtar tamot a vonatk ozó 1. típusú vizsgálat végét ől kell számítani.
3.9.1.1. Abban az esetben, ha a vonatk ozó környezetihőmérséklet-k orrekcióv al végzett vizsgálat során a tsoak_A TCT idő 
meghosszabbításra került, akkor ugyanazt a kondicionálási időt kell alkalmazni, további 15 perces tűréssel.
3.9.2. A hűté si eljárást az 1. típusú vizsgálat befejezé se után a lehető leghamarabb, legfeljebb 20 perces késéssel végre kell 
hajtan i. A mér t kondicionálási idő a végső hőmérséklet megmérése és a 23 °C hőmérsékleten végzett 1. típusú 
vizsgálat vége közötti időtar tam, és ezt szerepeltetni kell valamenny i vonatk ozó vizsgálati űrlapon.
3.9.3. A kondicionálási területnek az utolsó 3 órában mér t hőmérséklet e középér tékét ki kell vonni a hűtők özegnek 
a 3.9.1. szakaszban meghatározott kondicionálási idő végén mér t végső hőmérséklet éből. Ennek jelölése ΔT_A TCT, 
a legk özelebbi egész számra kerekítve.
3.9.4. Ez az interpoláci ós járműcsalád csak akkor tekinthető ugyanannak a környezetihőmérséklet-k orrekcióv al végzett 
vizsgálattal érintett járműcsaládnak a tagjának, ha ΔT_A TCT magasabb vagy egyenlő, mint a vizsgálati jármű ΔT_A TCT 
értéke – 2 °C.
3.9.5. A hűtők özeg et a környezetihőmérséklet-k orrekcióv al végzett vizsgálati járműcsaládba tartozó valamenny i jármű 
esetében a hűtőrendszer megeg yező pontján kell mér ni. Ennek a motorh oz a lehető legk özelebb kell 
elhelyezk ednie, hogy a hűtők özeg hőmérséklet e a motor hőmérséklet e szem pontjából a legnagy obb mér tékb en 
reprezentatív legyen.
3.9.6. A kondicionálási terület ek hőmérsékletét az ezen B6a. melléklet 3.2.2.2. szakaszában meghatározottak szer int kell 
mér ni.
4. Alternatívák a mérési eljárásban
4.1. A hűté s szem pontjából vagy a jármű szige telése tekint etéb en legrosszabb eset
A gyár tó kérésére és a jóváhagy ó hatóság jóváhagyása mellett mód van arra, hogy az 1. típusú vizsgálat hűté si 
eljárását alkalmazzuk az ezen B6a. melléklet 3.6. szakaszában foglalt rendelk ezések hely ett. Ebből a célból:
a)A B6. melléklet 2.7.2. szakaszának előírásait, továbbá minimum 9 óra kondicionálási időt kell alkalmazni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/388 2021.11.26.  
b)A motorhőmérsékletnek a környezetihőmérséklet-k orrekcióval végzett vizsgálat megkez dése előtt ±2 °C tűrés 
mellett a beállítot t Treg értékk el egyezőnek kell lennie. Ezt a hőmérséklet et szerepelt etni kell valamenny i 
vonatk ozó vizsgálati űrlapon. Ebben az esetben az ezen B6a. melléklet 3.9. szakaszában ismer tetett, a hűté sre 
vonatk ozó rendelkezés és a motor tér-szige telésre vonatk ozó kritériumok a járműcsaládba tartozó összes 
jármű esetében figyelmen kívül hagyható k.
Ez az alternatíva nem megen gedett, ha a jármű aktív hőtároló rendszer rel van felszerelve.
A hőmérséklet et szerepeltetni kell valamenny i vonatk ozó vizsgálati jegyzők önyvben.
A szige telőan yagok dokumentálására vonatk ozó követelmén yektől el lehet tekinteni.
4.2. Az ATCT szer inti járműcsalád egyetlen interpoláci ós járműcsaládból áll
Amenny iben a környezetihőmérséklet-k orrekcióv al végzett vizsgálattal (ATCT) érintet t járműcsalád csak egy 
interpolációs járműcsaládból áll, az ezen B6a. melléklet 3.9. szakaszában ismer tetett, a hűtésre vonatk ozó 
rendelk ezés alkalmazásátó l el lehet tekint eni. Ezt a tényt szerepelt etni kell valamenny i vonatk ozó vizsgálati 
jegyzők önyv ben.
4.3. Alternatív motorh őmérséklet-mérés
Amenny iben a hűtőf olyadék hőmérséklet ének mérése nem lehetség es, a gyár tó kérésére és a jóváhagy ó hatóság 
jóváhagyásával az ezen B6a. melléklet 3.9. szakaszában leírt, a lehűlésre vonatk ozó rendelkezés tekintet ében a 
hűtők özeg hőmérséklet e helyett a motorola j hőmérséklete is figyelembe vehető. Ebben az esetben a 
járműcsaládon belüli összes jármű esetében a motor olaj hőmérséklet ét kell figyelembe venni.
Ezen eljárás alkalmazását szerepeltet ni kell valamenny i vonatk ozó vizsgálati jegyzők önyvben.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/389  
B6b. MELLÉKLET 
A CO 2-eredmény ek korrekciója a célsebességgel és a távolsággal összev etve 
Ez a melléklet csak az 1A. szintre vonatk ozik.
1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
E B6b. melléklet határozza meg a célsebességg el és a távolsággal összevete tt CO2 vizsgálati eredmény ek tűrések 
miatti korrekciójára vonatk ozó egye di rendelkezése ket.
E B6b. melléklet csak a tisztán belső égésű motor ral felszerelt járművekre vonatk ozik.
2. JÁRMŰSEBESSÉG-MÉRÉS
2.1. A görgős fékpad görgősebesség éből kapott tényleges/mér t járműsebessége t (vmi; km/h) 10 Hz mérési gyak oriságg al 
kell mintavét elezni a ténylege s sebességnek megf elelő tényleg es idővel együtt.
2.2. A B1. melléklet A1/1–A1/12. táblázataiban lévő időpontok közötti célsebesség et (vi; km/h) lineár is interpoláci ós 
eljárással, 10 Hz gyak oriság mellett kell meghatározni.
3. KORREK CIÓS ELJÁRÁS
3.1. A kerek eknél számított ténylege s/mér t és a céltelj esítmény kiszámítása
A cél- és a tényleg es/mér t sebességből a következ ő egye nletek alkalmazásá val kell kiszámítani a kerekeknél számított 
teljesítményt és erők et:
Fi = f0 + f1 x ðViþV i – 1Þ
2+ f2 x ðViþV i – 1Þ2
4+ (TM + mr) x ai
Pi = Fi x ðViþV i – 1Þ
3,6x2x 0,001
Fmi = f0 + f1 x ðVm iþVm i – 1Þ
2+ f2 x ðVm iþVm i – 1Þ2
4+ (TM + mr) x ami
Pmi = Fmi x ðVm iþVm i – 1Þ
3,6x2x 0,001
ai =ðVi – V i – 1Þ
3,6xðt i – t i – 1Þ
ami =ðVm i – Vm i – 1Þ
3,6xðt i – t i – 1Þ
ahol:
Fi az (i–1) és (i) közötti időszak alatti célhajt óerő (N);
Fmi az (i–1) és (i) közötti időszak alatti tényleges /mér t hajtóerő (N);
Pi az (i–1) és (i) közötti időszak alatti célteljesítmén y (kW);
Pmi az (i–1) és (i) közötti időszak alatti tényleges /mér t teljesítmény (kW);
f0, f1, f2 a B4. mellékletből szár mazó kigur ulási menete llenállási együtthatók, N, N/(km/h), N/(km/h)2;
Vi az (i) időpontbeli célsebesség; km/h;
Vm i az (i) időpontbeli ténylege s/mér t sebesség; km/h;
TM a jármű vizsgálati tömeg e (kg);
mr a forgó alkotóelemek B4. melléklet 2.5.1. szakasza szer inti egyenér tékű tömeg e (kg);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/390 2021.11.26.  
ai az (i–1) és (i) közötti időszak alatti célgy orsulás (m/s2);
ami az (i–1) és (i) közötti időszak alatti tényleges /mér t gyorsulás (m/s2);
ti az idő, (s).
3.2. A követk ező lépésben a kezdő POVERR UN,1 értéket kell kiszámítani a következő egyenlettel:
POVERR UN,1 = –0,02 × PRATED
ahol:
POVERR UN,1 a kezdő ráfut ó teljesítmény , kW;
PRATED a névlege s motor teljesítmény (kW).
3.3. A CO 2-kibocsátások szem pontjából nem releváns negat ív értékek kizárása érdeké ben a POVERR UN,1 értéknél kisebb 
értékű összes számított Pi és Pmi értéknél a POVERR UN,1 értékét kell venni.
3.4. A Pm,j értékeket a WLTC minden egye s szakasza esetében az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
Pm,j =∑tend
t0Pmi/n
ahol:
Pm,j a vizsgált j szakasz átlagos tényleg es/mér t teljesítmén ye (kW);
Pmi az (i–1) és (i) közötti időszak alatti tényleges /mér t teljesítmény (kW);
t0 a vizsgált j szakasz kezdetének időpontja (s);
tend a vizsgált j szakasz végé nek időpontja (s);
n az időlépések száma a vizsgált szakaszban;
j a vizsgált szakasz sorszáma.
3.5. A vonatk ozó WLTC egye s szakaszaira kiszámított, töltésiegy ensúly-k orrekció utáni átlagosan kibocsáto tt CO 2- 
tömeg értékeket (g/km) a következő egyenlet segítség ével kell g/s mér tékegységben kifejezni:
MCO2,j = MCO2,RCB,j ×dm,j
tj
ahol:
MCO2,j a j szakasz átlagos CO 2-kibocsátásának töme ge (g/s);
MCO2,RCB,j a B7. melléklet A7/1. táblázatának 1. lépéséből a vizsgált WLTC j szakaszára vonatk ozó kibocsáto tt 
CO 2-tömeg érték, a B6. melléklet 2. függ eléke szer int, és a töltésiegy ensúly-k orrekciónak a c 
korrekciós kritérium nélküli alkalmazása követelmén yének figyelembevétele mellett korrigálva;
dm,j a vizsgált j időszak alatt tényleg esen megtett távolság (km);
tj a vizsgált j szakasz időtar tama (s).
3.6. A következő lépésben a WLTC egyes szakaszaira vonatk ozó kibocsáto tt CO 2-tömeg értékeket (g/s) meg kell feleltetni 
a B6b. melléklet 3.4. szakasza szer int kiszámít ott átlagos Pm,j1 értékeknek.
Az adat ok legjobb illeszk edését kell kiszámítani a legkisebb négyzetek módszerén alapuló regresszió használatá val. E 
regressziós egye nesre (Veline egyenes) mutat példát az A6b/1. ábra.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/391  
A6b/1. ábra
Példa a Veline regressziós egyenesre
3.7. Az ezen B6b. melléklet 3.6. szakaszából kiszámít ott járműspecifikus Veline-egy enlet-1 határozza meg a vizsgált 
j szakasz CO2-kibocsátásai (g/s) és az ugyanezen j szakasz esetében a keréknél mér t átlagos teljesítmén y közötti 
korrelációt, amit a követk ező egyenlett el lehet kifejezni:
MCO2,j = (kv,1 x Pm,j1) + Dv,1
ahol:
MCO2,j a j szakasz átlagos CO 2-kibocsátásának töme ge (g/s);
Pm,j1 a vizsgált j szakasz POVERR UN,1 segítségével kiszámít ott átlagos tényleges/mér t teljesítmény e (kW);
kv,1 a Veline-egy enlet-1 meredeks ége, g CO2/kWs;
Dv,1 a Veline-egy enlet-1 állandója, g CO 2/s.
3.8. A követk ező lépésben a második POVERR UN,2 értéket kell kiszámítani a követ kező egye nlettel:
POVERR UN,2 = - Dv,1/ kv,1
ahol:
POVERR UN,2 a második ráfutó teljesítmén y, kW;
kv,1 a Veline-egy enlet-1 meredeks ége, g CO2/kWs;
Dv,1 a Veline-egy enlet-1 állandója, g CO 2/s.
3.9. A CO 2-kibocsátások szem pontjából nem releváns negat ív értékek kizárása érdeké ben a POVERR UN,2 értéknél kisebb 
értékű, az ezen B6b. melléklet 3.1. szakasza szer inti összes számított Pi és Pmi értékét a POVERR UN,2 értékének kell 
venni.
3.10. A Pm,j2 értékeket a WLTC minden egye s szakasza tekintet ében a B6b. melléklet 3.4. szakaszában meghatározott 
egyenlet ekke l ismét ki kell számítani.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/392 2021.11.26.  
3.11. Az új járműspecifikus Veline-egyenlet-2-t a B6b. melléklet 3.6. szakaszában leírt legkisebb négyzetek módszerén 
alapuló regresszió használatával kell kiszámítani. A Veline-egyenlet-2 a következő egyenlett el fejezhető ki:
MCO2,j = (kv,2 × Pm,j2) + Dv,2
ahol:
MCO2,j a j szakasz átlagos CO 2-kibocsátásának töme ge (g/s);
Pm,j2 a vizsgált j szakasz POVERR UN,2 segítségével kiszámít ott átlagos tényleges/mér t teljesítmény e (kW);
kv,2 a Veline-egy enlet-2 meredeks ége, g CO2/kWs;
Dv,2 a Veline-egy enlet-2 állandója, g CO 2/s.
3.12. A következő lépésben a WLTC minden egyes szakaszához ki kell számítani a célsebesség-profi l szer inti Pi,j értékeket 
az alábbi egyenlett el:
Pi,j2 =∑tend
t0Pi,2/n
ahol:
Pi,j2 a vizsgált j szakasz POVERR UN,2 segítségével kiszámít ott átlagos céltelj esítmény e (kW);
Pi,2 az (i–1) és (i) közötti időszak alatti, a POVERR UN,2 segítségével kiszámított céltelj esítmény (kW);
t0 a vizsgált j szakasz kezdetének időpontja (s);
tend a vizsgált j szakasz végé nek időpontja (s);
n az időlépések száma a vizsgált szakaszban;
j a vizsgált WLTC szakasz sorszáma.
3.13. A j időszak alatti delta kibocsáto tt CO2-tömeg (g/s) ezt követően a következő egye nlettel számíthat ó ki:
ΔCO2,j = kv,2 × (Pi,j2 - Pm,j2)
ahol:
ΔCO 2,j a j időszak alatti delta kibocsáto tt CO 2-tömeg (g/s);
kv,2 a Veline-egy enlet-2 meredeks ége, g CO2/kWs;
Pi,j2 a vizsgált j időszak POVERR UN,2 segítségé vel kiszámít ott átlagos célte ljesítmény e (kW);
Pm,j2 a vizsgált j időszak POVERR UN,2 segítségé vel kiszámít ott átlagos tényleg es/mér t teljesítmén ye (kW);
j a vizsgált j időszak , amely lehet akár a ciklus szakasza, vagy akár a teljes ciklus.
3.14. A j időszak alatti, a végleges távolsággal és a sebességge l korrigált kibocsátott CO2-tömeg a következő egyenlett el 
számítható ki:
MCO2,j,2b = (ΔCO 2,jþM CO2,j,k x dm,j
tjÞxt j/di,j
ahol:
MCO2,j,2b a j időszak alatti, a távolsággal és a sebességge l korrigált kibocsátott CO2-tömeg (g/km);
MCO2,j,k a B7. melléklet A7/1. táblázatának k lépése szer inti, a j időszak alatt kibocsáto tt CO2-tömeg (g/km);
ΔCO 2,j a j időszak alatti delta kibocsáto tt CO 2-tömeg (g/s);
tj a vizsgált j időszak időtar tama (s);
dm,j a vizsgált j időszak alatt tényleg esen megtett távolság (km);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/393  
di,j a vizsgált j időszak alatti céltáv olság (km);
j a vizsgált j időszak , amely lehet akár a ciklus „p” szakasza, vagy akár a teljes „c” ciklus;
k „1”, ha a vizsgált „j” időszak a ciklusszakasz, vagy „2”, ha a vizsgált „j” időszak a teljes ciklus.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/394 2021.11.26.  
B7. MELLÉKLET 
Számítá sok 
1. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK
1.1. Amenny iben a B8. melléklet kifejezetten másk ént nem rendelk ezik , az ebben a mellékletben 
meghatározott követelmén yek és eljárások érvényesek a nem külső feltölt ésű hibr id elektromos 
járművekre, a külső feltöl tésű hibr id elektromos járművekre, a nem külső feltöl tésű üzemanya gcellás 
hibr id járművekre és a tisztán elektromos járművekre.
1.2. Az e melléklet 1.4. szakaszában leírt számítási lépések csak a kizárólag belső égésű motorra l felszerelt 
járművekre alkalmazható k.
1.3. A vizsgálati eredmény ek kerekít ése
1.3.1. A számítások közbenső lépései során nem kell kerekít eni, kivéve, ha közbenső kerekítés elvégzése előír t.
1.3.2. A kritikus kibocsátásokra vonatk ozó vége redmény eket az ezen előírás 6.1.8. szakaszában foglaltak szer int 
egy lépésben, a vonatk ozó kibocsátási határér tékek plusz egy szignif ikáns számjegynek megfelelő tizedes 
pont osságra kell kerekíteni.
1.3.3. Az NO x korrekciós tényezőt (KH) ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int két tizedesjegyre kerekítve kell 
megad ni.
1.3.4. A hígítási tényezőt (DF) ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int két tizedesjegyre kerekít ve kell megadni.
1.3.5. A szabván yok által nem érintett információk esetében műszakilag megal apozottan kell eljár ni.
1.4. Lépésenk énti eljárás belsőégés ű motorra l felszerelt járművek vizsgálati vége redmény einek kiszámításához
Az eredmény eket az A7/1. táblázatban megadott sorrendben kell kiszámítani. Az „Eredmény” oszlopban 
szereplő valamenny i alkalmazandó eredmény t fel kell jegyezni. Az „Eljárás” oszlop a számításhoz 
alkalmazandó szakaszokat ismer teti, vagy további számításokat tartalmaz.
Ezen táblázatban az egyenletekben és az eredmény eknél az alábbi jelöléseket alkalmazzuk:
c a teljes alkalmazandó ciklus;
p minden alkalmazandó ciklusszakasz;
i minden egyes vonatk ozó kritikus kibocsátási összet evő, a CO 2 nélkül;
CO 2 CO 2-kibocsátás.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/395  
A7/1. táblázat
A végső vizsgálati eredmény ek kiszámításá nak módszere (FE csak az 1B. szintre vonatk ozik) 
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
1 B6. melléklet Nye rs vizsgálati 
eredmény ekKibocsátott tömeg ek
E melléklet 3–3.2.2. szakasza.Mi,p,1, g/km;
MCO2,p,1 , g/km.
2 Az 1. lépés 
eredmény eMi,p,1, g/km;
MCO2,p,1 , g/km.Vegyes ciklusér tékek kiszámítása:
Mi,c,2¼∑pMi,p,1×dp
∑pdp
MCO2,c,2 ¼∑pMCO2,p,1 ×dp
∑pdp ahol:
Mi/CO2,c,2 a teljes ciklus során mér t 
kibocsátási eredmény ek;
dp az egye s p ciklusszakaszokban 
megtett távolságok.Mi,c,2, g/km;
MCO2,c,2 , g/km.
2b
Ez a lépés csak 
az 1A. szintre 
vonatk ozik .Az 1. lépés eredmé ­
nye
A 2. lépés eredmé ­
nyeMCO2,p,1 , g/km;
MCO2,c,2 , g/km.A CO 2 eredmény ek korrekciója a 
célsebességge l és a távolságga l 
összevetve.
B6b. melléklet
Megjegyzés: Mivel a távolságot is 
korrigálni kell, ettől a számítási lépéstől 
kezd ve a megte tt távolságra történő 
minden hivatk ozást a céltáv olságra való 
hivatk ozásk ént kell értelmezni.MCO2,p,2b , g/km;
MCO2,c,2b , g/km.
3 Az 1A. szint 
esetében
A 2b. lépés 
eredmény eMCO2,p,2b , g/km;
MCO2,c,2b , g/km.Tölté si egyensúly-k orrekció
A B6. melléklet 2. függ eléke.MCO2,p,3 , g/km;
MCO2,c,3 , g/km.
Az 1B. szint 
esetében
Az 1. lépés 
eredmény e
A 2. lépés 
eredmény eMCO2,p,1 , g/km;
MCO2,c,2 , g/km.Tölté si egyensúly-k orrekció
A B6. melléklet 2. függ eléke.MCO2,p,3 , g/km;
MCO2,c,3 , g/km.
4a A 2. lépés 
eredmény e
A 3. lépés 
eredmény eMi,c,2, g/km;
MCO2,c,3 , g/km.Valamenn yi, periodikusan rege neráló 
rendszer rel felszerelt járműre 
vonatk ozó kibocsátásvizsgálati eljárás 
(Ki).
B6. melléklet – 1. függ elék
Mi,c,4a = Ki × Mi,c,2
vagy
Mi,c,4a = Ki + Mi,c,2
valamint
MCO2,c,4a = KCO2 × MCO2,c,3
vagy
MCO2,c,4a = KCO2 + MCO2,c,3
A Ki meghatározása szer int 
alkalmazandó additív korrekció vagy 
szorzót ényező.Mi,c,4a, g/km;
MCO2,c,4a , g/km.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/396 2021.11.26.  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
Ha Ki nem alkalmazandó:
Mi,c,4a = Mi,c,2
MCO2,c,4a = MCO2,c,3
4b A 3. lépés 
eredmény e
A 4a. lépés 
eredmény eMCO2,p,3 , g/km;
MCO2,c,3 , g/km;
MCO2,c,4a , g/km.Ha Ki alkalmazandó, akkor a CO2 
szakaszér tékeit a vegyes ciklusér tékhez 
kell igazí tani:
MCO2,p,4 ¼MCO2,p,3 ×AF Ki
minden egyes p ciklusszakaszhoz;
ahol:
AF Ki¼MCO2,c,4a
MCO2,c,3
Ha Ki nem alkalmazandó:
MCO2,p,4 = MCO2,p,3MCO2,p,4 , g/km.
4c A 4a. lépés 
eredmény eMi,c,4a, g/km;
MCO2,c,4a , g/km.Amenny iben ezek az értékek a 
gyár tásmegfe lelőség ellenőrzésére 
felhasználásra kerülnek, a kritikus 
kibocsátási értékeket és a kibocsátott 
CO 2 töme gét meg kell szorozni az ezen 
előírás 8.2.4. szakasza szer int 
meghatározott bejáratási tényezővel:
Mi,c,4c = RIC (j) × Mi,c,4a
MCO2,c,4c = RICO2 (j) × MCO2,c,4a
Ha ezek et az értékeket nem használják 
fel a gyár tásmegfele lőség ellenőrzésére:
Mi,c,4c = Mi,c,4a
MCO2,c,4c = MCO2 ,c,4aMi,c,4c;
MCO2,c,4c
Az üzemany ag-haték onyságot 
(FE c,4c_tem p) a B6. melléklet 6. szakasza 
szer int kell kiszámítani.
Amenny iben ez az érték a 
gyár tásmegfe lelőség ellenőrzésére 
felhasználásra kerül, úgy az 
üzemany ag-haték onyság értékét meg 
kell szorozni az ezen előírás 8.2.4. 
szakasza szer int meghatározott 
bejáratási tényezővel:
FEc,4c = RIFE (j) × FEc,4c_tem p
Ha ezek et az értékeket nem használják 
fel a gyár tásmegfele lőség ellenőrzésére:
FEc,4c = FEc,4c_tem pFEc,4c, km/l;
5
Egyetle n vizs ­
gálat eredmé ­
nyeA 4b. és 4c. lépés 
eredmény eMCO2,c,4c , g/km;
MCO2,p,4 , g/km.Az 1A. szint esetében:
Az MCO2,c,4c és MCO2,p,4 
környezetihőmérséklet-k orrekcióval 
végzett vizsgálat a B6a. melléklet 3.8.2. 
szakaszának megf elelően.
Az 1B. szint esetében:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4c
MCO2,p,5 = MCO2,p,4MCO2,c,5 , g/km;
MCO2,p,5 , g/km.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/397  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
Mi,c,4c, g/km;
FEc,4c, km/l.A C4. melléklet szer int kiszámít ott 
romlási tényezők kritikus kibocsátási 
értékekre alkalmazása.
Amenny iben ezek az értékek a 
gyár tásmegfe lelőség ellenőrzésére 
felhasználásra kerülnek, nincs szükség 
a további (6–10.) lépésekre, és ennek a 
lépésnek az eredmény e a végeredmény .Mi,c,5, g/km;
FEc,5, km/l;
6 Az 1A. szint 
esetében
Az 5. lépés 
eredmény eValamenn yi 
vizsgálat esetében:
Mi,c,5, g/km;
MCO2,c,5 , g/km;
MCO2,p,5 , g/km.A vizsgálati és a gyár tó által megad ott 
értékek átlagolása.
A B6. melléklet 1.2–1.2.3. szakasza.Mi,c,6, g/km;
MCO2,c,6 , g/km;
MCO2,p,6 , g/km.
MCO2,c,declared , g/km.
Az 1B. szint 
esetében
Az 5. lépés 
eredmény eFEc,5, km/l; A vizsgálati és a gyár tó által megad ott 
értékek átlagolása.
A B6. melléklet 1.2–1.2.3. szakasza.
A B7. melléklet 6. szakasza szer int el 
kell vége zni az alkalmazandó ciklusra 
vonatk ozóan az FEc,declared -ről MCO2,c, 
declared -re történő átváltást. Ehhez az 
alkalmazandó ciklusra vonatk ozó 
kritikus kibocsátásokat kell alkalmazni.FEc,declared , km/l
FEc,6, km/l
MCO2,c,declared , g/km.
7 Az 1A. szint 
esetében:
A 6. lépés 
eredmény eMCO2,c,6 , g/km;
MCO2,p,6 , g/km.
MCO2,c,declared , g/km.A szakaszér tékek igazí tása.
A B6. melléklet 1.2.4. szakasza.
valamint :
MCO2,c,7 = MCO2,c,declaredMCO2,c,7 , g/km;
MCO2,p,7 , g/km.
Az 1B. szint 
esetében:
Az 5. lépés 
eredmény e
A 6. lépés 
eredmény eMCO2,c,5 , g/km;
MCO2,p,5 , g/km;
MCO2,c,declared , g/km.A szakaszér tékek igazí tása.
A B6. melléklet 1.2.4. szakasza.MCO2,p,7 , g/km.
8
A vizsgálati 
jármű 1. 
típusú vizs ­
gálati ered ­
mény eAz 1A. szint 
esetében:
A 6. lépés 
eredmény e
A 7. lépés 
eredmény eMi,c,6, g/km;
MCO2,c,7 , g/km;
MCO2,p,7 , g/km.Az üzemany ag-fogyasztás e melléklet 
6. szakasza szer inti kiszámítása.
Az üzemany ag-fogyasztás kiszámítását 
az alkalmazandó ciklusra és annak 
szakaszaira vonatk ozóan külön-külön 
kell elvég ezni. Ebből a célból:
a)a vonatk ozó szakasz, illetve ciklus 
CO 2-értékeit kell alkalmazni;
b)a teljes ciklusra vonatk ozó kritikus 
kibocsátást kell alkalmazni.
valamint :
Mi,c,8 = Mi,c,6
MCO2,c,8 = MCO2,c,7
MCO2,p,8 = MCO2,p,7FC c,8, l/100 km;
FC p,8, l/100 km;
Mi,c,8, g/km;
MCO2,c,8 , g/km;
MCO2,p,8 , g/km.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/398 2021.11.26.  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
Az 1B. szint 
esetében:
Az 5. lépés 
eredmény e
A 7. lépés 
eredmény eMi,c,5, g/km;
MCO2,p,7 , g/km.Kizárólag a szakaszér ték tekint etében 
az üzemanyag-f ogyasztás kiszámítása 
és üzemanya g-haték onyság i értékr e 
való átszámítása e melléklet 6. szakasza 
szer int.
Az üzemany ag-fogyasztást 
szakaszonké nt külön-külön kell 
kiszámítani. Ebből a célból:
a)a vonatk ozó szakasz CO2-értékeit 
kell alkalmazni;
b)a teljes ciklusra vonatk ozó kritikus 
kibocsátást kell alkalmazni.
valamint :
Mi,c,8 = Mi,c,5
FEc,8 = FEc,6FC p,8, l/100 km;
FEp,8, km/l;
Mi,c,8, g/km;
FEc,8, km/l.
9
Interpolációs 
járműcsalád 
eredmény e.
Az 1A. szint 
esetében
Kritikus 
kibocsátás 
végeredm é­
nyeA 8. lépés 
eredmény eA H és az L vizsgálati 
járműre is:
Mi,c,8, g/km;
MCO2,c,8 , g/km;
MCO2,p,8 , g/km;
FC c,8, l/100 km;
FC p,8, l/100 km;
FEc,8, km/l.
FEp,8, km/lAz 1A. szint esetében;
Ha a H vizsgálati járműv ön kívül L 
vizsgálati jármű, és adott esetben M 
jármű vizsgálatára is sor került, akkor a 
kritikus kibocsátási érték 
eredmény ének a két vagy – adott 
esetben – három érték közül a 
legnagy obbat kell választani, és az Mi,c 
kifejezé ssel kell jelölni.
Vegyes THC+NOx-kibocsátások 
esetében a H járműre vagy az L járműre 
vagy – adott esetben – az M járműre 
vonatk ozó összegek közül a 
legnagy obbat kell a típusvizsgálati 
értéknek venni.
Ellenke ző esetben pedig, ha L jármű 
vizsgálatára nem került sor,
Mi,c = Mi,c,8
Az 1A. szint és 1B. szint
A CO 2, FE és FC esetében a 8. lépésben 
kapott értékeket kell figyelembe venni, 
és a CO2-értékeket ezen előírás 6.1.8. 
szakasza szer int két tizedesjegyre kell 
kerekíteni, az FE és FC értékeit pedig 
ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int 
három tizedesjegyre kell kerekíteni.Mi,c, g/km;
MCO2,c,H , g/km;
MCO2,p,H , g/km;
FC c,H, l/100 km;
FC p,H, l/100 km;
FEc,H, km/l;
FEp,H, km/l;
ha L jármű 
vizsgálatára sor 
került:
MCO2,c,L , g/km;
MCO2,p,L , g/km;
FC c,L, l/100 km;
FC p,L, l/100 km;
FEc,L, km/l;
FEp,L, km/l.
10
Az egyes 
járművek 
eredmén yei.
CO 2, FE és FC 
végered ­
mény .A 9. lépés 
eredmény eMCO2,c,H , g/km;
MCO2,p,H , g/km;
FC c,H, l/100 km;
FC p,H, l/100 km;
FEc,H, km/l;
FEp,H, km/l;
ha L jármű 
vizsgálatára sor 
került:
MCO2,c,L , g/km;Adott interpolációs járműcsaládba 
tartozó egyes járművek üzemany ag- 
fogyasztására, üzemany ag- 
haték onyság ára és CO 2-kibocsátására 
vonatk ozó számítások.
E melléklet 3.2.3. szakasza.
Adott kigur ulási menet ellenállási 
mátr ix szer inti járműcsaládba tartozó 
egyes járművek üzemany ag- 
fogyasztására, üzemany ag- 
haték onyság ára és CO 2-kibocsátására 
vonatk ozó számítások.
E melléklet 3.2.4. szakasza.MCO2,c,ind g/km;
MCO2,p,ind , g/km;
FC c,ind l/100 km;
FC p,ind, l/100 km;
FEc,ind, km/l;
FEp,ind, km/l.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/399  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
MCO2,p,L , g/km;
FC c,L, l/100 km;
FC p,L, l/100 km.
FEc,L, km/l;
FEp,L, km/l.A CO 2-kibocsátásokat  
gramm/kilomét er (g/km) 
mér tékegységben kell kifejezni, és a 
legk özelebbi egész számra kell 
kerekíteni.
Az FC értékeket ezen előírás 6.1.8. 
szakasza szer int egy tizedesjegyre kell 
kerekíteni, l/100 km-ben kifejezve.
Az FE értékeket ezen előírás 6.1.8. 
szakasza szer int egy tizedesjegyre kell 
kerekíteni, km/l-ben kifejezve.
2. A HÍGÍTOTT KIPUFOGÓGÁZ TÉRFOGA TÁNAK MEGHA TÁROZÁSA
2.1. Térfo gatszámítás állandó és változó áramlási sebességge l való üzemelésre is alkalmas változó hígítású 
berendezések esetében
A térfogatáramot folyamat osan kell mér ni. A teljes térfogat ot a vizsgálat időtar tamára kell mér ni.
2.2. Térfo gatszámítás térfogat-kiszorításos szivattyúval üzemelő változó hígítású berendezések esetében
2.2.1. A térfogatot az alábbi egyenlet segítség ével kell kiszámítani:
V¼V0×N
ahol:
V a hígít ott kipuf ogóg áz térfogata liter/vizsgálat mér tékegységben (korrekció előtt);
V0 a térfogat-kiszorításos szivattyú által a vizsgálati feltétele k között szállítot t gáz térfogata, liter/ 
szivattyúf ordulatban kifejezve;
N a vizsgálaton ként megtett fordulat ok száma.
2.2.1.1. A térfogat korrigálása a normál feltételekre
A hígít ott kipuf ogóg áz V térfogatát az alábbi egyenlet segítségé vel kell a normál feltét elekre korrigálni:
Vmix¼V×K 1×PB – P 1
Tp��
ahol:
K1¼273:15ðKÞ
101,325ðkPaÞ¼2,6961
PB a légk öri nyomás a vizsgálati helyiségben (kPa);
P1 a vákuum a térfogat-kiszorításos szivattyú bemeneti nyílásánál, a környezeti légk öri nyomáshoz 
viszon yítva (kPa);
Tp a térfogat-kiszorításos szivattyúba bevezetett hígít ott kipuf ogóg áz hőmérséklet ének számtani 
középér téke a vizsgálat alatt, Kelvin fokban kifejezve (K).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/400 2021.11.26.  
3. KIBOCSÁ TOTT TÖMEGEK
3.1. Általános követelmén yek (adott esetben)
3.1.1. Összen yomhatósági hatások feltétele zése nélkül, a motor beszívási, égési és kipuf ogási folyamataiban részt 
vevő valamenny i gázt az Avogadro-t örvény szer int ideálisnak lehet tekint eni.
3.1.2. A jármű által a vizsgálat során kibocsáto tt gáz-halmazállapotú vegyületek M töme gét a szóban forgó gáz 
térfogat-k oncentrációjának és a hígított kipuf ogóg áz térfogatának szorzataké nt kell meghatározni, 
a 273,15 K (0 °C) és 101,325 kPa értékk el jellemzett referenciak örülmény ek melletti alábbi sűrűség ek 
figyelembevét elével:
Szén-mono xid (CO) ρ¼1,25 g/l
Szén-dio xid (CO 2) ρ¼1,964 g/l
Szénhidrogén ek:
benzin (E0) esetében (C1H1.85) ρ¼0,619 g/1
benzin (E10) esetében (C1H1.93 O0.033 ) ρ¼0,646 g/l
dízel (B0) esetében (B0) (C1Hl.86) ρ¼0,620 g/1
dízel (B7) esetében (C1H1.86O0.007 ) ρ¼0,625 g/l
LPG esetében (C1H2.525 ) ρ¼0,649 g/l
földgáz/biometán esetében (CH4) ρ¼0,716 g/l
etanol (E85) esetében (C1H2.74O0.385 ) ρ¼0,934 g/l
Nitrogéno xidok (NO x) ρ¼2,05 g/1
A nem metán szénhidrogén ek tömeg ének kiszámításához használt sűrűség egyenlő az összes 
szénhidrogé n 273,15 K (0 °C) és 101,325 kPa melletti sűrűségével, és függ az üzemanyagt ól. A 
propángáz tömeg ének kiszámításához (lásd a B5. melléklet 3.5. szakaszát) használt sűrűség értéke normál 
állapotban 1,967 g/l.
Ha adott üzemanya gfajta e szakaszban nem került felsorolásra, akkor az illető üzemanyag sűrűségé t az e 
melléklet 3.1.3. szakaszában szereplő egyenlet segítségével kell kiszámítani.
3.1.3. Az egyes, CXHYOZ átlagos összetét elű referen cia-üzemanyagok összes szénhidrogén -sűrűségének 
kiszámítására az alábbi általános egyenlet szolgál:
ρTHC¼MW cþH
C×MW HþO
C×MW O
VM
ahol:
ρTHC az összes szénhidrogén és nem metán szénhidrogének sűrűség e (g/l);
MW C a szén móltömeg e (12,011 g/mól);
MW H a hidrog én móltöme ge (1,008 g/mól);
MW O az oxigén móltömeg e (15,999 g/mól);
VM ideális gáz móltérf ogata 273,15 K (0 ° C) hőmérsékleten és 101,325 kPa nyomáson 
(22,413 l/mól);
H/C adott CXHYOZ üzemany ag hidrog én–szén aránya;
O/C adott CXHYOZ üzemany ag oxigén–szén arány a.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/401  
3.2. Kibocsát ott töm eg kiszámítása
3.2.1. A gáz-halmazállapotú vegyületek ciklusszakaszonké nt kibocsáto tt tömeg ét az alábbi egyenlet ek 
segítség ével kell kiszámítani:
Mi,phase ¼Vmix,phase ×ρi×KH phase ×C i,phase ×10 – 6
dphase
ahol:
Mi az i vegyület vizsgálaton ként vagy szakaszonk ént kibocsáto tt tömeg e (g/km);
Vmix a hígít ott kipuf ogógáz térfogata vizsgálat onként vagy szakaszonk ént liter/vizsgálat/szakasz 
mér tékegységben kifejezve, és a normál állapotra (273,15 K (0 °C) és 101,325 kPa) korrigálva;
ρi az i vegyület sűrűség e gramm/liter mér tékegységben normál hőmérsékleten és nyomáson 
(273,15 K (0 °C) és 101,325 kPa) ;
KH csak a nitrogé noxidok (NO 2 és NO x) vizsgálatonk ént vagy szakaszonké nt kibocsáto tt töme ge 
esetében alkalmazandó páratar talom-k orrekciós tényező;
Ci az i vegyület koncentrációja vizsgálatonk ént vagy szakaszonké nt a hígít ott kipuf ogógázban, 
ppm mér tékegységben kifejezve és a hígít ó levegőben lévő i vegyület mennyiség ével korrigálva;
d az alkalmazandó WLTC ciklus alatt megtet t távolság (km);
n az alkalmazandó WLTC ciklus szakaszainak száma.
3.2.1.1. A gáz-halmazállapotú vegyület hígított kipuf ogógázban lévő koncentrációját a hígító levegőben lévő 
vegyület menn yiségével az alábbi egyenlet segítség ével kell korrigálni:
Ci¼Ce – C d×1 – 1
DF��
ahol:
Ci az i gáz-halmazállapotú vegyület koncentrációja a hígít ott kipuf ogóg ázban, a hígít ó levegőben 
lévő i gáz-halmazállapotú vegyület menn yiségével korrigálva (ppm);
Ce az i gáz-halmazállapotú vegyületnek a hígít ott kipuf ogógázban mér t koncentrációja (ppm);
Cd az i gáz-halmazállapotú vegyület koncentrációja a hígít ó levegőben (ppm);
DF a hígítási tényező.
3.2.1.1.1. A DF hígítási tényezőt az adott üzemanyagra vonatk ozó egyenlet segítség ével kell kiszámítani (adott 
esetben):
DF¼13:4
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4benzin (E10) és dízel (B0) esetében
DF¼13:5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4benzin (E0) esetében
DF¼13:5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4dízel (B7) esetében
DF¼11:9
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4LPG esetében
DF¼9:5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4földgáz/biometán esetében
DF¼12:5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4etanol (E85) esetébenHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/402 2021.11.26.  
DF¼35:03
CH2O – C H2O – DA þC H2×10 – 4hidrog én esetében
A hidrog énre vonatk ozó egye nletben:
CH2O a H2O koncentrációja a minta vevő zsákban lévő hígít ott kipuf ogóg ázban, térfogats zázalékban 
kifejezve;
CH2O-D A a H2O koncentrációja a hígít ó levegőben, térfogatszázalékban kifejezve;
CH2 a H2 koncentrációja a mintavevő zsákban lévő hígít ott kipuf ogóg ázban, ppm mér tékegységben 
kifejezve.
Ha valamely üzemany agfa jta ebben a szakaszban nem került felsorolásra, akkor az illető üzemanyag DF 
tényezőjét az e melléklet 3.2.1.1.2. szakaszában megadott egye nletek segítség ével kell kiszámítani.
Ha a gyár tó több szakaszra is vonatk ozó DF tényezőt alkalmaz, akkor a DF értékét a gáz-halmazállapotú 
vegyület ek érintett szakaszokbeli átlagos koncentrációjának alkalmazásával kell kiszámítania.
A gáz-halmazállapotú vegyületek átlagos koncentrációját az alábbi egye nlet segítségé vel kell kiszámítani:
Ci¯¼∑n
phase¼1 ðCi,phase ×V mix,phase Þ
∑n
phase¼1 Vmix,phase
ahol:
Ci¯a gáz-halmazállapotú vegyület átlagos koncentrációja;
Ci,phase a koncentráció az egyes szakaszokban;
Vmix,pha ­
seaz adott szakasz Vmix értéke;
n a szakaszok száma.
3.2.1.1.2. Az egyes , CxHyOz átlagos összet ételű referencia-üzeman yagok DF hígítási tényezőjének kiszámítására az 
alábbi általános egyenlet szolgál:
DF¼X
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4
ahol:
X¼100×x
xþy
2þ3:76 xþy
4 – z
2��
CCO2 a CO2 koncentrációja a mintavevő zsákban lévő hígított kipuf ogógázban, térfogats zázalékban 
kifejezve;
CHC a szénhidrogén -koncentráció a minta vevő zsákban lévő hígít ott kipuf ogóg ázban, ppm 
C-egy enér tékbe n kifejezve;
CCO a CO koncentrációja a minta vevő zsákban lévő hígít ott kipuf ogóg ázban, ppm mér tékegységben 
kifejezve.
3.2.1.1.3. Metán-mérés
3.2.1.1.3.1. Lángionizációs detekt oros gázkromat ográffal végzett metánmérés esetén a nem metán szénhidrogén eket 
az alábbi egyenlet segítségé vel kell kiszámítani:
CNMHC ¼CTHC – ðRf CH4×C CH4ÞHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/403  
ahol:
CNMHC a nem metán szénhidrogé nek korrigált koncentrációja a hígít ott kipuf ogóg ázban, ppm 
C-egy enér tékbe n kifejezve;
CTHC az összes szénhidrogén koncentrációja a hígított kipuf ogógázban, ppm C-egy enér tékb en 
kifejezve, és a hígít ó levegőben lévő összes szénhidrogén menn yiségével korrigálva;
CCH4 az CH 4 koncentrációja a hígít ott kipuf ogógázban, ppm C-egy enér tékben kifejezve és a hígít ó 
levegőben lévő CH 4 mennyis égével korrigálva;
RfCH4 a lángionizációs detekt or választén yező je a metán esetében, a B5. melléklet 
5.4.3.2. szakaszában meghatározottak és megjelölt ek szer int.
3.2.1.1.3.2. Metánkiválaszt óval felszerelt lángionizációs detekt orral végzett metánmérés esetén a nem metán 
szénhidrogé nek számítási módszere a nullázási/kalibrálási beállításhoz használt kalibráló gázt ól és 
módszer től függ.
Az összes szénhidrogén mérésére használt lángionizációs detekt ort (a metánkiválasztó nélkül) propán és 
levegő keverékével kell kalibrálni a szokásos módon.
Metánkiválaszt óval sorba kapcsolt lángionizációs detekt or kalibrálásához a követ kező módszerek 
használhat ók:
a)a propánból és levegőből álló kalibráló gáz kikerüli az NMC-t ;
b)a metánból és levegőből álló kalibráló gáz áthalad az NMC-n.
Erősen ajánlott a lángionizációs detekt or kalibrálását a metánkiválasztón áthaladó metán-levegő 
keverékkel elvégez ni.
Az a) pont esetében a CH 4 és a nem metán szénhidrogén ek koncentrációját az alábbi egyenlet ek 
segítség ével kell kiszámítani:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ – C HCðw=oNMC Þ×ð1 – E EÞ
RfCH4×ðEE – E MÞ
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ×ð1 – E MÞ – C HCðw=NMC Þ
EE – E M
Ha RfCH4 < 1,05, akkor elhagyható a CCH4 fenti egyenlet éből.
A b) pont esetében a CH 4 és a nem metán szénhidrogén ek koncentrációját az alábbi egyenlet ek 
segítség ével kell kiszámítani:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ×Rf CH4×ð1 – E MÞ – C HCðw=oNMC Þ×ð1 – E EÞ
RfCH4×ðEE – E MÞ
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ×ð1 – E MÞ – C HCðw=NMC Þ×Rf CH4×ð1 – E MÞ
EE – E M
ahol:
CHCðw=NMC Þa szénhidrogé n-koncentráció, ha a mintagáz átáramlik a metánkiválasztón (ppm C);
CHCðw=oNMC Þa szénhidrogé n-koncentráció, ha a mintagáz elkerüli a metánkiválasztót (ppm C);
RfCH4 a metán választén yező a B5. melléklet 5.4.3.2. szakaszában meghatározottak szer int;
EM a metán hatásf oka az e melléklet 3.2.1.1.3.3.1. szakaszában meghatározottak szer int;
EE az etán hatásf oka az e melléklet 3.2.1.1.3.3.2. szakaszában meghatározottak szer int.
Ha RfCH4 < 1,05, akkor a fenti b) esetben az egye nletekből elhagyható a CCH4 és CNMHC vonatk ozásában.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/404 2021.11.26.  
3.2.1.1.3.3. A metánkiválasztó átalakítási hatásf okai
A nemmetán-kiválasztó a nem metán szénhidrogén eknek a mintagázból való eltáv olítására szolgál azáltal, 
hogy a metánon kívül minden szénhidrogén t oxidál. Ideális esetben az átalakulás metánra 0 százalék, és az 
etán által képviselt összes többi szénhidrogén re 100 százalék. A nem metán szénhidrogének pontos 
méréséhez meg kell határozni a két hatásf okot, és fel kell használni azokat a nem metán szénhidrogé nek 
kibocsátásának kiszámításához.
3.2.1.1.3.3.1. A metánátalakítás hatásf oka, EM
A metánt és levegőt tartalmazó kalibráló gázt a lángionizációs detektorhoz a metánkiválasztón átvezetve, 
illetve a metánkiválasztót elker ülve kell áramoltatni, és a két koncentrációt fel kell jegyezni. A hatásf okot 
az alábbi egyenlet segítségé vel kell kiszámítani:
EM¼1 – CHCðw=NMC Þ
CHCðw=oNMC Þ
ahol:
CHCðw=NMC Þa szénhidrogé n-koncentráció, ha a CH 4 átáramlik a metánkiválasztón (ppm C);
CHCðw=oNMC Þa szénhidrogé n-koncentráció, ha a CH 4 megker üli a metánkiválasztót (ppm C).
3.2.1.1.3.3.2. Az etánátalakítás hatásf oka, EE
Az etánt és levegőt tartalmazó kalibráló gázt a lángionizációs detekt orhoz a metánkiválasztón átvezetve, 
illetve a metánkiválasztót elker ülve kell áramoltatni, és a két koncentrációt fel kell jegyezni. A hatásf okot 
az alábbi egyenlet segítségé vel kell kiszámítani:
EE¼1 – CHCðw=NMC Þ
CHCðw=oNMC Þ
ahol:
CHCðw=NMC Þa szénhidrogé n-koncentráció, ha a C2H6 átáramlik a metánkiválasztón (ppm C);
CHCðw=oNMC Þa szénhidrogé n-koncentráció, ha a C2H6 megker üli a metánkiválasztót (ppm C).
Ha a metánkiválasztó etánátalakítási hatásf oka legalább 0,98 értékű, akkor az EE értékét a további 
számítások során 1-nek kell venni.
3.2.1.1.3.4. Ha a metán lángionizációs detekt or kalibrálása a metánkiválasztón keresztül történik, akkor az EM értékét 
0-nak kell venni.
A 3.2.1.1.3.2. szakaszban a CCH4 kiszámításához használt egyenlet az e melléklet szer inti (b) eset):
CCH4¼CHCðw=NMC Þ
A 3.2.1.1.3.2. szakaszban a nem metán szénhidrogén ek koncentrációjának kiszámításához használt 
egyenlet az e melléklet szer inti (b) eset):
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ – CHCðw=NMC Þ×rh
A nem metán szénhidrogén ek tömeg ének kiszámításához használt sűrűség egyenlő az összes 
szénhidrogé n 273,15 K (0 °C) és 101,325 kPa melletti sűrűségé vel, és függ az üzemany agtól.
3.2.1.1.4. A koncentráció áramlás szer int súly ozott számtani közepének kiszámítása
Az alábbi számítási eljárást csak hőcserélővel fel nem szerelt állandó térfogatú minta vételi rendszerek, 
illetve olyan állandó térfogatú mintavét eli rendszerek esetében lehet alkalmazni, amelye k rendelk eznek 
hőcserélővel, de nem felelnek meg a B5. melléklet 3.3.5.1. szakaszában leírtaknak.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/405  
A koncentrációt ezzel az áramlás szer int súly ozott, számtani középér téket alkalmazó módszer rel kell 
kiszámítani minden folyamat os hígított mérés esetében, beleér tve a részecske számmérést is (ha az elő van 
írva). Opcionálisan alkalmazható a B5. melléklet 3.3.5.1. szakaszának megfelelő hőcserélővel ellátott 
állandó térfogatú minta vételi rendszerekre is.
Ce¼∑n
i¼1qVCVSðiÞ×Δt×Cði�
V
ahol:
Ce a koncentráció áramlás szer int súly ozott számtani középér téke;
qVCVSðiÞ az állandó térfogatú mintavét eli rendszer t¼i×Δt időpontbeli áramlási sebesség e (m3/sec);
CðiÞ a t¼i×Δt időpontbeli koncentráció (ppm);
Δt mintavét eli inter vallum (s);
V az állandó térfogatú mintavét eli rendszer teljes térfogata (m3);
n a vizsgálat ideje (s).
3.2.1.2. Az NO x páratar talom-k orrekciós tényező kiszámítása
A páratar talomnak a nitrogéno xid-tar talom mérési eredmény eire gyak orolt hatását a következő 
számításokkal kell korrigálni:
KH¼1
1 – 0,0329×ðH – 10:71Þ
ahol:
H¼6,211×R a×Pd
PB – P d×R a×10 – 2
valamint:
H a fajlagos páratar talom, vízgőz-gramm/száraz levegő-kilogramm mér tékegységben;
Ra a környezeti levegő relatív páratar talma, százalékban meghatározva;
Pd a telített gőzny omás környezeti hőmérsékleten (kPa);
PB a légk öri nyomás a helyiségben (kPa).
A KH tényezőt a vizsgálati ciklus minden egye s szakaszára ki kell számítani.
A környezeti hőmérsékletet és a relatív páratar talmat az egyes szakaszok közben folyamat osan mér t 
értékek számtani közepek ént kell meghatározni.
3.2.2. A kibocsáto tt szénhidrogén ek töme gének meghatározása kompre ssziós gyújtású motorok esetében
3.2.2.1. A kompre ssziós gyújtású motorok által kibocsáto tt szénhidrogén tömeg ének megállapításához az alábbi 
egyenlet segítség ével ki kell számítani a szénhidrogén-k oncentráció számtani középér tékét:
Ce¼∫t2
t1CHCdt
t2 – t 1
ahol:
∫t2
t1CHCdta fűtött lángionizációs detektor regisztrált értékeinek vizsgálat alatti (t1 és t2 közötti) 
integrálja;
Ce a Ci hígít ott kipuf ogóg ázban mér t, ppm mér tékegységben kifejezett szénhidrogén- 
koncentráció, amelyet valamennyi vonatk ozó egyenletbe n a CHC hely ére be kell 
hely ettesít eni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/406 2021.11.26.  
3.2.2.1.1. A szénhidrogén hígít ólevegő-k oncentrációját a hígít ó levegőt tartalmazó zsák ok alapján kell 
meghatározni. El kell végezni az e melléklet 3.2.1.1. szakasza szer inti korrekciót.
3.2.3. Adott interpol ációs járműcsaládba tartozó egye s járművek üzemanya g-fogyasztására, üzemany ag- 
hatékonyságára és CO2-kibocsátására vonatk ozó számítások
3.2.3.1. Üzemany ag-fogyasztás, üzemanya g-haték onyság és CO 2-kibocsátás az interpoláci ós eljárás alkalmazása 
nélkül (azaz csak a H jármű használatával)
Az e melléklet 3.2.1–3.2.1.1.2. szakasza szer int kiszámít ott CO 2-érték és az e melléklet 6. szakasza szer int 
kiszámít ott üzemany ag-haték onyság/üzemanyag-f ogyasztás vonatk ozik az interpolációs járműcsaládon 
belüli minden egye s járműre, és az interpoláci ós eljárás nem alkalmazandó.
3.2.3.2. Üzemany ag-fogyasztás és CO 2-kibocsátás az interpoláci ós eljárás alkalmazásával
Az interpolációs járműcsaládba tartozó egyes járművek CO 2-kibocsátása és üzemanyag-f ogyasztása 
kiszámíthat ó az e melléklet 3.2.3.2.1–3.2.3.2.5. szakaszában ismer tetett eljárással.
3.2.3.2.1. Az L és a H vizsgálati jármű üzemany ag-fogyasztása és CO 2-kibocsátása
Az L és a H vizsgálati jármű alábbi számításokhoz használandó MCO 2 – Lés MCO 2 – H kibocsáto tt CO 2- 
töm egét, valamint annak MCO 2 – L,p és MCO 2 – H,p p szakasz értékeit az A7/1. táblázat 9. lépése szer int kell 
meghatározni.
Az üzemany ag-fogyasztásra vonatk ozó FC L,p és FC H,p érték is az A7/1. táblázat 9. lépésében kapott 
eredmén y.
3.2.3.2.2. Az egyes járművek kigur ulási menetellenáll ásának kiszámítása
Amenny iben az interpoláci ós járműcsalád egy vagy több kigur ulási menetellenállási járműcsaládból 
szár maztatott, az egye di kigur ulási menete llenállás kiszámítását csak az adott egye di járműre vonatk ozó 
kigur ulási menetellenállási családon belül kell elvégezni.
3.2.3.2.2.1. Az egyes járművek tömeg e
A H és az L jármű vizsgálati tömeg ét kell alkalmazni az interpolációs eljárás bemenet eként.
A kg mér tékegységben meghatározott TM ind az egyes járművek ezen előírás 3.2.25. szakasza szer inti 
egyedi vizsgálati töme ge.
Ha az L és H vizsgálati jármű esetében ugyanaz a vizsgálati tömeg kerül alkalmazásra, akkor az 
interpolációs eljárás során a TM ind értékének a H vizsgálati jármű töm egét kell venni.
3.2.3.2.2.2. Az egyes jármű gördülési ellenállása
3.2.3.2.2.2.1. Az L vizsgálati jármű számára választott gumiabroncsok RR L ténylege s gördülési ellenállási együtthatój át 
és a H vizsgálati jármű számára választott gumiabroncsok RR H tényleges gördülési ellenállási 
együtthat óját kell az interpolációs eljárás kiinduló adatakén t alkalmazni. Lásd a B4. melléklet 
4.2.2.1. szakaszát.
Ha az L vagy a H jármű első és hátsó tengely ére szerelt gumiabroncsok gördülési ellenállási együtthatója 
eltérő értékű, akkor az e melléklet 3.2.3.2.2.2.3. szakaszában meghatározott egyenlet segítségével kell 
kiszámítani a gördülési ellenállások súly ozott átlagát.
3.2.3.2.2.2.2. Adott járműre felszerelt gumiabroncsok esetében az RR ind gördülési ellenállási együttható értékének az 
alkalmazandó gumiabroncs-energiahaték onyság i osztály – a B4. melléklet A4/2. táblázata szer inti – 
gördülési ellenállási együttható értékét kell venni.
Abban az esetben, ha az egyes járműveket a szabvány os kerekek és gumiabroncsok teljes készlet ével, 
valamint teljes téli gumiabroncsk észlettel is szállíthatják (amely et három hegy csúcs és egy hópehely [3 
Peake d Mountain and Snowflake, 3PMS] jelöl) kerek ekkel vagy anélkül, a kiegés zítő kerek ek/ 
gumiabroncsok nem tekinthetők nem kötelező felszerelésnek .
Ha az első és a hátsó tengelyre szerelt gumiabroncsok különböző energiahaték onyság i osztályba 
tartoznak, akkor az e melléklet 3.2.3.2.2.2.3. szakaszában találhat ó egye nlettel kiszámít ott súly ozott 
átlagot kell alkalmazni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/407  
Ha az L és H járműre azonos gumiabroncsok vagy azonos gördülési ellenállási együttható val rendelkező 
gumiabroncsok vannak felszerelve, akkor az interpoláci ós eljárásbeli RR ind értékének az RR H értékét kell 
tekinteni.
3.2.3.2.2.2.3. A gördülési ellenállások súly ozott átlagának kiszámítása
RR x¼ðRR x,FA×mpx,FAÞþðRR x,RA×ð1 – mpx,FAÞ�
ahol:
x az L, illetve H járművet jelöli, vagy egy adott járművet is jelölhet.
RR L, FA és RR H,FA az L és H járművek megf elelő első tengely ein található gumiabroncsok tényleges 
gördülési ellenállási együtthatói (RRC) (kg/tonna);
RR ind, FA az adott jármű első tengely én találhat ó gumiabroncsok energiahaték onyság i 
osztályához tartozó, a B4. melléklet A4/2. táblázata szer inti gördülési ellenállási 
együttható értéke (kg/t onna);
RR L,RA, és RR H,RA az L és H járművek megf elelő hátsó tengely ein található gumiabroncsok tényleges 
gördülési ellenállási együtthatói (RRC) (kg/tonna);
RR ind,RA az adott jármű hátsó tengely én található gumiabroncsok energiahaték onyság i 
osztályához tartozó, a B4. melléklet A4/2. táblázata szer inti gördülési ellenállási 
együttható értéke (kg/t onna);
mp x,FA a menetk ész jármű tömeg ének az elülső tengelyre eső hányada;
Az RRx érték nem kerekíthető és nem sorolható be gumiabroncs energiahaték onyság i osztály okba.
3.2.3.2.2.3. Az egyes jármű aerodinamikus légellenállása
3.2.3.2.2.3.1. Nem kötelező felszerelések aerodinamikai hatásának meghatározása
Az aerodinamikus légellenállást valamenn yi, az aerodinamikus légellenállást befolyásoló nem kötelező 
felszerelés és felépítmén y-alak esetében a B4. melléklet 3.2. szakaszában ismer tetett követelmén yeknek 
eleg et tevő , és a felelős hatóság által hitelesít ett szélcsat ornában meg kell mér ni.
Az interpoláció s módszer alkalmazásában a nem kötelező felszerelések aerodinamikai lége llenállását adott 
kigur ulási menet ellenállási járműcsaládon belül ugyanolyan – akár vlow, akár vhigh, de lehetőleg vhigh – 
szélsebesség mellett kell mér ni, a B4. melléklet 6.4.3. szakaszában meghatározottak szer int. Ha vlow vagy 
vhigh nem áll rendelk ezésre (pl. a VL és/vagy VH kigur ulási menete llenállást a kigur ulási eljárással mér ik), az 
aerodinamikai erőt a ≥ 80 km/h és ≤ 150 km/h tartomán yon belüli azonos szélsebességg el kell mér ni. Az 
1. osztályba tartozó járművek esetében a mérést azonos, legfeljebb 150 km/h szélsebesség mellett kell 
elvég ezni.
3.2.3.2.2.3.2. Nem kötelező felszerelések aerodinamikai hatásának meghatározására szolgáló altern atív módszer
A gyár tó kérésére és a felelős hatós ág hozzájár ulásáv al altern atív eljárás (például CFD-szimuláció [csak az 
1A. szint], a B4. melléklet szer inti feltételeknek nem megf elelő szélcsat orna) is alkalmazható a Δ(C D×A f) 
meghatározására, ha az alábbi feltételek teljesülnek:
a)az alternatí v eljárásnak ±0,015 m2 pontos sággal kell teljesítenie a Δ(C D×A f) feltét elt.
Csak az 1A. szint esetében – CFD-szimuláció alkalmazása esetén a CFD-módszer pont osságát adott, 
viszon yítási alapul vett járműhöz tartozó nem kötele ző felszerelés-típusok szer int legalább két Δ 
(CD×A f)-fel és legalább nyolc Δ(C D×A f) alkalmazásával kell hitelesíteni, az A7/1a. ábrán bemutat ott 
példa szer int;
b)az alternatí v eljárás csak olyan aerodinamikai hatást befolyásoló nem kötelező felszerelések (pl. 
kerekek, hűtőlevegő-szabály ozó rendszerek, légterelők stb.) típusaira alkalmazható , amelyek 
egyenér tékűsé gét igazolták;
c)az a) és b) pontban említ ett egyenér tékűs éget igazoló dokumentumokat a kigur ulási menetellenáll ási 
járműcsalád típusjóváhagy ása előtt be kell mutatni a felelős hatós ág számára. A hitelesítés minden 
alternatív eljárás esetében az ezen előírásban foglalt kritériumoknak megf elelő szélcsator na-méréseken 
alapul;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/408 2021.11.26.  
d)ha a Δ(C D × Af) valamely nem kötelez ő felszerelés adott eleme esetében több mint kétsz eresen 
meghaladja az azzal a nem kötelező felszereléssel mér t Δ(C D × Af) értéket, amelyre vonatk ozóan a 
bizony íték benyújtásra került, akkor az aerodinamikus légellenállás nem határozhat ó meg az alternatí v 
eljárással; valamint
e)adott mérési módszer alkalmazása esetén négyév ente újraér vény esíté sre van szükség. Matem atikai 
módszer alkalmazásak or a szimulációs modellen vagy a szof tveren végzett minden olyan változt atás, 
amely érvényt elenné tehe ti a hitelesítési jelenté st, szintén újraér vény esítés t igén yel.
A7/1a. ábra
Példa a nem kötelező felszerelések aerodinamikai hatá sának meghatározására szolgáló alter natív módszer 
alkalmazására
3.2.3.2.2.3.2.1. A gyár tónak be kell jelente nie a felelős hatóság számára, hogy a járművek mely körére kívánja az alternatí v 
eljárást alkalmazni, és a bejelentet t alkalmazási kört a vonatk ozó vizsgálati jegyzők önyvekben 
dokumentálni kell, amik or a felelős hatóság számára az egye nértékűség et igazolják. A felelős hatósá g 
előírhatja az alternatív eljárás egyenér tékűsé gének megerősít ését, amihez az egyenér tékűség igazolása 
után a gyár tó által bejelentet t alkalmazási körből vizsgálatra kiválasztja a járművet. Az eredmén ynek 
±0,015 m2 pontosságg al kell teljesítenie a Δ(CD×Af) feltét elt. Ennek az eljárásnak az ezen előírásban 
foglalt kritériumoknak megfelelő szélcsat orna-méréseken kell alapulnia. Ha az eljárás eredmén ye nem 
kielégítő, az alternatí v módszer nem tekint endő jóváhagy ottnak .
3.2.3.2.2.3.3. Az egyedi járműre gyak orolt aerodinamikai hatás alkalmazása
ΔðC D×A fÞindaz aerodinamikus légellenállási tényező és a homlokf elület – az adott járműre és az 
L vizsgálati járműre megállapít ott – szorzatának abból adódó különbség e, hogy a jármű az L vizsgálati 
járműtől eltér ő nem kötelező felszerelésekk el és felépítmény-alak okkal rendelkezik (m2).
Ezek et a Δ(C D×A f) aerodinamikus légellenállást érintő különbségek et ±0,015 m2 pont ossággal kell 
meghatározni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/409  
A Δ(C D×A f)ind a nem kötelező felszerelések és felépítmény-alak ok együtt esére is az alábbi egyenlett el 
számíthat ó ki, ±0,015 m2 pontosság megtar tása mellett:
ΔðC D×A fÞind¼∑n
i¼1ΔðC D×A fÞi
ahol:
CD az aerodinamikus légellenállási tényező;
Af a jármű homlokf elülete (m2);
n a járműv ön lévő – az adott jármű és az L vizsgálati jármű között eltér ő – nem kötelező 
felszerelések száma;
ΔðC D×A fÞiaz aerodinamikus lége llenállási tényező és a homlokfelület szorzatának a járműre 
felszerelt adott i jellemző miatti különbség e, melynek értéke pozitív , amennyib en a 
nem kötelező felszerelés az aerodinamikus légellenállást növeli az L vizsgálati 
járműhöz viszon yítva, és fordítva (m2).
Az L és a H vizsgálati jármű közötti valamennyi Δ(C D×A f)i különbség összege Δ(C D×A f)LH.
3.2.3.2.2.3.4. Az L és H vizsgálati járművek közötti teljes aerodinamikai delta érték meghatározása
Δ(C D×A f)LH az aerodinamikus légellenállási tényező és a homlokf elület szorzatának az L és a H vizsgálati 
járművek közötti teljes különbsége , amit rögzíteni kell (m2).
3.2.3.2.2.3.5. Az aerodinamikus hatások dokumentálása
Az aerodinamikus légellenállási tényező és a homlokf elület Δ(C D×A f) kifejezéssel leírt szorzatának 
valamenn yi olyan, az interpolációs járműcsaládbeli nem kötelező felszerelés és felépítmény-alak miatti 
növekedését vagy csökke nését :
a)amely hatással van a jármű aerodinamikus lége llenállására; valamint
b)amelyet figyelembe kell venni az interpoláci óban,
fel kell jegyezni, m2.
3.2.3.2.2.3.6. Az aerodinamikus hatásokra vonatk ozó kiegés zítő rendelkezések
A H jármű aerodinamikus légellenállását kell a teljes interpolációs járműcsaládra alkalmazni, és a Δ 
(CD×A f)LH értékét nullának kell venni, ha:
a)a szélcsator na létes ítmény nem alkalmas a Δ(C D×A f) pontos meghatározására; vagy
b)nincs olyan, a légellenállást befolyásoló nem kötelező felszerelésbeli eltérés a H és az L vizsgálati jármű 
között, amelyet figyelem be kellene venni az interpolációs eljárásban.
3.2.3.2.2.4. Az egyes járművek kigur ulási menetellenáll ási együtthatóinak kiszámítása
A H és az L vizsgálati jármű f0, f1 és f2 kigur ulási menete llenállási együtthatój a (a B4. mellékletben 
meghatározottak szer int) rendre f0,H, f1,H és f2,H, valamint f0,L, f1,L és f2,L. Az L vizsgálati jármű módosított 
kigur ulási menetellenállási görbéje az alábbiak szer int határozható meg:
FLðvÞ¼f�
0,Lþf1,H×vþf�
2,L×v2
A legkisebb négyzete k módszerén alapuló regresszióanalízist a vonatk oztatási sebességpontok 
tartomán yára alkalmazva, a f�
0,Lés f�
2,Lmódosított kigur ulási menetellenáll ási együtthatót a FLðvÞ-ra 
vonatk ozóan a f1,H-ra beállít ott f�
1,Llineár is együttható val kell meghatározni. Az interpoláci ós járműcsalád 
egyes járműveinek f0,ind, f1,ind és f2,ind kigur ulási menet ellenállási együtthatóját az alábbi egyenlet ek 
segítség ével kell kiszámítani:
f0,ind¼f0,H – Δf 0×ðTM H×RR H – TM ind×RR indÞ
ðTM H×RR H – TM L×RR LÞHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/410 2021.11.26.  
vagy , ha ðTM H×RR H – TM L×RR LÞ= 0, akkor f0,ind vonatk ozásában az alábbi egyenlet et kell alkalmazni:
f0,ind¼f0,H – Δf 0
f1,ind¼f1,H
f2,ind¼f2,H – Δf 2ðΔ½C D×A f�LH – Δ½C d×A f�indÞ
ðΔ½C D×A f�LHÞ
vagy , ha ΔðC D×A fÞLH¼0, akkor F2,ind vonatk ozásában az alábbi egye nletet kell alkalmazni:
f2,ind¼f2,H – Δf 2
ahol:
Δf0¼f0,H – f�
0,L
Δf2¼f2,H – f�
2,L
adott kigur ulási menet ellenállási mátr ix szer inti járműcsalád esetében az egyes járművek f0, f1 és f2 
kigur ulási menete llenállási együtthatóit a B4. melléklet 5.1.1. szakasza szer inti egyenlet ek alapján kell 
kiszámítani.
3.2.3.2.3. A ciklus energiaigé nyének kiszámítása
Az alkalmazandó WLTC ciklus Ek ciklus-energiaigén yét és az alkalmazandó ciklusszakaszok Ek, p 
energiaig ényét az e melléklet 5. szakaszában ismer tetett eljárással kell kiszámítani a kigur ulási 
menet ellenállási együtthatók és töme gek alábbi k készlet eire:
k=1 : f0¼f�
0,L,f1¼f1,H,f2¼f�
2,L,m¼TM L
(L vizsgálati jármű)
k=2 : f0¼f0,H,f1¼f1,H,f2¼f2,H,m¼TM H
(H vizsgálati jármű)
k=3 : f0¼f0,ind,f1¼f1,H,f2¼f2,ind,m¼TM ind
(az interpolációs járműcsalád egye s járművei)
Ez a három kigur ulási menetellenáll ási csopor t különböző kigur ulási menete llenállási járműcsaládokból 
szár maztatható.
3.2.3.2.4. Az 1A. szint esetében:
Az interpoláci ós járműcsalád egye s járművei CO 2-értékének kiszámítása az interpoláci ós eljárással
Az alkalmazandó ciklus egyes p ciklusszakaszaira vonatk ozóan az alábbi egyenlett el kell kiszámítani, g/km 
mér tékegységben, az egyes járművek kibocsáto tt CO 2-tömegét:
MCO2 – ind,p ¼MCO 2 – L,pþE3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p��
×ðM CO 2 – H,p  – M CO 2 – L,pÞ
Az egyes járművek teljes ciklusra értelme zett kibocsáto tt CO 2-tömeg ét, g/km mér tékegységben, az alábbi 
egyenlettel kell kiszámítani:
MCO 2 – ind¼MCO 2 – LþE3 – E 1
E2 – E 1��
×ðM CO 2 – H – M CO 2 – LÞ
Az E1,p, E2,p és E3,p és E1, E2 és E3 értékeket rendre az e melléklet 3.2.3.2.3. szakaszában meghatározott 
módon kell kiszámítani.
3.2.3.2.5. Az 1A. szint esetében:
Az interpolációs járműcsalád egyes járműveinek FC üzemany ag-fogyasztási értékét az interpoláci ós 
eljárással kell kiszámítani.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/411  
Az alkalmazandó ciklus egyes p ciklusfázisai ra vonatk ozóan az alábbi egyenlett el kell kiszámítani az egyes 
járművek l/100 km mér tékegységben megadott üzemanyag-f ogyasztását :
FCind,p¼FCL,pþE3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p��
×ðFC H,p – FC L,pÞ
Az egye s járművek teljes ciklusra értelmez ett üzemany ag-fogyasztását, l/100 km mér tékegységben, az 
alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
FCind¼FCLþE3 – E 1
E2 – E 1��
×ðFC H – FC LÞ
Az E1,p, E2,p és E3,p és E1, E2 és E3 értékeket rendre az e melléklet 3.2.3.2.3. szakaszában meghatározott 
módon kell kiszámítani.
Az 1B. szint esetében
Az interpoláci ós járműcsalád egyes járművei FE üzemanyag-hat ékonyság i értékének kiszámítása az 
interpolációs eljárással
Az alkalmazandó ciklus egyes p ciklusszakaszaira vonatk ozóan az alábbi egyenlett el kell kiszámítani, km/l 
mér tékegységben, az egyes járművek üzemany ag-haték onyságát:
FEind,p¼1
1=FE L,pþE3,p – E1,p
E2,p – E1,p !
×ð1=FE H,p – 1=FE L,pÞ
Az egyes járművek teljes ciklusra értelmezett üzemany ag-haték onyságát km/l mér tékegységben az alábbi 
egyenlettel kell kiszámítani:
FEind¼1
1=FE LþE3 – E1
E2 – E1��
×ð1=FE H – 1=FE LÞ
Az E1,p, E2,p és E3,p és E1, E2 és E3 értékeket rendre az e melléklet 3.2.3.2.3. szakaszában meghatározott 
módon kell kiszámítani.
3.2.3.2.6. Az 1A. szint esetében
Az e melléklet 3.2.3.2.4. szakasza szer inti egyedi CO 2-értéket az eredeti berendezés gyár tója (OEM) 
megnö velheti. Ilyen esetekben:
a)a CO2-szakaszér tékeit meg kell növeln i a megnövelt CO 2-érték és a számított CO2-érték hányadosának 
mér tékével;
b)az üzemany ag-fogyasztási értékeket meg kell növelni a megnövelt CO 2-érték és a számítot t CO 2-érték 
hányadosának mér tékével.
Ez nem teszi hatálytalanná azokat a műszaki elemek et, amelyek ténylege sen előír ják a járműnek az 
interpolációs járműcsaládból való kizárását.
Az 1B. szint esetében
Az e melléklet 3.2.3.2.5. szakasza szer inti egye di üzemanyag-hat ékonyság i értéket az eredeti berendezés 
gyár tója (OEM) csökkenthet i. Ilyen esetekben:
a)az üzemany ag-haték onyság szakaszér tékeit a csökke ntett üzemany ag-haték onysági érték és a számított 
üzemany ag-haték onysági érték hányadosának mér tékével kell csökkent eni.
Ez nem teszi hatálytalanná azokat a műszaki elemek et, amelyek ténylege sen előír ják a járműnek az 
interpolációs járműcsaládból való kizárását.
3.2.4. Adott kigur ulási menet ellenállási mátr ix szer inti járműcsaládba tartozó egye s járművek üzemany ag- 
fogyasztására, üzemany ag-haték onyságára és CO 2-kibocsátására vonatk ozó számítások
A kigur ulási menete llenállási mátr ix szer inti járműcsaládba tartozó egyes járművek CO 2-kibocsátását és 
üzemany ag-haték onyság át/üzemanyag-f ogyasztását az e melléklet 3.2.3.2.3–3.2.3.2.5.szakaszában 
ismer tetett interpolációs eljárással kell kiszámítani. Az L és/vagy H járműre történő hivatk ozásokat – 
adott esetben – rendre az LM és/vagy HM járműre történő hivatk ozásokkal kell hely ettesíteni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/412 2021.11.26.  
3.2.4.1. Az LM és HM járművek üzemany ag-fogyasztásának, üzemany ag-haték onyságának és CO 2-kibocsátásának 
meghatározása
Az LM és a HM jármű által kibocsáto tt MCO 2CO 2-tömeget az e melléklet 3.2.1. szakaszában ismer tetett 
számításokkal kell meghatározni az alkalmazandó WLTC egyes p ciklusszakaszaira, és ezek elnevezése 
rendre MCO 2 – LM,p és MCO 2 – HM,p . Az alkalmazandó WLTC ciklus egye s ciklusszakaszaira vonatk ozó 
üzemany ag-fogyasztást és üzemany ag-haték onyságot e melléklet 6. szakasza alapján kell meghatározni, és 
ezek elnevezése rendre FC LM,p, FC HM,p, FELM,p és FELM,p.
3.2.4.1.1. Az egyes járművek kigur ulási menetellenáll ásának kiszámítása
A kigur ulási menetellenállási erőt a B4. melléklet 5.1. szakaszában ismer tetett eljárással kell kiszámítani.
3.2.4.1.1.1. Az egyes járművek tömeg e
A HM és LM jármű B4. melléklet 4.2.1.4. szakasza szer int megválasztott vizsgálati tömeg ét kiindulási 
adatk ént kell használni.
Az ezen előírás 3.2.25. szakasza szer inti, a vizsgálati töm egre vonatk ozó meghatározás alapján a kg 
mér tékegységben meghatározott TM ind érték lesz az egyes járművek vizsgálati tömeg e.
Ha az LM és HM jármű esetében ugyanaz a vizsgálati töme g kerül alkalmazásra, akkor a kigur ulási 
menet ellenállási mátr ix szer inti járműcsalád szer inti eljárás esetében a TM ind értékének a HM jármű 
töm egét kell venni.
3.2.4.1.1.2. Az egyes jármű gördülési ellenállása
3.2.4.1.1.2.1. Az LM jármű RR LM és a HM jármű RR HM gördülési ellenállási együtthatójának (RRC) a B4. melléklet 
4.2.1.4. szakaszában megválasztott értékét kell kiindulási értékk ént használni.
Ha az LM vagy HM jármű első és hátsó tengely ére szerelt gumiabroncsok gördülési ellenállási együtthatój a 
eltérő értékű, akkor az e melléklet 3.2.4.1.1.2.3.szakaszában meghatározott egye nlet segítségével kell 
kiszámítani a gördülési ellenállások súly ozott átlagát.
3.2.4.1.1.2.2. Adott járműre felszerelt gumiabroncsok esetében az RR ind gördülési ellenállási együttható értékének az 
alkalmazandó gumiabroncs-energiahaték onyság i osztály – a B4. melléklet A4/2. táblázata szer inti – 
gördülési ellenállási együttható értékét kell venni.
Abban az esetben, ha az egyes járműveket a szabvány os kerekek és gumiabroncsok teljes készlet ével, 
valamint teljes téli gumiabroncsk észlettel is szállíthatják (amely et három hegy csúcs és egy hópehely [3 
Peake d Mountain and Snowflake, 3PMS] jelöl) kerek ekkel vagy anélkül, a kiegés zítő kerek ek/ 
gumiabroncsok nem tekinthetők nem kötelező felszerelésnek .
Ha az első és a hátsó tengelyre szerelt gumiabroncsok különböző energiahaték onyság i osztályba 
tartoznak, akkor az e melléklet 3.2.4.1.1.2.3. szakaszában találhat ó egye nlettel kiszámít ott súly ozott 
átlagot kell alkalmazni.
Ha az LM és HM jármű esetében ugyanaz a gördülési ellenállás kerül alkalmazásra, akkor RR ind értékét az 
RR HM értékére kell beállítani a kigur ulási menete llenállási mátr ix szer inti járműcsalád szer inti eljáráshoz.
3.2.4.1.1.2.3. A gördülési ellenállások súly ozott átlagának kiszámítása
RR x¼ðRR x,FA×mpx,FAÞþðRR x,RA×ð1 – mpx,FAÞ�
ahol:
x az L, illetve H járművet jelöli, vagy jelölhet egy adott járművet is;
RR LM, FA és RR HM,F A rendre az L és H jármű első tengelyein lévő gumiabroncsok tényleg es gördülési 
ellenállási együtthatói (RRC) (kg/t onna);
RR ind, FA az adott jármű első teng elyé n találhat ó gumiabroncsok energiahaték onyság i 
osztályához tartozó, a B4. melléklet A4/2. táblázata szer inti gördülési 
ellenállási együttható értéke (kg/t onna);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/413  
RR LM,RA , és RR HM,RA rendre az L és H jármű hátsó tengely ein lévő gumiabroncsok tényleges gördülési 
ellenállási együtthatói (kg/tonna);
RR ind,RA az adott jármű hátsó tengelyén található gumiabroncsok energiahaték onyság i 
osztályához tartozó, a B4. melléklet A4/2. táblázata szer inti gördülési 
ellenállási együttható értéke (kg/t onna);
mp x,FA a menetk ész jármű tömeg ének az elülső tengelyre eső hányada.
Az RR x érték nem kerekíthető és nem sorolható be gumiabroncs-energiahat ékonysági osztály okba.
3.2.4.1.1.3. Az egyes járművek homlokf elülete
Az LM jármű AfLM és a HM jármű AfHM homlokf elületének a B4. melléklet 4.2.1.4. szakaszában 
megválasztott értékét kell kiindulási értékk ént használni.
A m2-ben megadott Af,ind az egyes járművek homlokf elületét jelöli.
Ha az LM és HM jármű esetében ugyanaz a homlokfelület kerül alkalmazásra, akkor a kigur ulási 
menet ellenállási mátr ix szer inti járműcsalád szer inti eljárás esetében az Af,ind értéket a HM jármű 
homlokf elületé hez kell beállítani.
3.2.5. Alternatív interpolációs számítási módszer
A gyár tó kérésére és a felelős hatóság jóváhagyásá val a gyár tó alternatí v interpoláci ós számítási eljárást 
alkalmazhat abban az esetben, ha az interpol ációs módszer valószerűtlen szakaszspecif ikus eredmény eket 
vagy irreális kigur ulási menetellenáll ási görbét eredmén yez. Ilyen engedély megadása előtt a gyár tónak 
ellenőr iznie kell, és lehetőség szer int hely esbítenie kell a következők et:
a)nem reális szakaszspecifi kus eredmén yek esetén az L és H jármű közötti, a kigur ulási menetellenáll ás 
szem pontjából releváns kis különbség ek oka;
b)irreális kigur ulási menet ellenállási görb e esetén az f1,L és f1,H együtthatók közötti váratlan eltérés oka.
A gyár tónak a felelős hatósághoz intézett kérelmében bizonyítania kell, hogy ilyen korrekció nem 
lehetség es, és hogy az abból eredő hiba jelentős.
3.2.5.1. Alternatív számítás az irreális szakaszspecifi kus eredmény ek korrigálására
Az e melléklet 3.2.3.2.4. és 3.2.3.2.5. szakaszában meghatározott eljárások helyett a CO2-szakasz, az 
üzemany ag-haték onyság i szakasz és az üzemanya g-fogyasztási szakasz az alábbi 3.2.5.1.1., 3.2.5.1.2. 
és 3.2.5.1.3. szakaszban szereplő egyenlet ekkel is kiszámítható.
Minden paraméter esetében az MCO2-t FC-vel vagy FE-vel kell behelyett esíten i.
3.2.5.1.1. Az arány meghatározása a VL és VH minden egyes szakaszára
Rp,L¼MCO2,p,L.
MCO2,c,L
Rp,H¼MCO2,p,H.
MCO2,c,H
ahol:
MCO2 ,p,L, MCO2,c,L , MCO2,p,H andM CO2,c,H az e melléklet A7/1. táblázatának 9. lépéséből szár mazik.
3.2.5.1.2. A Vind jármű esetében az egyes szakaszokra vonatk ozó arány meghatározása
Rp,ind¼Rp,LþMCO2,c,ind  – M CO2,c,L
MCO2,c,H  – M CO2,c,L� �
×ðR p,H – R p,LÞ
ahol:
MCO2 ,c,ind az e melléklet A7/1. táblázatának 10. lépéséből szár mazik, és a legk özelebbi egész számra kell 
kerekíteni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/414 2021.11.26.  
3.2.5.1.3. A Vind jármű szakaszonkénti tömegkib ocsátása
MCO2,p,ind ¼Rp,ind×M CO2,c,ind
3.2.5.2. Alternatív számítás az irreális kigur ulási menete llenállási görbe korrigálására
Az e melléklet 3.2.3.2.2.4. szakaszában meghatározott eljárás helyett a kigur ulási menetellenállási 
együtthat ók az alábbiak szer int is kiszámíthat ók:
FiðvÞ¼f�
0,iþf1,A×vþf�
2,i×v2
A legkisebb négyzete k módszerén alapuló regresszióanalízist a vonatk oztatási sebességpontok 
tartomán yára alkalmazva, az f*0,i és f*2,i altern atív módosított kigur ulási menet ellenállási együtthat ót az 
Fi(v)-re vonatk ozóan az f1,A-ra beállít ott f*1,i lineár is együttható val kell meghatározni. Az f1,A kiszámítása a 
következő:
f1,A¼ðEi – E LRÞ×f 1,HRþðE HR – E iÞ×f 1,LR
ðEHR – E LRÞ
ahol:
E az e melléklet 5. szakaszában meghatározott ciklus-energiaigén y (Ws);
i az L, H vagy ind járműveket jelölő alsó index;
HR a vizsgálati H jármű a B4. melléklet 4.2.1.2.3.2. szakaszában leírtak szer int;
LR a vizsgálati L jármű a B4. melléklet 4.2.1.2.3.2. szakaszában leírtak szer int.
3.3. PM
3.3.1. Számítás
A részecsk etömeg et az alábbi két egyenlet segítség ével kell kiszámítani:
PM¼ðVmixþV epÞ×P e
Vep×d
ha a kipuf ogógázokat a mérőalagúton kívülre vezetik
valamint:
PM¼Vmix×Pe
Vep×d
ha a kipuf ogógázokat vissza vezetik a mérőalagútba;
ahol:
Vmix a hígít ott kipuf ogóg ázok térfogata (lásd e melléklet 2. szakaszát) normál állapotban;
Vep a részecsk e-mintavét eli szűrőn áthaladó hígított kipuf ogóg áz térfogata normál állapotban;
Pe az egy vagy több minta vevő szűrő által gyűjtött részecske tömeg (mg);
d a vizsgálati ciklus alapján megtet t távolság (km).
3.3.1.1. Ha a hígít órendszerből szár mazó részecsk ék háttér tömeg e tekin tetében korrekciót végezt ek, akkor ezt a 
B6. melléklet 2.1.3.1. szakasza szer int kell meghatározni. Ebben az esetben a részecske tömeg et (mg/km) 
az alábbi egyenletekk el kell kiszámítani:
PM¼Pe
Vep – Pa
Vap×1 – 1
DF��� � � �
×ðVmixþV epÞ
dHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/415  
abban az esetben, ha a kipuf ogóg ázokat a mérőalagút on kívülre vezetik;
valamint:
PM¼Pe
Vep – Pa
Vap×1 – 1
DF��� � � �
×ðVmixÞ
d
abban az esetben, ha a kipuf ogóg ázokat visszavezetik a mérőalagútba;
ahol:
Vap a hátt ér-részecskes zűrőn átáramló mérőalagút-levegő térfogata normál állapotban;
Pa a hígít ó levegőből vagy a hígít óalagút háttérlevegőjéből szár mazó, a B6. melléklet 2.1.3.1. 
szakaszában ismer tetett eljárások egyike szer int meghatározott részecsk etömeg;
DF az e melléklet 3.2.1.1.1. szakaszában meghatározott hígítási tényező.
Ha a hátté r-koncentráció miatti korrekció alkalmazása negatív eredmény t ad, akkor azt nulla mg/km 
értékűnek kell tekint eni.
3.3.2. A részecsk etömeg számítása kettős hígítási módszer rel
Vep¼Vset – V ssd
ahol:
Vep a részecsk e-mintavét eli szűrőn áthaladó hígított kipuf ogóg áz térfogata normál állapotban;
Vset a részecske-min tavevő szűrők ön átáramló kéts zeresen hígított kipuf ogógáz térfogata normál 
állapotban;
Vssd a másodlagos hígít ó levegő térfogat a normál állapotban.
Ha a másodlagosan hígít ott gázminta nem kerül részecsk etömeg-mérés céljából visszavezet ésre az 
alagútba, akkor az állandó térfogatú minta vételi rendszer térfogatát az egyszeres hígításnál alkalmazottak 
szer int kell kiszámítani, azaz:
Vmix¼Vmixindicated þVep
ahol:
Vmixindicated a hígít ott kipuf ogógáz mér t térfogata a hígít órendszerben a részecske minta kivon ását 
követően normál állapotban.
4. A RÉSZECSKESZÁM (PN) MEGHA TÁROZÁSA (HA A RÉSZECSKESZÁMMÉRÉS ELŐ VAN ÍRVA)
A részecsk eszámot az alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani:
PN¼V×k×ð Cs¯×fr¯ – C b×frb¯Þ×103
d
ahol:
PN a kibocsáto tt részecskék száma (részecske /kilométer);
V a hígít ott kipuf ogóg áz térfogata liter/vizsgálat mér tékegységben (kizárólag kétszeres hígítás 
esetén az elsődleges hígítás után) és normál állapotra (273,15 K (0 °C) és 101,325 kPa) 
korrigálva;
k kalibrációs tényező a részecskeszámláló-méréseknek a referenciaeszk öz szintjére történő 
kiigazításához, amennyiben a tényezőt nem alkalmazzák eleve a részecsk eszámlálóban. Ha a 
részecskes zámlálóban alkalmazásra kerül kalibrálási tényező, akkor a kalibrálási tényező értéke 
1 legyen;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/416 2021.11.26.  
Cs¯a hígít ott kipuf ogógázból szár mazó részecskeszám korrigált koncentrációja a menetciklus teljes 
időtar tamát magában foglaló kibocsátási vizsgálatból szár mazó részecskék egy köbcentiméterre 
jutó számának számtani középér tékeként kifejezve. Ha a részecskeszámlálóból szár mazó 
átlagos térfogati koncentráció C¯értékei nem normál állapot (273,15 K (0 °C) és 101,325 kPa) 
melletti mérés eredmény ei, akkor a koncentrációkat ezekhez a Cs¯feltét elekhez kell igazítani;
Cb a hígít ó levegő vagy a hígít óalagút hátt érrészecskeszám- koncentrációja részecsk e/ 
köbcentiméterben kifejezve, a felelős hatóság által engedély ezett ek szer int, koincidenciára és 
normál állapotra (273,15 K (0 °C) és 101,325 kPa) korrigálva;
fr¯a vizsgálathoz használt hígítási elrendezésbe beépített illék onyrészecsk e-eltáv olító átlagos 
részecskek oncentráció-csökke nési tényezője;
frb¯a hátt érkoncentráció-méréshez használt hígítási elrendezésbe beépített illék onyrés zecske- 
eltáv olító átlagos részecske koncentráció-csökk enési tényezője;
d az alkalmazandó vizsgálati ciklus alapján megtet t távolság (km).
C¯az alábbi egye nlet használatával kell kiszámítani:
C¯¼∑n
i¼1Ci
n
ahol:
Ci a részecskeszámlálóból szár mazó hígít ott kipuf ogóg áz részecske-k oncentrációjának diszkrét 
mérése; köbcentimétere nkénti részecske szám, koincidenciára korrigálva;
n az elvégzett diszkrét részecske számk oncentráció-mérések teljes száma az alkalmazandó 
vizsgálati ciklus során, melynek kiszámítása az alábbi egyenlett el történik:
n¼t×f
ahol:
t az alkalmazandó vizsgálati ciklus időtar tama (s);
f a részecsk eszámláló adatnaplózási gyak orisága (Hz).
5. A CIKLUS ENER GIAIGÉNYÉNEK KISZÁMÍT ÁSA
A számítást ellent étes rendelk ezés hiányában a diszkrét időmintavét eli pontokb an megadott cél- 
sebességg örbe alapján kell elvégez ni.
A teljes ciklus vagy egy adott ciklusszakasz E teljes energiaig ényét az Ei értékeknek a megfelelő tstar t +1 és 
tend közötti ciklusidő menté n történő összegzésével, az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
E¼∑tend
tstartþ1Ei
ahol:
Ei¼Fi×diha Fi>0
Ei¼0ha Fi≤0
valamint:
tstar t az alkalmazandó vizsgálati ciklus vagy szakasz kezd etének időpontja (s) (lásd a B1. melléklet 3. 
szakaszát);
tend az alkalmazandó vizsgálati ciklus vagy szakasz végének időpontja (s) (lásd a B1. melléklet 3. 
szakaszát);
Ei az (i–1) és (i) közötti időszak alatti energiaigén y (Ws);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/417  
Fi az (i–1) és (i) közötti időszak alatti hajtóerő (N);
di az (i–1) és (i) közötti időszak alatt megtett távolság (m);
Fi¼f0þf1×viþv i – 1
2��
þf2×ðviþv i – 1Þ2
4þð1,03×TMÞ×a i
ahol:
Fi az (i–1) és (i) közötti időszak alatti hajtóerő (N);
vi a célsebesség a ti időpontban (km/h);
TM a vizsgálati töme g (kg);
ai az (i–1) és (i) közötti időszak alatti gyorsulás (m/s2);
f0, f1, f2 a szóban forgó vizsgálati jármű (TM L, TM H vagy TM ind) kigur ulási menetellenáll ási együtthatói 
rendre N, N/km/h, illetve N/(km/h)2 mér tékegységben.
di¼ðviþv i – 1Þ
2×3,6×ðt i – t i – 1Þ
ahol:
di az (i–1) és (i) közötti időszak alatt megtett távolság (m);
vi a célsebesség a ti időpontban (km/h);
ti az idő (s).
ai¼vi – v i – 1
3,6×ðt i – t i – 1Þ
ahol:
ai az (i–1) és (i) közötti időszak alatti gyorsulás (m/s2);
vi a célsebesség a ti időpontban (km/h);
ti az idő (s).
6. AZ ÜZEMANY AG-FOGY ASZT ÁS, ILLET VE ÜZEMANY AG-HA TÉK ONYS ÁG KISZÁMÍT ÁSA
6.1. Az üzemany ag-fogyasztási értékek kiszámításához szük séges üzemany ag-jellemzők et a B3. melléklet 
tartalmazza.
6.2. Az 1A. szint esetében
Az üzemany ag-fogyasztási értékeket az A7/1. táblázat 6. lépése szer int kiszámított kritikus kibocsátási 
értékek, valamint a 7. lépése szer int kiszámít ott CO2-értékek figyelembevéte lével, a szénhidrogén -, a szén- 
mono xid- és a szén-dio xid-kibocsátások alapján kell kiszámítani.
Az 1B. szint esetében
Az üzemanyag-hat ékonyság i értékeket az A7/1. táblázat 2. lépése szer int kiszámít ott kritikus kibocsátási 
értékek, valamint a 4a. lépése szer int kiszámít ott CO2-értékek figyelembevét elével, a szénhidrogén -, a 
szén-mono xid- és a szén-dio xid-kibocsátások alapján kell kiszámítani.
6.2.1. Az üzemany ag-fogyasztás kiszámításához az e melléklet 6.12. szakaszában meghatározott, a H/C és O/C 
arány okat figyelembe vevő általános egye nletet kell alkalmazni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/418 2021.11.26.  
6.2.2. Az e melléklet 6. szakaszában szereplő valamennyi egye nlet esetében:
FC üzemany ag-fogyasztás az adott üzemany agból, l/100 km mér tékegységben (vagy m3/100 km 
mér tékegységben földgáz esetében, illetve kg/100 km mér tékegységben hidrog én esetében);
H/C adott CXHYOZ üzemany ag hidrog én–szén aránya;
O/C adott CXHYOZ üzemany ag oxigén–szén arány a;
MW C a szén móltömeg e (12,011 g/mól);
MW H a hidrog én móltöme ge (1,008 g/mól);
MW O az oxigén móltömeg e (15,999 g/mól);
ρfuel a vizsgálati üzemanyag sűrűsége (kg/l). Gáz-halmazállapotú üzemanyagok esetében a 15 °C 
hőmérséklet en érvény es üzemanyag-sűrűség;
HC a szénhidrogé n-kibocsátás (g/km);
CO a szén-mono xid-kibocsátás (g/km);
CO 2 a szén-dio xid-kibocsátás (g/km);
H2O a vízkibocsátás (g/km);
H2 a hidrog én-kibocsátás (g/km);
p1 az üzemanyagtar tálybeli gázny omás az alkalmazandó vizsgálati ciklus előtt (Pa);
p2 az üzemanyagtar tálybeli gázny omás az alkalmazandó vizsgálati ciklus után (Pa);
T1 az üzemanyagtar tálybeli gázhőmérséklet az alkalmazandó vizsgálati ciklus előtt (K);
T2 az üzemanyagtar tálybeli gázhőmérséklet az alkalmazandó vizsgálati ciklus után (K);
Z1 gáz-halmazállapotú üzemany ag kompresszibilitási tényezője p1 nyomáson és T1 
hőmérséklet en;
Z2 gáz-halmazállapotú üzemany ag kompresszibilitási tényezője p2 nyomáson és T2 
hőmérséklet en;
V a gáz-halmazállapotú üzemany ag tartályának belső térfogata (m3);
d az alkalmazandó szakasz vagy ciklus elméleti hossza (km).
6.3. Szikragyújtású benzinmotorr al (E0) felszerelt járművek esetében
FC¼0:1155
ρfuel��
×½ð0,866×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.4. [Fenntar tva]
6.5. Szikragyújtású benzinmotorr al (E10) felszerelt járművek esetében
FC¼0:1206
ρfuel��
×½ð0,829×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.6. LPG-üzemű, szikragyújtású motor ral felszerelt járművek esetében
FCnorm¼0:1212
0:538��
×½ð0,825×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.6.1. Amenny iben a vizsgálathoz használt üzemany ag összetét ele különbözik az átlagf ogyasztás kiszámításához 
feltét elezett összet ételtől, akkor a gyár tó kérésére egy cf korrekciós tényezőt lehet alkalmazni, az alábbi 
egyenlettel:
FCnorm¼0:1212
0:538��
×cf×½ð0,825×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
az alkalmazandó cf korrekciós tényezőt az alábbi egyenlet segítség ével kell meghatározni:
cf¼0,825 þ0,0693×n actualHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/419  
ahol:
nactual a felhasznált üzemany ag tényleges H/C arány a.
6.7. Földgáz-/biometán-üzemű, szikragyújtású motor ral felszerelt járművek esetében
FCnorm¼0,1336
0,654��
×½ð0,749×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.8. Kompressziós gyújtású dízelmot orral (B0) felszerelt járművek esetében
FC¼0,1156
ρfuel��
×½ð0,865×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.9. [Fenntar tva]
6.10. Kompressziós gyújtású dízelmot orral (B7) felszerelt járművek esetében
FC¼0,1165
ρfuel��
×½ð0,858×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.11. Etanolüzemű (E85), szikragyújtású motorra l felszerelt járművek esetében
FC¼0,1743
ρfuel��
×½ð0,574×HCÞ þð0,429×COÞ þð0,273×CO 2Þ�
6.12. Az üzemanyag-f ogyasztás bármely vizsgálati üzemany ag esetében kiszámítható az alábbi egyenlett el:
FC¼MW CþH
C×MW HþO
C×MW O
MW C×ρfuel×10×MW C
MW CþH
C×MW HþO
C×MW O×HC þMW C
MW CO×CO þMW C
MW CO2×CO 20
@1
A
6.13. Üzemany ag-fogyasztás hidrog énüzemű, szikragyújtású motorra l felszerelt járművek esetében:
FC¼0,024×V
d×1
Z1×p1
T1 – 1
Z2×p2
T2� �
A gáz-halmazállapotú vagy folyék ony hidrog énnel üzemelő járművek esetében a felelős hatósá g 
engedélyével a gyár tó eldöntheti, hogy az üzemany ag-fogyasztást az FC értéket meghatározó alábbi 
egyenlettel, vagy valamely szabvány os eljárással, például az SAE J2572 szabvány szer intivel, számítja-e ki.
FC¼0,1×ð0,1119×H 2OþH2Þ
A Z kompr esszibilitási tényezőt az alábbi táblázatból kell meghatározni:
A7/2. táblázat
Z kompre sszibilitási tényező 
p(bar)
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900
33 0,859 1,051 1,885 2,648 3,365 4,051 4,712 5,352 5,973 6,576
53 0,965 0,922 1,416 1,891 2,338 2,765 3,174 3,570 3,954 4,329
73 0,989 0,991 1,278 1,604 1,923 2,229 2,525 2,810 3,088 3,358
93 0,997 1,042 1,233 1,470 1,711 1,947 2,177 2,400 2,617 2,829HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/420 2021.11.26.  
p(bar)
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900
113 1,000 1,066 1,213 1,395 1,586 1,776 1,963 2,146 2,324 2,498
133 1,002 1,076 1,199 1,347 1,504 1,662 1,819 1,973 2,124 2,271
153 1,003 1,079 1,187 1,312 1,445 1,580 1,715 1,848 1,979 2,107
173 1,003 1,079 1,176 1,285 1,401 1,518 1,636 1,753 1,868 1,981
T(K) 193 1,003 1,077 1,165 1,263 1,365 1,469 1,574 1,678 1,781 1,882
213 1,003 1,071 1,147 1,228 1,311 1,396 1,482 1,567 1,652 1,735
233 1,004 1,071 1,148 1,228 1,312 1,397 1,482 1,568 1,652 1,736
248 1,003 1,069 1,141 1,217 1,296 1,375 1,455 1,535 1,614 1,693
263 1,003 1,066 1,136 1,207 1,281 1,356 1,431 1,506 1,581 1,655
278 1,003 1,064 1,130 1,198 1,268 1,339 1,409 1,480 1,551 1,621
293 1,003 1,062 1,125 1,190 1,256 1,323 1,390 1,457 1,524 1,590
308 1,003 1,060 1,120 1,182 1,245 1,308 1,372 1,436 1,499 1,562
323 1,003 1,057 1,116 1,175 1,235 1,295 1,356 1,417 1,477 1,537
338 1,003 1,055 1,111 1,168 1,225 1,283 1,341 1,399 1,457 1,514
353 1,003 1,054 1,107 1,162 1,217 1,272 1,327 1,383 1,438 1,493
Ha a szükséges p és T kiindulási érték nem szerepel a táblázatban, akkor a kompresszibilitási tényezőt 
lineár is interpoláci óval kell meghatározni a táblázatban szereplő, a keresett kompres szibilitási tényezőhöz 
legk özelebbi értékekből.
6.14. Az üzemanyag-hat ékonyság (FE) kiszámítása
Ez a szakasz csak az 1B. szintre vonatk ozik.
6.14.1. FE = 100/FC
ahol:
FC üzemany ag-fogyasztás az adott üzemany agból, l/100 km mér tékegységben (vagy m3/100 km 
mér tékegységben földgáz esetében, illetve kg/100 km mér tékegységben hidrog én esetében);
FE üzemany ag-haték onyság; km/l (vagy földgáz esetében km/m3, hidrog én esetében km/kg).
7. MENETGÖRBE-JELZŐSZÁMOK
7.1. Általános követelmén yek
Az A1/1–A1/12. táblázat okban lévő időpontok között előír t sebesség et lineár is interpolációval, 10 Hz 
gyak oriság mellett kell meghatározni.
A gázpedál teljes mér tékű lenyomása esetén a jármű tényleg es sebesség e hely ett az előír t sebesség et kell 
alkalmazni a menetgö rbe ilyen üzemidőszak okra vonatk ozó jellemzőinek kiszámítása során.
A fedélzeti diagnosztika (OBD) vagy elektronikus vezérlőegység (ECU) ellenőrző (adatgyűjtő) rendszere 
használhat ó a gázpedál helyzetének érzéke lésére. Az OBD- és/vagy ECU-féle adatgyűjt és nem 
befolyásolhatja a jármű kibocsátását vagy teljesítmény ét.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/421  
7.2. A menetgö rbe jellemzőinek kiszámítása
Az SAE J2951(2014. januárban átdolgozott) szabvány értelmében az alábbi jellemzőket kell kiszámítani:
a)IWR tehe tetlenségi besorolás (százalék);
b)RMSSE négyzet es sebességhiba-k özépér ték (km/h).
7.3. [Fenntar tva]
7.4. A menetgö rbe-jellemzők járműspecifikus alkalmazása
7.4.1. Kizárólag belső égésű motorral felszerelt járművek, nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek , nem 
külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek
Az IWR és az RMSSE menetgö rbe-jellemzőket az alkalmazandó vizsgálati ciklusra kell kiszámítani és 
jelent eni.
7.4.2. Külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek
7.4.2.1. 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat (a B8. melléklet 3.2.5. szakasza)
Az IWR és az RMSSE menetgö rbe-jellemzőket az alkalmazandó vizsgálati ciklusra kell kiszámítani és 
jelent eni.
7.4.2.2. 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat (a B8. melléklet 3.2.4.3. szakasza)
Ha az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálati ciklusok száma négynél kevesebb , úgy az IWR és az RMSSE 
menetgö rbe-jellemzők et az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat minden egye s alkalmazandó vizsgálati 
ciklusára ki kell számítani, és jelent eni kell.
Ha az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálati ciklusok száma legalább négy , úgy az IWR és az RMSSE 
menetgö rbe-jellemzők et az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat minden egye s alkalmazandó vizsgálati 
ciklusára ki kell számítani, és jelent eni kell. Ebben az esetben a töltésle merítési vizsgálat bármely két 
ciklusának kombinált értékét kifejező átlagos IWR -t és átlagos RMSSE-t össze kell hasonlítani a B6. 
melléklet 2.6.8.3.1.3. szakaszában meghatározott vonatk ozó kritériumokkal. A töltéslemerítés i vizsgálat 
során az egyes ciklusok számított IWR értéke nem lehet kisebb –3,0 %-nál, és nem lehet nagy obb +5,0 
%-nál.
7.4.2.3. Városi ciklus vizsgálata (a B8. melléklet 3.2.4.3. szakasza értelmében a WLTC-t a WLTC city-vel kell 
behely ettesít eni)
A menetgö rbe-jellemző kiszámítása során két egymást követ ő városi vizsgálati ciklust (L és M) kell egy 
ciklusnak tekinteni.
Azon városi ciklus esetében, amelynek során a belső égésű motor elkez d üzemanyagot fogyasztani, az 
IWR és az RMSSE menetgö rbe-jellemzőket nem kell külön-külön kiszámítani. Ehely ett, attól függően, 
hogy hány városi ciklus fejeződött be az előtt a városi ciklus előtt, amelynek során a belső égésű motor 
műk ödésbe lépett, a nem teljes városi ciklust a korábbi városi ciklusokkal az alábbiak szer int kombinálni 
kell, és a menetgö rbe-jellemző kiszámításához egy ciklusnak kell tekint eni.
Ha a befejeze tt városi ciklusok száma páros, a befejezetlen városi ciklust az előző két befejezett városi 
ciklussal kell kombinálni. Lásd az alábbi A7/1. ábrán bemutatott példát.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/422 2021.11.26.  
A7/1. ábra
Példa a belső égésű mot or műk ödésbe lépésév el együtt járó városi ciklus előtti páros számú befe jezett 
városi vizsgálati ciklusra
Ha a befejezet t városi ciklusok száma páratlan, a befejez etlen városi ciklust az előző három befe jezett 
városi ciklussal kell kombinálni. Lásd az alábbi A7/2. ábrán bemutat ott példát.
A7/2. ábra
Példa a belső égésű mot or műk ödésbe lépésév el együtt járó városi ciklus előtti páratlan számú 
befejezett városi vizsgálati ciklusra
Ha az A7/1. ábra vagy az A7/2. ábra szer int levezet ett ciklusok száma négynél kevesebb , az IWR és az 
RMSSE menetgö rbe-jellemzők et minden egyes ciklusra ki kell számítani és jelente ni kell.
Ha az A7/1. ábra vagy az A7/2. ábra szer int levezet ett ciklusok száma legalább négy , az IWR és az RMSSE 
menetgö rbe-jellemzők et minden egyes ciklusra ki kell számítani. Ebben az esetben a bármely két ciklus 
kombinált értékét kifejező átlagos IWR -t és átlagos RMSSE-t össze kell hasonlítani a B6. melléklet 
2.6.8.3.1.3. szakaszában meghatározott vonatk ozó kritériumokkal. Az egyes ciklusok IWR értéke nem 
lehet kisebb –3,0 %-nál és nem lehet nagy obb +5,0 %-nál.
7.4.3. Tisztán elektromos járművek
7.4.3.1. Egymást követő ciklusokból álló vizsgálat
Az egymást követő ciklusok vizsgálati eljárását a B8. melléklet 3.4.4.1. szakasza szer int kell elvég ezni. Az 
IWR és az RMSSE menetgö rbe-jellemzőket az egymást követő ciklusok vizsgálati eljárása szer inti minden 
egyes vizsgálati ciklusra ki kell számítani és jelent eni kell. Azt a vizsgálati ciklust, amelynek során elérik a 
B8. melléklet 3.4.4.1.3. szakaszában meghatározott megszakítási feltét elt, kombinálni kell az előző 
vizsgálati ciklussal. Az IWR és az RMSSE menetgörbe-jellemzők et az így megállapított egy ciklusra kell 
kiszámítani.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/423  
7.4.3.2. Rövidített 1. típusú vizsgálat
A B8. melléklet 3.4.4.2. szakasza szer int végrehajt ott, rövidítet t 1. típusú vizsgálat során megállapít ott 
IWR és RMSSE menetgö rbe-jellemzőket minden egyes 1. és 2. dinamikus szegmensre vonatk ozóan 
külön-külön ki kell számítani és jelente ni kell. Az állandó sebességű szakaszok során a menetgö rbe- 
jellemzők et nem kell kiszámítani.
7.4.3.3. Városi ciklus vizsgálati eljárása (a B8. melléklet 3.4.4.1. szakasza értelmében a WLTC-t a WLTC city-vel kell 
behely ettesít eni)
A menetgörbe-jellemző kiszámítása során két egymást követő városi vizsgálati ciklust kell egy ciklusnak 
tekinteni.
Azon városi ciklus esetében, amelynek során a B8. melléklet 3.4.4.1.3. szakaszában meghatározott 
megszakítási feltételt elérik, az IWR és RMSSE menetgörbe-jellemzők értékét nem kell külön-külön 
kiszámítani. Ehely ett, attól függően, hogy hány városi ciklus fejeződött be az előtt, hogy sor került arra a 
városi ciklusra, amelynek során elérték a megszakítási feltételt, a nem teljes városi ciklust a korábbi városi 
ciklusokkal kombinálni kell, és a menetgö rbe-jellemző kiszámításához egy ciklusnak kell tekinteni.
Ha a befejeze tt városi ciklusok száma páros, a befejezetlen városi ciklust az előző két befejezett városi 
ciklussal kell kombinálni. Lásd az alábbi A7/3. ábrán bemutatott példát.
A7/3. ábra
Példa a megszakítási feltétel elérésév el együtt járó városi ciklus előtti páros számú befejezett városi 
vizsgálati ciklusra
Ha a befejezet t városi ciklusok száma páratlan, a befejez etlen városi ciklust az előző három befe jezett 
városi ciklussal kell kombinálni. Lásd az alábbi A7/4. ábrán bemutat ott példát.
A7/4. ábra
Példa a megszakítási feltétel elérésév el együtt járó városi ciklus előtti páratlan számú befejezett városi 
vizsgálati ciklusra
Ha az A7/3. ábra vagy az A7/4. ábra szer int levezet ett ciklusok száma négynél kevesebb , az IWR és az 
RMSSE menetgö rbe-jellemzők et minden egyes ilyen ciklusra ki kell számítani és jelente ni kell.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/424 2021.11.26.  
Ha az A7/3. ábra vagy az A7/4. ábra szer int levezet ett ciklusok száma legalább négy , az IWR és az RMSSE 
menetgö rbe-jellemzők et minden egyes ilyen ciklusra ki kell számítani és jelent eni kell. Ebben az esetben a 
bármely két ciklus kombinált értékét kifejező átlagos IWR -t és átlagos RMSSE-t össze kell hasonlítani a 
B6. melléklet 2.6.8.3.1. szakaszában meghatározott vonatk ozó kritériumokkal. Az egyes ciklusok IWR 
értéke nem lehet kisebb –3,0 %-nál és nem lehet nagy obb +5,0 %-nál.
8. N/V HÁNY ADOSOK KISZÁMÍT ÁSA
Az n/v hányadosokat az alábbi egyenlet használatá val kell kiszámítani:
ðn
vÞi¼ðri×raxle×60000Þ=ðU dyn×3,6Þ
ahol:
n motorf ordulatszám (perc–1)
v a jármű sebesség e (km/h);
ri az áttét eli viszon yszám i sebességf okozatban;
raxle a tengely áttét eli viszon yszáma.
Udyn a hajtott tengely gumiabroncsainak dinamikus gördülők erület e, mely et a következő egyenlet 
használatával kell kiszámítani:
Udyn¼3,05×ð2ðH=W
100Þ×W þðR×25,4ÞÞ
ahol:
H/W a gumiabroncs profilaránya, pl. „45” egy 225/45 R17 gumiabroncs esetében;
W a gumiabroncs szélesség e (mm). Például „225” egy 225/45 R17 gumiabroncs esetében;
R a kerék átmérője (hüvelyk). Például „17” egy 225/45 R17 gumiabroncs esetében.
Udyn mely et ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int egész milliméter re kell kerekít eni.
Ha az első és a hátsó tengely ek Udyn értéke eltér ő, akkor a fő hajtott tengely n/v hányadosának értékét kell 
alkalmazni a fékpadon mind a kétk erék -meghaj tású, mind a négyke rék-meghajtású üzemmódban.
Kérés esetén a felelős hatós ág részére biztosítani kell az e választással kapcsolat os szükséges információkat.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/425  
B8. MELLÉKLET 
Tisztán elektromos, hibr id elektromos és sűrítetthidrogén-üzemanyagcellás hibr id hajt ású járműv ek 
1. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK
Nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek , külső feltöltésű hibr id elektromos járművek , nem külső 
feltöl tésű üzemanyagcellás hibr id járművek , illetve külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek 
vizsgálata esetén a B6. melléklet 2. függelék e hely ébe e melléklet 2. és 3. függ eléke lép.
Más rendelkezés hiányában e melléklet valamenny i követelmén ye egyaránt vonatk ozik a járművezető által 
választhat ó üzemmódokkal rendelk ező és nem rendelkező járművekre. Amennyiben e melléklet kifejezett en 
másk ént nem rendelk ezik , a B6. és a B7. mellékletben meghatározott követelmén yek és eljárások továbbra is 
érvény esek a nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművekre, a külső feltölt ésű hibr id elektromos 
járművekre, a nem külső feltöltésű üzemanyagcellás hibr id járművekre, a külső feltölt ésű üzemany agcellás 
hibr id járművekre, illetve a tisztán elektromos járművekre.
1.1. Elektromos paraméterek mér tékegységei, pontosság a és felbontása
A mérési mér tékegysége k, pontosságok és felbontás az A8/1. táblázatban megadottak szer intiek .
A8/1. táblázat
Mérési paraméterek , mér tékegységek, pontosságok és felbont ás 
ParaméterMér téke-
gységPontosság Felbontás
Elektromos energia (a) Wh ±1 százalék 0,001 kWh (b)
Elektromos áramerősség A ±0,3 százalék (teljes skálára értelmezve) vagy 
a mér t érték ±1 százaléka ((c), (d))0,1 A
Elektromos feszültség V ±0,3 százalék (teljes skálára értelmezve) vagy 
a mér t érték ±1 százaléka (c)0,1 V
(a)Berendezés: statikus mérőműszer aktív energia méréséhez.
(b)Váltak ozó áramú watt óramérő, az IEC 62053-21 szabvány szer inti 1. osztályú vagy azzal egyenér tékű.
(c)Amelyik a nagy obb.
(d)Az áramintegrálási frekvencia értéke lega lább 20 Hz.
[A8/2. táblázat Fenntar tva]
1.2. Kibocsátás és üzemany ag-fogyasztás vizsgálat
A paramétereknek, a mér tékegységeknek és a mérési pont osságoknak meg kell egyez niük a tisztán belső égésű 
motorral felszerelt járművek esetében előír takkal.
1.3. A vizsgálati eredmény ek kerekít ése
1.3.1. A számítások közbenső lépései során nem kell kerekítést alkalmazni, kivéve, ha közbenső kerekít és elvégzése 
előír t.
1.3.2. Külső feltöltésű hibr id elektromos járművek és nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek esetében a 
végleges kritikus kibocsátási eredmény eket a B7. melléklet 1.3.2. szakasza szer int kell kerekít eni, míg a KH 
NOx-k orrekciós tényező t a B7. melléklet 1.3.3. szakasza szer int, a DF hígítási tényezőt pedig a B7. melléklet 
1.3.4. szakasza szer int kell kerekít eni.
1.3.3. A szabván yok által nem érintett információk esetében műszakilag megal apozottan kell eljár ni.
1.3.4. A hatósugár , a CO 2, az energiaf ogyasztás és az üzemanyag-f ogyasztás eredmény einek kerekít ését e melléklet 
számítási táblázatai ismer tetik.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/426 2021.11.26.  
1.4. A járművek kategor izálása
Valamennyi külső feltölt ésű hibr id elektromos járművet, nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművet, 
tisztán elektromos járművet, külső feltöltésű üzemany agcellás hibr id járművet és nem külső feltöltésű 
üzemany agcellás hibr id járművet 3. osztályú járműnek kell besorolni. Az 1. típusú vizsgálati eljárás során 
alkalmazandó vizsgálati ciklust e melléklet 1.4.2. szakasza szer int, az e melléklet 1.4.1. szakaszában 
ismer tetett megfelelő vizsgálati referenciacik lus alapján kell meghatározni.
1.4.1. Vizsgálati referenciaciklus
1.4.1.1. A 3. osztályú járművek vizsgálati referenciaciklusait a B1. melléklet 3.3. szakasza határozza meg.
1.4.1.2. Tisztán elektromos járművek esetében a redukálási eljárást – a B1. melléklet 8.2.3. és 8.3. szakasza értelmében 
– alkalmazni lehet a B1. melléklet 3.3. szakasza szer inti vizsgálati ciklusokra úgy, hogy a névleges teljesítmén y 
hely ett a 85. sz. előírás szer inti legnagy obb hasznos teljesítményt vesszük figyelembe. Ilyen esetben a redukált 
ciklus a vizsgálati referenciaciklus.
1.4.2. Alkalmazandó vizsgálati ciklus
1.4.2.1. Alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus
Az e melléklet 1.4.1. szakasza szer inti vizsgálati referenciaciklust kell az 1. típusú vizsgálati eljárás esetében az 
alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusnak (WL TC) tekint eni.
Abban az esetben, ha az e melléklet 1.4.1. szakaszában ismer tetett vizsgálati referenciaciklus alapján a B1. 
melléklet 9. szakasza kerül alkalmazásra, akkor ezt a módosított vizsgálati ciklust kell az 1. típusú vizsgálati 
eljárás esetében az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusnak (WL TC) tekint eni.
1.4.2.2. Csak az 1A. szint
Alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklus
A 3. osztályú WLTP városi vizsgálati ciklus (WL TC city) meghatározása a B1. melléklet 3.5. szakaszában 
találhat ó.
1.5. Kézi sebességváltó val felszerelt külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek , nem külső feltöl tésű hibr id 
elektromos járművek , külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek , nem külső feltöltésű 
üzemany agcellás hibr id járművek és tisztán elektromos járművek
A járművet a gyár tói kézikönyvb en foglalt utasítások szer int, vagy úgy kell vezetni, ahogy azt a sebességváltást 
jelző műszer jelzi, ha ilyen műszer rendelk ezésre áll.
2. A VIZSGÁL ATI JÁRMŰ BEJÁRA TÁSA
Az e melléklet szer int vizsgált járművet jó műszaki állapotban kell vizsgálatra bocsátani és a gyár tó 
ajánlásainak megf elelően be kell járatni. Abban az esetben, ha az újratölthe tő energiatároló rendszerek a 
szokásos üzemi hőmérséklet-tar tomán y felett üzemelnek, akkor az üzemeltetőnek be kell tartania a jármű 
gyár tója által ajánlott eljárást az újratölthe tő energiatároló rendszer hőmérséklet ének a szokásos üzemi 
tartomán yban tartása érdekéb en. A gyár tóna k igazoln ia kell, hogy az újratölthet ő energiatároló rendszer 
hőszabály ozó rendszere nincs letiltva, és nem csökke ntett módban üzemel.
2.1. A külső feltöltésű hibr id elektromos járműveket és a nem külső feltöl tésű hibr id elektromos járműveket a B6. 
melléklet 2.3.3. szakaszában foglalt előírások szer int be kell járatni.
2.2. A nem külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járműveket és a külső feltöl tésű üzemanyagcellás hibr id 
járműveket üzemany agcellájuk és az újratölthető energiatároló rendszerük beépítését követően legalább 
300 km-en kell bejáratni.
2.3. A tisztán elektromos járműveket legalább 300 km-en vagy egy teljes töltési távolságon kell bejáratni, attól 
függően, hogy melyik a hosszabb.
2.4. Az ellenőrzésből ki kell zárni minden olyan újratölthe tő energiatároló rendszer t, amely nincs hatással a 
kibocsáto tt CO 2-tömegre vagy a H2-felhasználásra.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/427  
3. VIZSGÁL ATI ELJÁRÁS
3.1. Általános követ elmény ek
3.1.1. Valamennyi külső feltölt ésű hibr id elektromos jármű, nem külső feltölt ésű hibr id elektromos jármű, tisztán 
elektromos jármű, külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id jármű és nem külső feltölt ésű üzemany agcellás 
hibr id jármű esetében adott esetben az alábbiak érvény esek:
3.1.1.1. A járműveket az e melléklet 1.4.2. szakaszában ismer tetett alkalmazandó vizsgálati ciklusok szer int kell 
vizsgálni.
3.1.1.2. Ha a jármű nem tudja az alkalmazandó vizsgálati ciklust a sebességgörbére vonatk ozó, a B6. melléklet 
2.6.8.3.1.2. szakasza szer inti tűréseken belül végrehajtan i, akkor a gázpedált ellentét es utasítás hiányában 
teljesen le kell nyomni az előír t sebességg örbe újbóli eléréséig.
3.1.1.3. Az erőátviteli rendszer indítási folyamatát az erre a célra szolgáló berendezések segítségével, a gyár tói 
utasítások alapján kell végrehajtan i.
3.1.1.4. Külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek, nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek , nem külső 
feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek , külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek és tisztán 
elektromos járművek esetében a kipuf ogóg áz-kibocsátás mintavét elezését és az elektromos energiaf ogyasztás 
mérését valamenny i alkalmazandó vizsgálati ciklus esetében a járműindítás folyamata előtt vagy annak 
időpontjában kell megkezd eni, és az egye s alkalmazandó vizsgálati ciklusok lezárásak or kell befejezn i.
3.1.1.5. Külső feltöltésű hibr id elektromos járművek és nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek esetében a 
kibocsáto tt gáz-halmazállapotú vegyület eket minden egyes vizsgálati szakasz esetében elemezni kell. Az adott 
szakaszra vonatk ozó elemzés kihagyható olyan szakaszok esetében, amelyek közben a belső égésű motor nem 
üzemel.
3.1.1.6. Adott esetben a részecsk eszámot minden egyes szakaszra vonatk ozóan elemezni kell, és a kibocsáto tt 
részecsk ék töme gét minden egyes alkalmazandó vizsgálati ciklusra vonatk ozóan meg kell vizsgálni.
3.1.2. A B6. melléklet 2.7.2. szakaszában ismer tetett kényszerhűt ést csak külső feltölt ésű hibr id elektromos 
járművek az e melléklet 3.2. szakasza szer inti 1. típusú töltésfen ntar tási vizsgálata, illetve nem külső feltöl tésű 
hibr id elektromos járművek e melléklet 3.3. szakasza szer inti vizsgálata esetén szabad alkalmazni.
3.1.3. A B6. melléklet 2.2.2.1.2. és 2.2.2.1.3. szakaszának előírásait nem kell követni a tisztán elektromos járművek 
3.4. szakasz szer inti vizsgálata, valamint az üzemanya gcellás hibr id járművek 3.2. és a 3.5. szakasz szer inti 
vizsgálata esetében.
3.2. Külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek és külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek
3.2.1. A járműveke t töltéslemerítő üzemállapotban (CD üzemállapot) és töltésfenntar tó üzemállapotban (CS 
üzemállapot) kell vizsgálni.
3.2.2. A járműveket négy vizsgálati program szer int lehet vizsgálni:
3.2.2.1. 1. választási lehetőség: 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat, azt követő 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat 
nélkül.
3.2.2.2. 2. választási lehetőség: 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat, azt követő 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat 
nélkül.
3.2.2.3. 3. választási lehetőség: 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat, azt követő 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálattal.
3.2.2.4. 4. választási lehetőség: 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat, azt követő 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálattal.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/428 2021.11.26.  
A8/1. ábra
Lehetséges vizsgálati prog ramok külső feltöltésű hibr id elektromos járműv ek és külső feltöltésű üzeman yagcellás 
hibr id járműv ek vizsgálata esetén
3.2.3. A járművezető által választható üzemmódokat az alábbi vizsgálati programok (az 1. lehetőségtől a 4. 
lehetőségig) leírásai szer int kell beállítani.
3.2.4. 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat, azt követő 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat nélkül (1. lehetőség)
Az 1. lehetőség szer inti, az e melléklet 3.2.4.1–3.2.4.7. szakaszában ismer tetett vizsgálati program, valamint 
az újratölthe tő energiatároló rendszer kapcsolódó töltöttségiszint-g örbéje e melléklet 1. függ elékének 
A8.App1/1. ábráján látható.
3.2.4.1. Elők ondicionálás
A járművet az e melléklet 4. függelék ének 2.2. szakaszában ismer tetett eljárások szer int kell előké szíteni.
3.2.4.2. Vizsgálati körülmény ek
3.2.4.2.1. A vizsgálatot az e melléklet 4. függelék ének 2.2.3. szakaszában ismer tetett feltölt ési követelmén yeknek 
megf elelően teljesen feltöl tött újratölthető energiatároló rendszer rel kell végrehajtan i, és a járművet az ezen 
előírás 3.3.5. szakaszában meghatározott töltésle merítő üzemállapotban kell üzemelt etni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/429  
3.2.4.2.2. Járművezető által választható üzemmód kiválasztása
Járművezető által választhat ó üzemmóddal rendelkező járművek esetében az üzemmódot az e melléklet 6. 
függ eléke 2. szakaszának megfelelően kell kiválasztani az 1. típusú töltésle merítési vizsgálathoz.
3.2.4.3. Az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat menete
3.2.4.3.1. Az 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálat több egymást követő ciklusból áll, amelyek et a töltésfenntar tó 
üzemállapot eléréséig tartó, de legfeljebb 30 perc időtar tamú kondicionálások követnek .
3.2.4.3.2. Az egye s vizsgálati ciklusok közötti kondicionálás során az erőátviteli rendszer t le kell kapcsolni, és az 
újratölth ető energiatároló rendszer t nem szabad külső elektromos energiaf orrásról újrat ölteni. Az összes 
újratölth ető energiatároló rendszer elektromos áramának mérésére, valamint az összes újrat ölthető 
energiatároló rendszer elektromos feszültségének az e melléklet 3. függ eléke szer inti meghatározására 
szolgáló műszereket nem szabad kikapcsolni a vizsgálati ciklus szakaszai között. Amperóramérős mérés 
esetén az integrálásnak a teljes vizsgálat alatt, egészen a vizsgálat befejez éséig aktívnak kell maradnia.
A járművet a kondicionálás utáni újraindítást követően az e melléklet 3.2.4.2.2. szakasza szer inti, járművezető 
által választható üzemmódban kell üzemelt etni.
3.2.4.3.3. A B5. melléklet 5.3.1. szakaszától eltér ően, és a B5. melléklet 5.3.1.2. szakaszában foglaltak on túlmenően, az 
elemző berendezések kalibrálását és nullpont-ellenőrzését az 1. típusú töltéslem erítési vizsgálat előtt és után is 
el lehet végez ni.
3.2.4.4. Az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat vége
Az 1. típusú töltéslem erítési vizsgálat akkor tekinthető a végéh ez érkezettnek, amik or az e melléklet 3.2.4.5. 
szakasza szer inti megszakítási feltétel az első alkalommal bekövetkezik. A megszakítási feltét el első 
alkalommal történő bekövetkezt éig – és azt is beleér tve – eltelt alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusok 
számát n+1 értékűnek kell venni.
Az n-edik alkalmazandó WLTC vizsgálati ciklus meghatározása az átmeneti ciklus.
Az (n+1)-edik alkalmazandó WLTC vizsgálati ciklus meghatározása az igazolási ciklus.
Olyan járművek esetében, amelyek töltésfenntar tási képes sége nem eleg endő a teljes alkalmazandó WLTP 
vizsgálati ciklushoz, az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat akkor érkezik el a végé hez, amik or a vezető a 
szabván yos fedélzeti műszerektől jelzést kap a jármű megállítására, vagy amik or a jármű legalább 
4 másodpercen át folyamat osan eltér az előír t sebességgör be-tűréstől. A gázpedált fel kell engedni, és a 
járművet 60 másodpercen belül álló helyzetűre kell fékezni .
3.2.4.5. Megszakítási feltétel
3.2.4.5.1. Ki kell értékelni, hogy a megszakítási feltét el minden egyes végrehajt ott alkalmazandó ciklus során 
bekövetkeze tt-e.
3.2.4.5.2. Az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat megszakítási feltétele akkor következik be, amik or az alábbi egyenlett el 
kiszámít ott REEC i relatív elektromosenergia-változ ási értéke kisebb, mint 0,04.
REEC i¼jΔE REESS,i j
Ecycle×1
3600
ahol:
REEC i az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat szóban forgó alkalmazandó i vizsgálati ciklusának relatív 
elektromosenergia-változás a;
ΔEREESS,i az összes újratölthető energiatároló rendszer nek az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat adott i 
ciklusára az e melléklet 4.3. szakasza szer int kiszámít ott elektromosenergia-változ ása (Wh);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/430 2021.11.26.  
Ecycle a szóban forgó alkalmazott WLTP vizsgálati ciklusnak a B7. melléklet 5. szakasza szer int 
számított ciklus-energiaigén ye (Ws);
i a szóban forgó alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus sorszáma;
1
3600a ciklus energiaig ényének Wh mér tékegységre való átszámításához tartozó átváltási tényező.
3.2.4.6. Az újrat ölthető energiatároló rendszer töltése és az újratölt ött elektromos energia mérése
3.2.4.6.1. A járművet az 1. típusú töltésle merítési vizsgálat megszakítási feltét elének első alkalommal történő 
bekövetkezt éhez tartozó, (n+1) sorszámú alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus után 120 percen belül 
csatlak oztatni kell az elektromos hálózathoz.
Az újratölthet ő energiatároló rendszer akkor teljesen feltölt ött, ha bekövetk ezik az e melléklet 4. függel ékének 
2.2.3.2. szakaszában meghatározott töltésbef ejezési feltét el.
3.2.4.6.2. A villamos fővezeték ből szár mazó EAC újratölt ött elektromos energiát, valamint a töltés időtar tamát a jármű 
töltője és az elektromos hálózat aljzata között elhelyeze tt elektromos energiamérő berendezéssel kell mér ni. 
Az elektromos energia mérése akkor állíthat ó le, ha bekövetk ezik az e melléklet 4. függ elékének 2.2.3.2. 
szakaszában meghatározott töltésbe fejezési feltétel.
3.2.4.7. Az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálaton belüli minden egyes alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusnak 
teljesítenie kell a B6. melléklet 1.2. szakasza szer inti, vonatk ozó kritikus kibocsátási határér tékeket.
3.2.5. 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat, azt követő 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálat nélkül (2. lehetőség)
A 2. lehetőség szer inti, az e melléklet 3.2.5.1–3.2.5.3.3. szakaszában ismer tetett vizsgálati program, valamint 
az újratölthető energiatároló rendszer kapcsolódó töltöttségiszint-g örbéje az e melléklet 1. függ eléké nek 
A8.App1/2. ábráján látható.
3.2.5.1. Elők ondicionálás és kondicionálás
A járművet az e melléklet 4. függelék ének 2.1.szakaszában ismer tetett eljárások szer int kell előkész íteni.
3.2.5.2. Vizsgálati körülmény ek
3.2.5.2.1. A vizsgálatokat a járművet az ezen előírás 3.3.6. szakaszában meghatározott töltésfenntar tó üzemállapotban 
üzemelt etve kell végrehajtan i.
3.2.5.2.2. Járművezető által választható üzemmód kiválasztása
Járművezető által választható üzemmóddal rendelkező járművek esetében az üzemmódot e melléklet 6. 
függ eléke 3. szakaszának megfelelően kell kiválasztani az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálathoz.
3.2.5.3. Az 1. típusú vizsgálati eljárás
3.2.5.3.1. A járműveket a B6. mellékletben ismer tetett 1. típusú vizsgálati eljárások szer int kell vizsgálni.
3.2.5.3.2. A kibocsáto tt CO 2-tömeg et szükség esetén e melléklet 2. függelék ének megf elelően korrigálni kell.
3.2.5.3.3. Az e melléklet 3.2.5.3.1. szakasza szer inti vizsgálatnak teljesít enie kell a B6. melléklet 1.2. szakasza szer inti 
vonatk ozó kritikus kibocsátási határér tékeket.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/431  
3.2.6. 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat, azt követő 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálattal (3. lehetőség)
A 3. lehetőség szer inti, az e melléklet 3.2.6.1–3.2.6.3. szakaszában ismer tetett vizsgálati program, valamint az 
újratölth ető energiatároló rendszer kapcsolódó töltöttségiszint-g örbéje az e melléklet 1. függ elékének 
A8.App1/3. ábráján látható.
3.2.6.1. Az 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálatra vonatk ozóan az e melléklet 3.2.4.1–3.2.4.5.szakaszában, valamint 
3.2.4.7. szakaszában ismer tetett vizsgálati eljárást kell követni.
3.2.6.2. Ezt követően az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálatra vonatk ozóan az e melléklet 3.2.5.1–3.2.5.3. 
szakaszában ismer tetett eljárást kell alkalmazni. Az e melléklet 4. függ elékének 2.1.1. és 2.1.2. szakasza nem 
alkalmazandó.
3.2.6.3. Az újrat ölthető energiatároló rendszer töltése és az újratölt ött elektromos energia mérése
3.2.6.3.1. A járművet az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat befe jezését követően 120 percen belül csatlak oztatni kell az 
elektromos hálózathoz.
Az újratölthet ő energiatároló rendszer akkor teljesen feltölt ött, ha bekövetk ezik az e melléklet 4. függel ékének 
2.2.3.2. szakaszában meghatározott töltésbef ejezési feltét el.
3.2.6.3.2. A villamos fővezetékből szár mazó EAC újratölt ött energiát, valamint a töltés időtar tamát a jármű töltője és az 
elektromos hálózat aljzata között elhelyeze tt elektromos energiamérő berendezéssel kell mér ni. Az 
elektromos energia mérése akkor állítható le, ha bekövetk ezik az e melléklet 4. függ elékének 2.2.3.2. 
szakaszában meghatározott töltésbe fejezési feltétel.
3.2.7. 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat, azt követő 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálattal (4. lehetőség)
A 4. lehetőség szer inti, e melléklet 3.2.7.1 és 3.2.7.2. szakaszában ismer tetett vizsgálati program, valamint az 
újratölth ető energiatároló rendszer kapcsolódó töltöttségiszint-g örbéje e melléklet 1. függ eléké nek A8.App1/ 
4. ábráján láthat ó.
3.2.7.1. Az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálatra vonatk ozóan az e melléklet 3.2.5.1–3.2.5.3. szakaszában, valamint 
a 3.2.6.3.1. szakaszában ismer tetett eljárást kell követni.
3.2.7.2. Ezt követően, az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálatra vonatk ozóan az e melléklet 3.2.4.2–3.2.4.7. szakaszában 
ismer tetett eljárást kell alkalmazni.
3.3. Nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek
Az e melléklet 3.3.1–3.3.3. szakaszában ismer tetett vizsgálati program, valamint az újratölth ető energiatároló 
rendszer kapcsolódó töltöttségiszint-g örbéje e melléklet 1. függ elékének A8.App1/5. ábráján látható.
3.3.1. Elők ondicionálás és kondicionálás
3.3.1.1. A járművek elők ondicionálását a B6. melléklet 2.6. szakasza alapján kell végrehajtani.
A B6. melléklet 2.6. szakaszának követelmén yein felül, a hajtási újratölthe tő energiatároló rendszer töltési 
szintje a töltésfen ntar tási vizsgálathoz az elők ondicionálás előtt a gyár tói ajánlásoknak megfelelően 
beállítható annak érdek ében, hogy a vizsgálatot töltésfenntar tó üzemállapotban el lehessen végezni.
3.3.1.2. A járművek kondicionálását a B6. melléklet 2.7. szakasza alapján kell végrehajtan i.
3.3.2. Vizsgálati körülmény ek
3.3.2.1. A járműveket az ezen előírás 3.3.6. szakaszában meghatározottak szer inti töltésfenntar tó üzemállapotban kell 
vizsgálni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/432 2021.11.26.  
3.3.2.2. Járművezető által választható üzemmód kiválasztása
Járművezető által választható üzemmóddal rendelkező járművek esetében az üzemmódot e melléklet 6. 
függ eléke 3. szakaszának megfelelően kell kiválasztani az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálathoz.
3.3.3. Az 1. típusú vizsgálati eljárás
3.3.3.1. A járműveket a B6. mellékletben ismer tetett 1. típusú vizsgálati eljárás szer int kell vizsgálni.
3.3.3.2. A kibocsáto tt CO 2-tömeg et szükség esetén e melléklet 2. függelék ének megf elelően korrigálni kell.
3.3.3.3. Az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálatnak teljesít enie kell a B6. melléklet 1.2. szakasza szer inti vonatk ozó 
kritikus kibocsátási határér tékeket .
3.4. Tisztán elektromos járművek
3.4.1. Általános követ elmény ek
A tisztán elektromos hatósugár és az elektromosenergia-f ogyasztás megállapítására szolgáló vizsgálati eljárást 
a vizsgálati jármű becsült tisztán elektromos hatósugara (PER) alapján az A8/3. táblázat segítségével kell 
megválasztani. Interp olációs módszer alkalmazása esetén az alkalmazandó vizsgálati eljárást az adott 
interpolációs járműcsalád H járművének tisztán elektromos hatósug ara alapján kell megválasztani.
A8/3. táblázat
A tisztán elektromos ható sugár , illetv e az elektromosenergia-fogyasztás megállapítására szolgáló 
eljárások 
Alkalmazandó vizsgálati ciklus A becsült tisztán elektromos hatósugár Vonatk ozó vizsgálati eljárás
Az e melléklet 1.4.2.1. 
szakasza szer inti vizsgálati 
ciklus, extranagy sebességű 
szakasszal.…rö videbb, mint 3 alkalmazandó 
WLTP vizsgálati ciklus hossza.Egymást követő ciklusokból álló, 1. 
típusú vizsgálati eljárás (e melléklet 
3.4.4.1. szakasza szer int).
…3 alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklus hosszával megeg yező vagy 
hosszabb.Rövidített 1. típusú vizsgálati eljárás (e 
melléklet 3.4.4.2. szakasza szer int).
Az e melléklet 1.4.2.1. 
szakasza szer inti vizsgálati 
ciklus, extranagy sebességű 
szakasz nélkül.…rö videbb, mint 4 alkalmazandó 
WLTP vizsgálati ciklus hossza.Egymást követő ciklusokból álló, 1. 
típusú vizsgálati eljárás (e melléklet 
3.4.4.1. szakasza szer int).
…4 alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklus hosszával megeg yező vagy 
hosszabb.Rövidített 1. típusú vizsgálati eljárás (e 
melléklet 3.4.4.2. szakasza szer int).
Az e melléklet 1.4.2.2. 
szakasza szer inti városi 
ciklus.…nem áll rendelk ezésre a teljes 
alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklus alatt.Egymást követő ciklusokból álló, 1. 
típusú vizsgálati eljárás (e melléklet 
3.4.4.1. szakasza szer int).
A gyár tónak a vizsgálat előtt a felelős hatóság számára bizony ítania kell a becsült tisztán elektromos 
hatósugarat. Interp olációs módszer alkalmazása esetén az alkalmazandó vizsgálati eljárást az interpoláci ós 
járműcsalád H járművének becsült tisztán elektromos hatósug ara alapján kell meghatározni. Az alkalmazott 
vizsgálati eljárás révén megállapít ott tisztán elektromos hatósugár nak igaz olnia kell, hogy a megfelel ő 
vizsgálati eljárás került kiválasztásra.
Az egymást követő ciklusokból álló, 1. típusú vizsgálati eljárás e melléklet 3.4.2., 3.4.3. 
és 3.4.4.1. szakaszában ismer tetett vizsgálati programja, valamint az újratölthető energiatároló rendszer 
kapcsolódó töltöttségiszint-g örbéje e melléklet 1. függ eléké nek A8.App1/6. ábráján láthat ó.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/433  
A rövidíte tt 1. típusú vizsgálati eljárás e melléklet 3.4.2., 3.4.3. és 3.4.4.2. szakaszában ismer tetett vizsgálati 
programja, valamint az újratölthe tő energiatároló rendszer kapcsolódó töltöttségiszint-g örbéje e melléklet 
1. függel ékének A8.App1/7. ábráján látható.
3.4.2. Elők ondicionálás
A járművet az e melléklet 4. függelék ének 3. szakaszában ismer tetett eljárások szer int kell előké szíteni.
3.4.3. Járművezető által választható üzemmód kiválasztása
Járművezető által választható üzemmóddal rendelk ező járművek esetében az üzemmódot e melléklet 
6. függel éke 4. szakaszának megf elelően kell kiválasztani a vizsgálathoz.
3.4.4. Tisztán elektromos járművek 1. típusú vizsgálati eljárásai
3.4.4.1. Egymást követő ciklusokból álló, 1. típusú vizsgálati eljárás
3.4.4.1.1. Sebességg örbe és szünetek
A vizsgálatot az alkalmazandó vizsgálati ciklusok egymást követő végrehajtásá val kell végezni egészen addig, 
míg az e melléklet 3.4.4.1.3. szakasza szer inti megszakítási feltét el nem jelentk ezik .
Szünet a járművezető és/vagy a gépkezelő számára csak a vizsgálati ciklusok között, és legfe ljebb 10 perc teljes 
időtar tamig megen gedett. Az erőátvite li rendszer t szünet alatt le kell kapcsolni.
3.4.4.1.2. Az újrat ölthető energiatároló rendszer áramának és feszültségének mérése
A vizsgálat kezdet étől a megszakítási feltét el bekövetkezt éig az összes újrat ölthető energiatároló rendszer 
elektromos áramát e melléklet 3. függ eléke szer int mér ni kell, valamint meg kell határozni az elektromos 
feszültségét e melléklet 3. függ eléke szer int.
3.4.4.1.3. Megszakítási feltétel
A megszakítási feltét el akkor következik be, amik or a jármű legalább 4 másodpercen keresztül folyamatosan 
meghaladja a sebességgör bének a B6. melléklet 2.6.8.3.1.2. szakaszában meghatározott tűrését. A gázpedált 
fel kell engedni. A járművet 60 másodpercen belül álló helyzetűre kell fékezni.
3.4.4.2. Rövidített 1. típusú vizsgálati eljárás
3.4.4.2.1. Sebességg örbe
A rövidít ett 1. típusú vizsgálati eljárás két dinamikus szakasz (DS 1 és DS 2) és két állandó sebességű szakasz 
(CSS M és CSS E) kombinációjából áll az A8/2. ábrán bemutat ottak szer int.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/434 2021.11.26.  
A8/2. ábra
A lerö vidített 1. típusú vizsgálati eljárás sebességgörbéje
A DS 1 és DS 2 dinamikus szakasz a vizsgált szakasz, az alkalmazandó WLTP városi ciklus és az alkalmazandó 
WLTP vizsgálati ciklus energiaf ogyasztásának meghatározására szolgál.
ACSS M és a CSS E állandó sebességű szakasz célja a vizsgálat időtar tamának csökkent ése az újratölthet ő 
energiatároló rendszer nek az egymást követő ciklusokból álló, 1. típusú vizsgálati eljárásbelinél gyorsabb 
ütemű lemeríté se révén.
3.4.4.2.1.1. Dinamikus szakaszok
A DS 1 és DS 2 dinamikus szakasz is egy, az e melléklet 1.4.2.1. szakasza szer inti alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklusból, és egy azt követő, az e melléklet 1.4.2.2. szakasza szer inti alkalmazandó WLTP városi vizsgálati 
ciklusból áll.
3.4.4.2.1.2. Állandó sebességű szakaszok
A CSS M és CSS E szakasz alatti állandó sebességnek azonosnak kell lennie. Interp olációs módszer alkalmazása 
esetén az interpoláci ós járműcsaládon belül ugyanazt az állandó sebességet kell alkalmazni.
a) Sebességre vonatk ozó előírások
Az állandó sebességű szakaszok legkisebb megeng edett sebessége 100 km/h. Ha az extranagy sebességű 
szakaszra (Extra High 3) nem kerül sor (adott esetben), az állandó sebességű szakaszok legkisebb sebesség ének 
80 km/h-t kell venni. A gyár tó kérésére és a felelős hatóság enge délyével, az állandó sebességű szakaszok 
számára mag asabb állandó sebesség is választhat ó.
Az állandó sebességszintre történő gyorsulást finoman, a dinamikus szakaszok befejezé sét követő 1 percen 
belül, továbbá az A8/4. táblázat szer inti fékezés esetén az erőátviteli rendszer indítási eljárásának 
kezdemény ezését követ ően kell végrehajtan i.
Az állandó sebességszintről történő lassulásnak finomnak kell lennie, és az állandó sebességű szakaszok 
befejez ését követő 1 percen belül be kell fejeződnie.
Ha a jármű legnagy obb sebesség e alacson yabb, mint az állandó sebességű szakaszok sebessége számára az 
ezen szakaszbeli, sebességre vonatk ozó előírások szer int megen gedett legalacsonyabb sebesség, akkor az 
állandó sebességű szakaszokra előír t sebességnek a jármű legnagy obb sebesség ével egyenlőnek kell lennie.
b) A CSS E és a CSS M szakaszhoz tartozó távolság meghatározása
A CSS E állandó sebességű szakasz hosszát az újratölthet ő energiatároló rendszerben az e melléklet 4.4.2.1. 
szakasza szer int rendelkezésre álló UBE STP energia százalék os mér téke alapján kell meghatározni. A DS 2 
dinamikus sebességű szakasz után a hajtási újratölthető energiatároló rendszerben maradó energia 
menn yisége legfeljebb az UBE STP 10 százalékát érheti el. A gyár tónak a vizsgálat után igazoln ia kell a felelős 
hatóság felé, hogy ez a követ elmény teljesült.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/435  
A CSS M állandó sebességű szakasz dCSSM hossza az alábbi egyenlett el számítható ki:
dCSSM ¼PER est – d DS1 – d DS2 – d CSSE
ahol:
dCSSM a CSS M állandó sebességű szakasz hossza (km);
PER est a vizsgált tisztán elektromos jármű becsült tisztán elektromos hatósugara (km);
dDS1 az 1. dinamikus sebességű szakasz hossza (km);
dDS2 a 2. dinamikus sebességű szakasz hossza (km);
dCSSE a CSS E állandó sebességű szakasz hossza (km).
3.4.4.2.1.3. Szünete k
A járművezetőnek és/vagy a gépk ezelőnek szünet csak az állandó sebességű szakaszok alatt megen gedett az 
A8/4. táblázatban ismer tetettek szer int.
A8/4. táblázat
Szünet a járműv ezető és/vagy a vizsgálati gépkezel ő számára 
A CSS M állandó sebességű szakaszon megtett távolság (km) Megeng edett teljes szünet-időtar tam (perc)
100-ig 10
150-ig 20
200-ig 30
300-ig 60
300 felett a gyár tó ajánlásai alapján
Megjegyzés: Az erőátvitel i rendszer t a szünetek alatt le kell kapcsolni.
3.4.4.2.2. Az újrat ölthető energiatároló rendszer áramának és feszültségének mérése
A vizsgálat kezdet étől a megszakítási feltét el bekövetkezt éig az összes újrat ölthető energiatároló rendszer 
elektromos áramát, valamint az összes újratölthe tő energiatároló rendszer elektromos feszültségét e melléklet 
3. függel éke szer int kell meghatározni.
3.4.4.2.3. Megszakítási feltétel
A megszakítási feltét el akkor következik be, amik or a jármű a második állandó sebességű szakaszban legalább 
4 másodpercen keresztül folyamat osan eltér a B6. melléklet 2.6.8.3.1.2. szakaszában meghatározott CSS E 
sebességg örbe tűrésétől. A gázpedált fel kell engedni. A járművet 60 másodpercen belül álló helyzetűre kell 
fékezni .
3.4.4.3. Az újrat ölthető energiatároló rendszer töltése és az újratölt ött elektromos energia mérése
3.4.4.3.1. Miután a jármű az egymás utáni ciklusokból álló, 1. típusú vizsgálati eljárás esetén e melléklet 3.4.4.1.3. 
szakasza, illetve rövidít ett 1. típusú vizsgálati eljárás esetén e melléklet 3.4.4.2.3. szakasza alapján álló 
helyzetbe került, a járművet 120 percen belül az elektromos hálózatra kell csatlak oztatni.
Az újratölthet ő energiatároló rendszer akkor teljesen feltölt ött, ha bekövetk ezik az e melléklet 4. függel ékének 
2.2.3.2. szakaszában meghatározott töltésbef ejezési feltét el.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/436 2021.11.26.  
3.4.4.3.2. A villamos fővezeték ből szár mazó EAC újratölt ött elektromos energiát, valamint a töltés időtar tamát a jármű 
töltője és az elektromos hálózat aljzata között elhelyeze tt elektromos energiamérő berendezéssel kell mér ni. 
Az elektromos energia mérése akkor állíthat ó le, ha bekövetk ezik az e melléklet 4. függ elékének 2.2.3.2. 
szakaszában meghatározott töltésbe fejezési feltétel.
3.5. Nem külső feltöltésű üzemanyagcellás hibr id járművek
Az e melléklet 3.5.1–3.5.3. szakaszában ismer tetett vizsgálati program, valamint az újratölth ető energiatároló 
rendszer kapcsolódó töltöttségiszint-g örbéje e melléklet 1. függ elékének A8.App1/5. ábráján látható.
3.5.1. Elők ondicionálás és kondicionálás
A járművet e melléklet 3.3.1. szakasza szer int kell elők ondicionálni és kondicionálni.
3.5.2. Vizsgálati körülmény ek
3.5.2.1. A járműveket az ezen előírás 3.3.6. szakaszában meghatározottak szer inti töltésfenntar tó üzemállapotban kell 
vizsgálni.
3.5.2.2. Járművezető által választható üzemmód kiválasztása
Járművezető által választható üzemmóddal rendelkező járművek esetében az üzemmódot e melléklet 6. 
függ eléke 3. szakaszának megfelelően kell kiválasztani az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálathoz.
3.5.3. Az 1. típusú vizsgálati eljárás
3.5.3.1. A járműveket a B6. mellékletben ismer tetett 1. típusú vizsgálati eljárás szer int kell vizsgálni, az üzemany ag- 
fogyasztást pedig e melléklet 7. függ eléke szer int kell kiszámítani.
3.5.3.2. Az üzemany ag-fogyasztást szükség esetén e melléklet 2. függ elékének megfelel ően korrigálni kell.
4. HIBRID ELEK TROMOS, TISZT ÁN ELEK TROMOS HAJT ÁSÚ ÉS SŰRÍTETTHIDR OGÉN- 
ÜZEMANY AGCELL ÁS JÁRMŰVEK
4.1. A gáz-halmazállapotú kibocsátott vegyületek, a kibocsáto tt részecsket ömeg és a kibocsátott részecskes zám 
kiszámítása
4.1.1. Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek 
töltésfenntar tó üzemállapotához tartozó gáz-halmazállapotú kibocsáto tt vegyülete k, kibocsáto tt 
részecsk etömeg és kibocsátott részecske szám
A töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó kibocsáto tt részecsk etömeg et (PM CS) a B7. melléklet 3.3. szakasza 
szer int kell kiszámítani.
A töltésfen ntar tó üzemállapothoz tartozó kibocsátott részecskeszámot (PN CS) a B7. melléklet 4. szakasza 
szer int kell kiszámítani.
4.1.1.1. Lépésenké nti eljárás nem külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek és külső feltölt ésű hibr id elektromos 
járművek 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálati vége redmény einek kiszámításához
Az eredmény eket az A8/5. táblázatban megadott sorrendben kell kiszámítani. Az „Eredmény” oszlopban 
szereplő valamenny i alkalmazandó eredményt fel kell jegyezni. Az „Eljárás” oszlop a számításhoz 
alkalmazandó szakaszokat ismer teti, vagy további számításokat tartalmaz.
Ezen táblázatban az egye nletekben és az eredmén yeknél az alábbi jelöléseket alkalmazzuk:
c a teljes alkalmazandó vizsgálati ciklus;
p minden alkalmazandó ciklusszakasz; Az EAER city kiszámítása céljából (adott esetben) p jelöli a 
városi menetciklust ;
i vonatk ozó kritikus kibocsátási összet evő (a CO2 kivételével);
CS töltésfenntar tó;
CO 2 kibocsáto tt CO2-tömeg.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/437  
A8/5. táblázat
A gáz-halmazállapotú kibocsátások és az üzeman yag-haték onyság végső, töltésfenntar tó értéke inek kiszámítása 
(FE csak az 1B. szintre vonatk ozik) 
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
1 B6. melléklet Nye rs vizsgálati 
eredmény ekTölté sfenntar tó üzemállapothoz tartozó 
kibocsáto tt töme gek
A B7. melléklet 3–3.2.2. szakasza.Mi,CS,p,1 , g/km;
MCO2,CS,p,1 , g/km.
2 Az 1. lépés 
eredmény eMi,CS,p,1 , g/km;
MCO2,CS,p,1 ,  
g/km.Vegyes töltésfen ntar tási ciklusér tékek 
kiszámítása:
Mi,CS,c,2 ¼∑pMi,CS,p,1 ×dp
∑pdp
MCO2,CS,c,2 ¼∑pMCO2,CS,p,1 ×dp
∑pdp
ahol:
Mi,CS,c,2 a töltésfenntar tó üzemállapothoz 
tartozó, a teljes ciklus alatt kibocsátott tömegre 
kapott eredmény;
MCO2,CS,c,2 a töltésfenntar tó üzemállapothoz 
tartozó, a teljes ciklus alatt kibocsátott CO 2- 
tömegre kapott eredmény;
dp az egye s p ciklusszakaszokban megtett 
távolságok.Mi,CS,c,2 , g/km;
MCO2,CS,c,2 , g/km.
3 Az 1. lépés 
eredmény eMCO2,CS,p,1 ,  
g/km;Az újratölthe tő energiatároló rendszer 
elektromos energiavált ozás-k orrekciója
E melléklet 4.1.1.2–4.1.1.5. szakasza.MCO2,CS,p,3 , g/km;
MCO2,CS,c,3 , g/km.
A 2. lépés 
eredmény eMCO2,CS,c,2 ,  
g/km.
4a A 2. lépés 
eredmény eMi,CS,c,2 , g/km; Periodikusan rege neráló rendszer rel felszerelt 
járművek töltésfenntar tó üzemállapothoz 
tartozó Ki tömegkibocsá tás-k orrekciója a B6. 
melléklet 1. függelék e alapján.
Mi,CS,c,4a ¼Ki×M i,CS,c,2 vagy
Mi,CS,c,4a ¼KiþMi,CS,c,2
és
MCO2,CS,c,4a ¼KCO2,Ki×M CO2,CS,c,3
vagy
MCO2,CS,c,4a ¼KCO2,KiþMCO2,CS,c,3
A Ki meghatározása szer int alkalmazandó additív 
korrekció vagy szorzót ényező.
Ha Ki nem alkalmazandó:
Mi,CS,c,4a ¼Mi,CS,c,2 MCO2,CS,c,4a ¼MCO2,CS,c,3Mi,CS,c,4a , g/km;
MCO2,CS,c,4a , g/km.
A 3. lépés 
eredmény eMCO2,CS,c,3 ,  
g/km.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/438 2021.11.26.  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
4b A 3. lépés 
eredmény eMCO2,CS,p,3 ,  
g/km;
MCO2,CS,c,3 ,  
g/km;Ha Ki alkalmazandó, akkor a CO2- 
szakaszér tékeket a vegyes ciklusér tékhez kell 
igazí tani:
MCO2,CS,p,4 ¼MCO2,CS,p,3 ×AF Ki
minden egyes p ciklusszakaszhoz;
ahol:
AF Ki¼MCO2,CS,c,4a
MCO2,CS,c,3
Ha Ki nem alkalmazandó:
MCO2,CS,p,4 ¼MCO2,CS,p,3MCO2,CS,p,4 , g/km.
A 4a. lépés 
eredmény eMCO2,CS,c,4a ,  
g/km.
4c A 4a. lépés 
eredmény eMi,CS,c,4a , g/km;
MCO2,CS,c,4a ,  
g/km.Amenny iben ezek az értékek a 
gyár tásmegfe lelőség ellenőrzésére felhasználásra 
kerülnek, a kritikus kibocsátási értékeket és a 
CO 2-kibocsátás töme gét meg kell szorozni az 
ezen előírás 8.2.4. szakasza szer int 
meghatározott RI bejáratási tényezővel:
Mi,CS,c4c = RIC (j) × Mi,CS,c,4a
MCO2,CS,c,4c = RICO2 (j) ×M CO2,CS,c,4a
Ha ezek et az értékeket nem használják fel a 
gyár tásmegfe lelőség ellenőrzésére:
Mi,c,4c = Mi,c,4a
MCO2,c,4c = MCO2 ,c,4aMi,CS,c,4c;
MCO2,CS,c,4c
Az üzemany ag-haték onyság (FE c,4c_t emp) 
kiszámítása a B7. melléklet 6.14.1. szakasza 
szer int
Amenny iben ez az érték a gyár tásmegfelelőség 
ellenőrzésére felhasználásra kerül, úgy az 
üzemany ag-haték onyság értékét meg kell 
szorozni az ezen előírás 8.2.4. szakasza szer int 
meghatározott bejáratási tényezővel:
FEc,4c = RIFE (j) × FEc,4c_tem p
Ha ezek et az értékeket nem használják fel a 
gyár tásmegfe lelőség ellenőrzésére:
FEc,4c = FEc,4c_tem pFEc,4c, km/l;
5
Egyetlen 
vizsgálat 
eredmény eA 4b. és 4c. lépés 
eredmény eMCO2,CS,p,4 ,  
g/km;
MCO2,CS,c,4c ,  
g/km;Az 1A. szint esetében:
Az MCO2,CS,c,4c és MCO2,CS,p,4 
környezetihőmérséklet-k orrekcióval végzett 
vizsgálat korrekciója a B6a. melléklet 3.8.2. 
szakaszának megf elelően.
Az 1B. szint esetében:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4c
MCO2,p,5 = MCO2,p,4MCO2,CS,c,5 , g/km;
MCO2,CS,p,5 , g/km.
Mi,CS,c,4c , g/km; 
FEc,4c, km/l;A C4. melléklet szer int kiszámít ott romlási 
tényezők kritikus kibocsátási értékekre 
alkalmazása.
Amenny iben ezek et az értékeket a 
gyár tásmegfe lelőség ellenőrzésére használják, 
akkor nincs szükség a további (6–9.) lépésekre, és 
ennek a lépésnek az eredmény e a végeredmén y.Mi,CS,c,5 , g/km;
FEc,5, km/l;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/439  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
6
Mi,CS a 
vizsgálati 
jármű 1. 
típusú 
vizsgálati 
eredmény eiAz 1A. szint 
esetében az 5. 
lépés 
eredmény eValamenn yi 
vizsgálat 
esetében:
Mi,CS,c,5 , g/km;
MCO2,CS,c,5 ,  
g/km;
MCO2,CS,p,5 ,  
g/km.A vizsgálati és a gyár tó által megad ott adat ok 
átlagolása a B6. melléklet 1.2–1.2.3. szakasza 
szer int.Mi,CS,c,6 , g/km;
MCO2,CS,c,6 , g/km;
MCO2,CS,p,6 , g/km;
MCO2,CS,c,declared ,  
g/km.
Az 1B. szint 
esetében
Az 5. lépés 
eredmény eFEc,5, km/l; A vizsgálati és a gyár tó által megad ott értékek 
átlagolása.
A B6. melléklet 1.2–1.2.3. szakasza.
El kell végezni az alkalmazandó ciklusra 
vonatk ozóan az FEc,declared -ről MCO2,c,declared -re 
történő átváltást. Ehhez a befejezett ciklusra 
vonatk ozó kritikus kibocsátást kell alkalmazni.FEc,declared , km/l
MCO2,c,declared , g/km.
7
MCO2 ,CS a 
vizsgálati 
jármű 1. 
típusú 
vizsgálati 
eredmé -
nyei.Az 1A. szint 
esetében:
A 6. lépés 
eredmény eMCO2,CS,c,6 ,  
g/km;
MCO2,CS,p,6 ,  
g/km;
MCO2,CS,c,declared ,  
g/km.A szakaszér tékek igazí tása.
A B6. melléklet 1.2.4. szakasza,
és:
MCO2,CS,c,7 ¼MCO2,CS,c,declaredMCO2,CS,c,7 , g/km;
MCO2,CS,p,7 , g/km.
Az 1B. szint 
esetében:
Az 5. lépés 
eredmény e
A 6. lépés 
eredmény eMCO2,CS,c,5 ,  
g/km;
MCO2,CS,p,5 ,  
g/km;
MCO2,CS,c,declared ,  
g/km.A szakaszér tékek igazí tása.
A B6. melléklet 1.2.4. szakasza.MCO2,CS,p,7 , g/km.
Csak az 1A. 
szint eseté­
ben
8
Az 
interpolá -
ciós 
járműcsa -
lád 
eredmény e.
Kritikus 
kibocsátás 
végeredmé -
nye.
Ha nem 
alkalmaz -
zák az 
interpolá -
ciós 
módszer t, 
akkor a 9. 
lépést nem 
kell 
végreha j-
tani, és 
ennek a 
lépésnek az 
eredmény e 
a véglege s 
CO2- 
eredmény .A 6. lépés 
eredmény eA H és L 
vizsgálati 
járműre, 
valamint adott 
esetben M 
járműre:
Mi,CS,c,6 , g/km;Ha a H vizsgálati járműv ön kívül L vizsgálati 
jármű, és adott esetben M jármű vizsgálatára is 
sor került, akkor a kritikus kibocsátási érték 
végeredm ényének a két vagy – adott esetben – 
három érték közül a nagy obbat kell választani, és 
az Mi,CS,c kifejez éssel kell jelölni.
Vegyes THC+NO x-kibocsátások esetében a H 
járműre vagy az L járműre vagy – adott esetben – 
az M járműre vonatk ozó összegek közül a 
legnagy obbat kell figyelembe venni.
Ellenke ző esetben, ha L jármű vagy – adott eset­
ben – M jármű vizsgálatára nem került 
sor,Mi,CS,c¼Mi,CS,c,6 .
Az interpoláció s módszer alkalmazása esetén 
ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int közbenső 
kerekítést kell alkalmazni.
Az e táblázat 7. lépésében levezet ett CO 2- 
értékeket két tizedesjegyre kell kerekít eni. A CO 2- 
kibocsátás a H járművek és az L jármű, valamint 
adott esetben az M jármű esetében is elérhető.
Ha az interpoláci ós módszer t nem alkalmazzák, 
akkor ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int végső 
kerekítést kell alkalmazni.Mi,CS,c, g/km;
MCO2,CS,c , g/km;
MCO2,CS,p , g/km;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/440 2021.11.26.  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
Az e táblázat 7. lépésében kapott CO2-értékeket a 
legk özelebbi egész számra kell kerekíteni.
Csak az 1A. 
szint eseté­
ben
9
Az egyes 
járművek 
eredmé -
nyei.
Végső CO 2- 
eredményA 8. lépés 
eredmény eMCO2,CS,c , g/km;
MCO2,CS,p , g/km;Az e melléklet 4.5.4.1. szakasza szer inti 
kibocsáto tt CO2-tömeg számítása adott 
interpoláci ós járműcsalád egyes járműveire 
vonatk ozóan.
Az egye s járművek CO2-értékeinek végső 
kerekítését ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int 
kell elvég ezni.
A CO2-értékeket a legk özelebbi egész számra kell 
kerekíteni.
Minden egyes járműhöz rendelk ezésre áll az 
eredmény .MCO2,CS,c,ind , g/km;
MCO2,CS,p,ind , g/km.
4.1.1.2. Abban az esetben, ha nem került sor az e melléklet 2. függ elékének 1.1.4. szakasza szer inti korrekcióra, az 
alábbi, töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó kibocsáto tt CO 2-tömegér tékeket kell alkalmazni:
MCO2,CS ¼MCO2,CS,nb
ahol:
MCO2,CS az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó kibocsáto tt CO2- 
tömeg értéke az A8/5. táblázat 3. lépése alapján (g/km);
MCO2,CS,nb az 1. típusú töltésfen ntar tási vizsgálat töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, az A8/5. 
táblázat 2. lépése alapján megállapított, az energiamérleg figyelembevéte lével történő 
korrekció nélküli kiegyensúly ozatlan kibocsátott CO2-tömegér téke (g/km).
4.1.1.3. Ha a töltésfen ntar tó üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO 2-tömeg e melléklet 2. függelék ének 1.1.3. 
szakasza szer inti korrekciója szük séges, vagy ha az e melléklet 2. függ eléké nek 1.1.4. szakasza szer inti 
korrekcióra sor került, akkor a kibocsátott CO2-tömeghez tartozó korrekciós együtthatót e melléklet 2. 
függ eléké nek 2. szakasza szer int kell meghatározni. A töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó korrigált 
kibocsáto tt CO 2-tömeg et az alábbi egyenlett el kell meghatározni:
MCO2,CS ¼MCO2,CS,nb  – K CO2×EC DC,CS
ahol:
MCO2,CS az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó kibocsáto tt CO2- 
tömeg értéke az A8/5. táblázat 3. lépése alapján (g/km);
MCO2,CS,nb az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálatnak az A8/5. táblázat 2. lépése alapján megállapít ott, az 
energiamérleg figyelem bevételével történő korrekció nélküli kiegyen súly ozatlan kibocsáto tt 
CO 2-tömeg értéke (g/km);
EC DC,CS az 1. típusú töltésfen ntar tási vizsgálat e melléklet 4.3. szakasza szer inti elektromosenergia- 
fogyasztása (Wh/km);
KCO2 a kibocsátott CO2-tömeg korrekciós együtthatój a e melléklet 2. függelék ének 2.3.2. szakasza 
szer int (g/km)/(Wh/km).
4.1.1.4. Abban az esetben, ha a szakaszspecif ikus kibocsáto tt CO2-tömeg korrekciós együtthatói nem került ek 
meghatározásra, akkor a szakaszspecifi kus kibocsáto tt CO2-tömeget az alábbi egyenlet segítség ével kell 
kiszámítani:
MCO2,CS,p ¼MCO2,CS,nb,p  – K CO2×EC DC,CS,pHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/441  
ahol:
MCO2,CS,p az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat p szakaszának töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó 
kibocsáto tt CO2-tömegér téke az A8/5. táblázat 3. lépése alapján (g/km);
MCO2,CS,nb,p az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat p szakaszának az energiamérleg figyelembevéte lével 
történő korrekció nélküli kiegyen súly ozatlan, az A8/5. táblázat 1. lépése alapján megállapít ott 
kibocsáto tt CO2-tömegér téke (g/km);
EC DC,CS,p az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat p szakaszának e melléklet 4.3. szakasza szer inti 
elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);
KCO2 a kibocsátott CO2-tömeg korrekciós együtthatój a e melléklet 2. függelék ének 2.3.2. szakasza 
szer int (g/km)/(Wh/km).
4.1.1.5. Abban az esetben, ha a szakaszspecifi kus kibocsáto tt CO 2-tömeg korrekciós együtthatói meghatározásra 
kerültek, a szakaszspecif ikus kibocsátott CO2-tömeget az alábbi egyenlet segítségével kell kiszámítani:
MCO2,CS,p ¼MCO2,CS,nb,p  – K CO2,p ×EC DC,CS,p
ahol:
MCO2,CS,p az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat p szakaszának töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó 
kibocsáto tt CO2-tömegér téke az A8/5. táblázat 3. lépése alapján (g/km);
MCO2,CS,nb,p az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat p szakaszának az energiamérleg figyelembevéte lével 
történő korrekció nélküli kiegyen súly ozatlan, az A8/5. táblázat 1. lépése alapján megállapít ott 
kibocsáto tt CO2-tömegér téke (g/km);
EC DC,CS,p az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat p szakaszának e melléklet 4.3. szakasza szer inti 
elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);
KCO2,p a kibocsáto tt CO 2-tömeg korrekciós együtthatója e melléklet 2. függel ékének 2.3.2.2. szakasza 
szer int (g/km)/(Wh/km);
p az alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson belüli egye s szakaszok sorszáma.
4.1.2. Külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek (OVC-HEV) kibocsáto tt CO 2-tömege töltéslemerítő üzemmódban
Az 1A. szint esetében:
Az MCO2,CD töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó, használati tényező szer int súly ozott kibocsáto tt CO 2- 
töme get az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
MCO2,CD ¼∑k
j¼1ðUF j×M CO2,CD,j Þ
∑k
j¼1UF j
Az 1B. szint esetében
A töltéslemerítő üzemmódhoz tartozó MCO2,CD kibocsáto tt CO2-tömeget az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
MCO2,CD ¼∑k
j¼1ðM CO2,CD,j ×djÞ
∑k
j¼1dj
ahol:
MCO2,CD a használati tényező szer int súly ozott, töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO2- 
tömeg (g/km);
MCO2,CD,j az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat j szakaszához tartozó, a B7. melléklet 3.2.1. szakasza 
szer int meghatározott kibocsátott CO2-tömeg (g/km);
UF j a j szakasz e melléklet 5. függ eléke szer inti használati tényezője;
j a vizsgált szakasz sorszáma;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/442 2021.11.26.  
k az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer int, az átmeneti ciklus végé ig megtett szakaszok száma.
Interpolációs módszer alkalmazása esetén a k értéke az L jármű átmeneti ciklusának végéig megtett szakaszok 
száma, nveh_L ..
Ha a H jármű által megtett átmeneti ciklusok nveh Hszáma, illetve – adott esetben – az interpoláci ós 
járműcsalád egye s járművei által megtett átmeneti ciklusok nveh indszáma alacson yabb, mint az L járművel 
megte tt átmeneti ciklusok nveh_L száma, akkor a számítás során a H jármű és adott esetben az egyes járművek 
igazolási ciklusát is figyelembe kell venni. Az igazolási ciklus egyes szakaszaihoz tartozó kibocsáto tt CO 2- 
töme get ezt követően az e melléklet 2. függ eléke szer inti CO2-korrekciós együttható segítségével a 
ðEC DC,CD,j ¼0Þnulla elektromosenergia-f ogyasztásra kell korrigálni.
4.1.3. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
Külső feltöltésű hibr id elektromos járművek kibocsáto tt gáz-halmazállapotú vegyületeine k használati tényező 
szer int súly ozott tömeg e, kibocsáto tt részecske tömeg e és kibocsátott részecske száma
4.1.3.1. A gáz-halmazállapotú vegyületek használati tényező szer int súly ozott kibocsátott tömeg e
Mi,weighted ¼∑k
j¼1ðUF j×M i,CD,jÞþð1 – ∑k
j¼1UF jÞ×M i,CS
ahol:
Mi, weighted az i vegyület használati tényező szer int súly ozott kibocsáto tt töme ge (g/km);
i a vizsgált gáz-halmazállapotú kibocsáto tt vegyület sorszáma (a CO2 kivételével);
UF j a j szakasz e melléklet 5. függ eléke szer inti használati tényezője;
Mi,CD, j a kibocsáto tt i gáz-halmazállapotú vegyület az 1. típusú töltéslem erítési vizsgálat j szakaszához 
tartozó, a B7. melléklet 3.2.1. szakasza szer int meghatározott kibocsáto tt töme ge (g/km);
Mi, CS a kibocsáto tt i gáz-halmazállapotú vegyületnek az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat során a 
töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó töme ge az A8/5. táblázat 6. lépése alapján (g/km);
j a vizsgált szakasz sorszáma;
k az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer int, az átmeneti ciklus végé ig megtett szakaszok száma.
A használati tényező szer int súly ozott, kibocsáto tt CO 2-tömeg et a következő egyenlettel kell kiszámítani:
MCO2,weighted ¼ð∑k
j¼1UF jÞave×M CO2,CD,declared þ�
1 – ð∑k
j¼1UF jÞave�
×M CO2,CS,declared
ahol:
MCO2,weight ed a használati tényező szer int súly ozott, töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó kibocsáto tt 
CO 2-tömeg (g/km);
MCO2,CD,declared a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó, a gyár tó által bejelentett , kibocsáto tt CO 2- 
tömeg érték az A8/8. táblázat 14. lépése alapján (g/km);
MCO2,CS,declared a töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, a gyár tó által bejelente tt, kibocsáto tt CO 2- 
tömeg érték az A8/5. táblázat 7. lépése alapján (g/km);
ð∑k
j¼1UF jÞaveaz egyes töltéslemerítési vizsgálatok használati tényezői számának átlag a.
j a vizsgált szakasz sorszáma;
k az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer int, az átmeneti ciklus végéig megtet t szakaszok 
száma.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/443  
Ha a CO2-re az interpoláci ós módszer t alkalmazzuk, úgy a k értéke ezen szakasz mindk ét egye nlete esetében 
az L jármű átmeneti ciklusának végéig megtett szakaszok száma, nveh_L ..
Ha a H jármű által megtett átmeneti ciklusok nvehHszáma, illetve – adott esetben – az interpoláci ós 
járműcsalád egye s járművei által megtett átmeneti ciklusok nveh indszáma alacson yabb, mint az L járművel 
megte tt átmeneti ciklusok nveh_L száma, akkor a számítás során a H jármű és adott esetben az egyes járművek 
igazolási ciklusát is figyelembe kell venni. Az igazolási ciklus egyes szakaszaihoz tartozó kibocsáto tt CO 2- 
töme get ezt követően az e melléklet 2. függ eléke szer inti CO2-korrekciós együttható segítségével a 
ðEC DC,CD,j ¼0nulla elektromosenergia-f ogyasztásra kell korrigálni.
4.1.3.2. A használati tényező szer int súly ozott kibocsáto tt részecsk eszámot az alábbi egye nlet segítség ével kell 
kiszámítani:
PN weighted ¼∑k
j¼1ðUF j×PN CD,jÞþð1 – ∑k
j¼1UF jÞ×PN CS
ahol:
PN weighted a kibocsáto tt részecskék használati tényezővel súly ozott száma (részecske/kilomét er);
UF j a j szakasz e melléklet 5. függ eléke szer inti használati tényezője;
PN CD,j az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat j szakasza alatt kibocsáto tt, a B7. melléklet 4. szakasza 
alapján meghatározott részecsk eszám (részecske/k ilométer);
PN CS az 1. típusú töltésfen ntar tási vizsgálat alatt kibocsáto tt, e melléklet 4.1.1. szakasza alapján 
meghatározott részecskeszám (részecske/ kilométer);
j a vizsgált szakasz sorszáma;
k az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer inti n átmeneti ciklus végéig megtett szakaszok száma.
4.1.3.3. A használati tényező szer int súly ozott kibocsátott részecsket ömeg et az alábbi egyenlet segítség ével kell 
kiszámítani:
PM weighted ¼∑nc
c¼1ðUF c×PM CD,cÞþð1 – ∑nc
c¼1UF cÞ×PM CS
ahol:
PM weighted a használati tényező szer int súly ozott kibocsáto tt részecsket ömeg (mg/km);
UF c a c ciklus e melléklet 5. függ eléke szer inti használati tényezője;
PM CD,c az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat c ciklusa alatt kibocsátott, a B7. melléklet 3.3. szakasza 
alapján meghatározott, a töltéslem erítő üzemállapothoz tartozó részecske tömeg (mg/km);
PM CS az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat során az e melléklet 4.1.1. szakasza szer inti kibocsáto tt 
részecsket ömeg (mg/km);
c a vizsgált ciklus sorszáma;
nc az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer inti n átmeneti ciklus végé ig megtet t alkalmazandó WLTP 
vizsgálati ciklusok száma.
4.2. Az üzemany ag-fogyasztás és az üzemanyag-hat ékonyság kiszámítása
4.2.1. Külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek, külső feltöltésű üzemanyagcellás hibr id járművek , nem külső 
feltöl tésű hibr id elektromos járművek és nem külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek 
töltésfenntar tó üzemállapotához tartozó üzemanya g-fogyasztás és üzemany ag-haték onyság
4.2.1.1. A külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és a nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek 
töltésfenntar tó üzemállapotához tartozó üzemany ag-fogyasztást és üzemanyag-hat ékonyság ot az A8/6. 
táblázat szer inti lépésekkel kell kiszámítani.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/444 2021.11.26.  
A8/6. táblázat
A külső feltöltésű hibr id elektromos járműv ek és a nem külső feltöltésű hibr id elektromos járműv ek 
töltésfenntar tó üzemállapotá hoz tartozó végleges üzeman yag-fo gyasztá s és üzemanyag-haték onyság kiszámítása 
(FE csak az 1B. szintre vonatk ozik) 
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
1 Az 6. lépés 
eredmény e,
A8/5. táblázatMi,CS,c,6 , g/km;
MCO2,CS,c,6 ,  
g/km;
FECS,declared ,  
km/l;A B7. melléklet 6. szakasza szer int az MCO2 ,CS,C,7 
alapján az FC CS,c üzemany ag-fogyasztás 
kiszámítása, és szakaszér ték esetén az FECS,c 
üzemany ag-haték onyságra való átszámítása
FECS,c, = FECS,declared ,
Az üzemany ag-fogyasztás kiszámítását az 
alkalmazandó ciklusra és annak szakaszaira 
vonatk ozóan külön-külön kell elvég ezni.
Ebből a célból:
a)a vonatk ozó szakasz, illetve ciklus CO2-érté­
keit kell alkalmazni;
b)a teljes ciklusra vonatk ozó kritikus kibocsá ­
tást kell alkalmazni.FC CS,c,1 , l/100 km; 
FECS,c,1 , km/l;
FC CS,p,1 , l/100 km. 
FECS,p,1 km/l
A 7. lépés 
eredmény e,
A8/5. táblázatMCO2,CS,c,7 ,  
g/km;
MCO2,CS,p,7 ,  
g/km.
2
Interp olá-
ciós 
járműcsa -
lád 
eredmény e.
Ha nem 
alkalmaz -
zák az 
interpolá -
ciós 
módszer t, 
akkor a 3. 
lépést nem 
kell 
végreha j-
tani, és 
ennek a 
lépésnek az 
eredmény e 
a véglege s 
eredmény .Az 1. lépés 
eredmény eFC CS,c,1 ,  
l/100 km;
FC CS,p,1 ,  
l/100 km;
FECS,c,1 , km/l. 
FECS,p,1 , km/lFC és FE értékeként az ezen táblázat 1. lépésében 
kapott értékeket kell alkalmazni.
Az interpoláció s módszer alkalmazása esetén 
ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int közbenső 
kerekítést kell alkalmazni.
Az FC és az FE értéket három tizedesjegyre kell 
kerekíteni.
Az eredmény a H járművek és az L jármű, 
valamint adott esetben az M jármű esetében is 
elérhető.
Ha az interpoláci ós módszer t nem alkalmazzák, 
akkor ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int végső 
kerekítést kell alkalmazni.
Az FC és az FE értéket az első tizedesjegyre kell 
kerekíteni.FC CS,c, l/100 km;
FC CS,p, l/100 km;
FECS,c, km/l.
FECS,p, km/l.
3
Az egyes 
járművek 
eredmé -
nyei.
FC és FE 
vége red-
mény .A 2. lépés 
eredmény eFC CS,c, l/100 km;
FC CS,p,  
l/100 km;
FECS,c, km/l.
FECS,p, km/l.Az e melléklet 4.5.5.1.1. szakasza szer inti 
üzemany ag-fogyasztás számítása adott 
interpoláci ós járműcsalád egyes járműveire 
vonatk ozóan.
Az e melléklet 4.5.5.1.2. szakasza szer inti 
üzemany ag-haték onyság számítása adott 
interpoláci ós járműcsalád egyes járműveire 
vonatk ozóan.
Az egye s járművek értékeinek végső kerekít ését 
ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int kell elvég ezni.
Az FC és az FE értéket az első tizedesjegyre kell 
kerekíteni.
Minden egyes járműhöz rendelk ezésre áll az 
eredmény .FC CS,c,ind , l/100 km;
FC CS,p,ind , l/100 km;
FECS,c,ind , km/l.
FECS,p,ind , km/l.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/445  
4.2.1.2. Nem külső feltöl tésű üzemanyagcellás hibr id járművek és külső feltöltésű üzemany agcellás hibr id járművek 
töltésfenntar tó üzemállapotához tartozó üzemanya g-fogyasztás és üzemany ag-haték onyság
4.2.1.2.1. Lépésenké nti eljárás a nem külső feltöltésű üzemanyagcellás hibr id járművek és a külső feltöl tésű 
üzemany agcellás hibr id járművek 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálata során az üzemanya g-fogyasztás és 
üzemany ag-haték onyság végső eredmény einek kiszámításához
Az eredmény eket az A8/7. táblázatban megadott sorrendben kell kiszámítani. Az „Eredmény” oszlopban 
szereplő valamenny i alkalmazandó eredményt fel kell jegyezni. Az „Eljárás” oszlop a számításhoz 
alkalmazandó szakaszokat ismer teti, vagy további számításokat tartalmaz.
Ezen táblázatban az egye nletekben és az eredmén yeknél az alábbi jelöléseket alkalmazzuk:
c a teljes alkalmazandó vizsgálati ciklus;
p minden alkalmazandó ciklusszakasz; Az EAER city kiszámítása céljából (adott esetben) p jelöli a 
városi menetciklust ;
CS töltésfenntar tó
A8/7. táblázat
A nem külső feltöltésű üzeman yagcellás hibr id járműv ek és a külső feltöltésű üzemanyagcellás hibr id 
járműv ek töltésfenntar tó üzemállapotá hoz tartozó végleges üzemanyag-f ogyaszt ás és üzemanyag- 
haték onys ág kiszámítása (FE csak az 1B. szintre vonatk ozik) 
1A. szint – az ebben a táblázatban szereplő összes számítás csak a teljes ciklusra vonatk ozik  
1B. szint – az ebben a táblázatban szereplő összes számítás a teljes ciklusra és az egyes szakaszokra is érvény es;  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
1 E melléklet 7. 
függ eléke.Tölté sfenntar tó 
üzemállapo -
thoz tartozó 
kiegyen súly oza-
tlan 
üzemany ag- 
fogyasztás
FC CS,nb,  
kg/100 kmAz e melléklet 7. függ eléké nek 2.2.6. 
szakasza szer inti, a töltésfenntar tó 
üzemállapothoz tartozó FC CS,c,1 üzemany ag- 
fogyasztás.
Az üzemany ag-fogyasztás kiszámítását az 
alkalmazandó ciklusra és annak szakaszaira 
vonatk ozóan külön-külön kell elvég ezni.
Ehhez az alkalmazandó szakasz, illetve ciklus 
FC értékeivel kell számolni;
Az e melléklet 7. függ eléké nek 2.2.7. 
szakasza szer inti szakaszspecifi kus értékek).FC CS,p,1 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,1 , kg/100 km.
2 Az 1. lépés 
eredmény eFC CS,p,1 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,1 ,  
kg/100 km.Az újratölthe tő energiatároló rendszer 
elektromosenergia-változás ának korrekciója.
4.2.1.2.2–4.2.1.2.5. szakasz (adott esetben) e 
melléklet et is beleér tve.FC CS,c,2 , kg/100 km;
Az 1B. szint 
esetében
FC CS,p,2 ,  
kg/100 km;
3
Egyetlen 
vizsgálat 
eredmény eA 2. lépés 
eredmény eFC CS,p,2 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,2 ,  
kg/100 km.FCCS,p,3 ¼FCCS,p,2 FCCS,c,3 ¼FCCS,c,2
Az 1B. szint esetében
Az FC üzemany ag-fogyasztás átszámítása FE 
üzemany ag-haték onyságraFC CS,p,3 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,3 , kg/100 km. 
FECS,p,3 , km/kg. 
FECS,c,3 , km/kg.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/446 2021.11.26.  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
4 A 3. lépés 
eredmény eValamenn yi 
vizsgálat 
esetében:
FC CS,p,3 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,3 ,  
kg/100 km.
FECS,p,3 , km/kg. 
FECS,c,3 , km/kg.A vizsgálati és a gyár tó által megadott adatok 
átlagolása a B6. melléklet 1.2–1.2.3. szakasza 
szer int.FC CS,p,4 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,4 , kg/100 km. 
FECS,p,4 , km/kg. 
FECS,c,4 , km/kg.
5
Interp olációs 
járműcsalád 
eredmény e.
Ha nem 
alkalmazzák az 
interpolációs 
módszer t, 
akkor a 6. lépést 
nem kell 
végrehajtani, és 
ennek a 
lépésnek az 
eredmény e a 
végleges 
eredmény .
FC CS a vizsgálati 
jármű 1. típusú 
vizsgálati 
eredmény ei.A 4. lépés 
eredmény eFC CS,p,4 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,4 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,declared ,  
kg/100 km.
FECS,p,4 , km/kg. 
FECS,c,4 , km/kg;
FECS,c,declared , 
km/ kg.A szakaszér tékek igazí tása.
A B6. melléklet 1.2.4. szakasza,
és:
FCCS,c,5 ¼FCCS,c,declared
FECS,c,5 ¼FECS,c,declared
Az FC és az FE értékeket ezen előírás 6.1.8. 
szakasza szer int a második tizedesjegyre kell 
kerekíteni.
Ha az interpoláci ós módszer t nem 
alkalmazzák, akkor ezen előírás 6.1.8. 
szakasza szer int végső kerekítést kell 
alkalmazni az első tizedesjegyre.FC CS,p,5 ,  
kg/100 km;
FC CS,c,5 , kg/100 km
FECS,p,5 , km/kg. 
FECS,c,5 , km/kg.
6
Az egyes jár­
művek eredmé ­
nyei.
FC végeredmé ­
nyeAz 5. lépés 
eredmény eFC CS,c,5 ,  
kg/100 km;Az e melléklet 4.5.5.1.3. szakasza szer inti 
üzemany ag-fogyasztás számítása adott 
interpoláci ós járműcsalád egyes járműveire 
vonatk ozóan.
Az egye s járművek értékeinek végső 
kerekítését ezen előírás 6.1.8. szakasza 
szer int kell elvég ezni.
Az FC értékeket az első tizedesjegyre kell 
kerekíteni.
Minden egyes járműhöz rendelk ezésre áll az 
eredmény .FC CS,c,ind ,  
kg/100 km;
4.2.1.2.2. Abban az esetben, ha nem került sor az e melléklet 2. függ elékének 1.1.4. szakasza szer inti korrekcióra, az 
alábbi, töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó üzemany ag-fogyasztást kell alkalmazni:
FCCS¼FCCS,nb
ahol:
FC CS az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat töltésfen ntar tó üzemállapothoz tartozó üzemany ag- 
fogyasztása az A8/7. táblázat 2. lépése alapján (kg/100 km);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/447  
FC CS,nb az 1. típusú töltésfen ntar tási vizsgálat töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, az A8/7. 
táblázat 1. lépése szer inti, az energiamérleg figyelem bevételével történő korrekció nélküli 
kiegyen súly ozatlan üzemany ag-fogyasztása (kg/100 km).
4.2.1.2.3. Ha az üzemany ag-fogyasztás e melléklet 2. függ eléké nek 1.1.3. szakasza szer inti korrekciója szükséges, vagy 
ha az e melléklet 2. függelék ének 1.1.4. szakasza szer inti korrekcióra sor került, akkor az üzemany ag- 
fogyasztás korrekciós együtthatój át e melléklet 2. függel ékének 2. szakasza szer int kell meghatározni. A 
töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó korrigált üzemanyag-f ogyasztást az alábbi egye nlettel kell 
meghatározni:
FCCS¼FCCS,nb  – K fuel,FCHV ×EC DC,CS
ahol:
FC CS az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat töltésfen ntar tó üzemállapothoz tartozó üzemany ag- 
fogyasztása az A8/7. táblázat 2. lépése alapján (kg/100 km);
FC CS,nb az 1. típusú töltésfen ntar tási vizsgálat A8/7. táblázat 1. lépése szer inti, az energiamérleg 
figyelembevételével történő korrekció nélküli kiegyen súly ozatlan üzemanyag-f ogyasztása 
(kg/100 km);
EC DC,CS az 1. típusú töltésfen ntar tási vizsgálat e melléklet 4.3. szakasza szer inti elektromosenergia- 
fogyasztása (Wh/km);
Kfuel,FCHV az e melléklet 2. függelék ének 2.3.1. szakasza szer inti üzemany ag-fogyasztás korrekciós 
együtthatój a (kg/100 km)/(Wh/km).
4.2.1.2.4. Ez a szakasz csak az 1B. szintre vonatk ozik.
Abban az esetben, ha a szakaszspecifikus üzemanyag-f ogyasztás korrekciós együtthatói nem került ek 
meghatározásra, a szakaszspecifikus üzemany ag-fogyasztást az alábbi egye nlet segítségé vel kell kiszámítani:
FCCS,p¼FCCS,nb,p  – K fuel,FCHV ×EC DC,CS,p
ahol:
FC CS,p az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat p szakaszának a töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó 
üzemany ag-fogyasztása az A8/7. táblázat 2. lépése alapján (kg/100 km);
FC CS,nb,p az 1. típusú töltésfen ntar tási vizsgálat p szakaszának az A8/7. táblázat 1. lépése szer inti, az 
energiamérleg figyelembevét elével történő korrekció nélküli kiegyen súly ozatlan üzemany ag- 
fogyasztása (kg/100 km);
EC DC,CS,p az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat p szakaszának e melléklet 4.3. szakasza szer inti 
elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);
Kfuel,FCHV az e melléklet 2. függelék ének 2.3.1. szakasza szer inti üzemany ag-fogyasztás korrekciós 
együtthatój a (kg/100 km)/(Wh/km);
p az alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson belüli egye s szakaszok sorszáma.
4.2.1.2.5. Ez a szakasz csak az 1B. szintre vonatk ozik.
Abban az esetben, ha a szakaszspecifi kus üzemanyag-f ogyasztás korrekciós együtthatói meghatározásra 
kerültek, a szakaszspecif ikus üzemanyag-f ogyasztást az alábbi egyenlet segítségé vel kell kiszámítani:
FCCS,p¼FCCS,nb,p  – K fuel,FCHV,p ×EC DC,CS,p
ahol:
FC CS,p az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat p szakaszának a töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó 
üzemany ag-fogyasztása az A8/7. táblázat 2. lépése alapján (kg/100 km);
FC CS,nb,p az 1. típusú töltésfen ntar tási vizsgálat p szakaszának az A8/7. táblázat 1. lépése szer inti, az 
energiamérleg figyelembevét elével történő korrekció nélküli kiegyen súly ozatlan üzemany ag- 
fogyasztása (kg/100 km);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/448 2021.11.26.  
EC DC,CS,p az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat p szakaszának e melléklet 4.3. szakasza szer inti 
elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);
Kfuel,FCHV ,p az üzemany ag-fogyasztás korrekciós együtthatój a a p szakasz e melléklet 2. függ elékének 
2.3.1.2 szakasza szer inti korrekciójához (kg/100 km)/(Wh/km);
p az alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson belüli egye s szakaszok sorszáma.
4.2.2. Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek 
töltéslem erítő üzemállapothoz tartozó üzemany ag-fogyasztása
Az 1A. szint esetében:
A használati tényező szer int súly ozott, a töltésle merítő üzemállapothoz tartozó FC CD üzemanyag-f ogyasztást 
az alábbi egye nlet segítségé vel kell kiszámítani:
FCCD¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ
∑k
j¼1UF j
ahol:
FC CD a használati tényezővel súly ozott, a töltéslemerítő üzemmódhoz tartozó üzemany ag- 
fogyasztás, l/100 km a külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében és kg/100 km a 
külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek esetében;
FC CD,j az 1. típusú töltéslemerítő vizsgálat j szakaszának a B7. melléklet 6. szakasza szer int 
meghatározott üzemany ag-fogyasztása, külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek esetében 
l/100 km, külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek esetében kg/100 km;
UF j a j szakasz e melléklet 5. függ eléke szer inti használati tényezője;
j a vizsgált szakasz sorszáma;
k az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer int, az átmeneti ciklus végé ig megtett szakaszok száma.
Interpolációs módszer alkalmazása esetén a k értéke az L jármű átmeneti ciklusának végéig megtett szakaszok 
száma, nveh_L .
Ha a H jármű által megtett átmeneti ciklusok nveh Hszáma, illetve– adott esetben – az interpoláci ós járműcsalád 
egyes járművei által megtett átmeneti ciklusok nveh indszáma alacsonyabb, mint az L járművel megtett átmeneti 
ciklusok nveh_L száma, akkor a számítás során a H jármű és adott esetben az egyes járművek igazolási ciklusát 
is figyelembe kell venni.
Az igazolási ciklus egyes szakaszaihoz tartozó üzemanya g-fogyasztást a B7. melléklet 6. szakasza szer int kell 
kiszámítani a teljes igazolási ciklusra vonatk ozó kritikus kibocsátásokkal és a vonatk ozó CO 2-szakaszér tékk el, 
amelyet az e melléklet 2. függel éke szer inti CO 2-tömeg korrekciós együttható (KCO2) segítségével kell korrigálni 
az EC DC,CD,j ¼0nulla elektromosenergia-f ogyasztáshoz.
Az 1B. szint esetében
A töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó FECD üzemanyag-hat ékonyság ot az alábbi egyenlet segítségével kell 
kiszámítani:
FECD¼RCDA
∑n – 1
c¼1dc×1
FECD,cþd n×kCD
FECD,n
ahol:
FECD a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó üzemany ag-haték onyság (km/l);
RCDA az e melléklet 4.4.5. szakasza szer int meghatározott tényleges töltéslemerítési hatósugár (km);
FECD,c az 1. típusú töltésle merítő vizsgálat c ciklusára a B7. melléklet 6. szakasza szer int 
meghatározott üzemanyag-hat ékonyság (km/l);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/449  
c a vizsgált ciklus sorszáma;
n az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer inti átmeneti ciklus végéig megtett, alkalmazandó WLTP 
vizsgálati ciklusok száma;
dc az 1. típusú töltéslem erítési vizsgálat c alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatt megtett 
távolság (km);
dn az 1. típusú töltéslem erítési vizsgálat n alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatt megtett 
távolság (km).
kCDkcd¼MCO2,CS – MCO2,CD,n,
MCO2,CS – MCO2,CD,ave,n – 1
4.2.3. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és külső feltöltésű üzemany agcellás hibr id járművek használati 
tényezővel súly ozott üzemany ag-fogyasztása
Az 1. típusú töltéslemerít ési és töltésfenntar tási vizsgálat alapján a külső feltölt ésű hibr id elektromos 
járművekre megállapított , használati tényezővel súly ozott üzemany ag-fogyasztást az alábbi egye nlettel kell 
kiszámítani:
FCweighted ¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,aveþ 1 – ∑k
j¼1UF j��
×FC CS
ahol:
FC weighted a használati tényezővel súly ozott üzemany ag-fogyasztás (l/100 km);
UF j a j szakasz e melléklet 5. függ eléke szer inti használati tényezője;
FC CD, j az 1. típusú töltésle merítési vizsgálat j szakaszának a B7. melléklet 6. szakasza szer int 
meghatározott üzemanyag-f ogyasztása (l/100 km);
MCO2,CD,declared a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó, a gyár tó által bejelentett, kibocsáto tt CO 2- 
tömeg érték az A8/8. táblázat 14. lépése alapján (g/km);
MCO2,CD,a ve a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó átlagos kibocsátott CO 2-tömegér ték az A8/8. 
táblázat 13. lépése alapján (g/km);
FC CS az A8/6. táblázat 1. lépése szer int meghatározott üzemany ag-fogyasztás (l/100 km);
j a vizsgált szakasz sorszáma;
k az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer int, az átmeneti ciklus végé ig megtett szakaszok száma.
Az 1. típusú töltéslemerít ési és töltésfen ntar tási vizsgálat alapján a külső feltöltésű üzemany agcellás hibr id 
járművekre megállapított , használati tényezővel súly ozott üzemany ag-fogyasztást az alábbi egye nlettel kell 
kiszámítani:
FCweighted ¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ×FCCD,declared
FCCD,aveþ 1 – ∑k
j¼1UF j��
×FC CS
ahol:
FC weighted a használati tényezővel súly ozott üzemany ag-fogyasztás (kg/100 km);
UF j a j szakasz e melléklet 5. függ eléke szer inti használati tényezője;
FC CD, j az 1. típusú töltésle merítési vizsgálat j szakaszának a B7. melléklet 6. szakasza szer int 
meghatározott üzemanyag-f ogyasztása (kg/100 km);
FC CD,declared a töltéslem erítő üzemállapothoz tartozó, a gyár tó által bejelentett üzemany ag-fogyasztás az 
A8/ 9a. táblázat 11. lépése alapján (kg/100 km);
FC CD,ave a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó átlagos kibocsátott CO 2-tömegér ték az A8/9a. 
táblázat 10. lépése alapján (kg/100 km);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/450 2021.11.26.  
FC CS az A8/7. táblázat 1. lépése szer int meghatározott üzemany ag-fogyasztás (kg/100 km);
j a vizsgált szakasz sorszáma;
k az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer int, az átmeneti ciklus végé ig megtett szakaszok száma.
Interpolációs módszer alkalmazása esetén a k értéke az L jármű átmeneti ciklusának végéig megtett szakaszok 
száma, nveh_L .
Ha a H jármű által megtett átmeneti ciklusok nveh Hszáma, illetve – adott esetben – az interpoláci ós 
járműcsalád egye s járművei által megtett átmeneti ciklusok nveh indszáma alacson yabb, mint az L járművel 
megte tt átmeneti ciklusok nveh_L száma, akkor a számítás során a H jármű és adott esetben az egyes járművek 
igazolási ciklusát is figyelem be kell venni.
Az igazolási ciklus egyes szakaszaihoz tartozó üzemanyag-f ogyasztást a B7. melléklet 6. szakasza szer int kell 
kiszámítani a teljes igazolási ciklusra vonatk ozó kritikus kibocsátásokkal és a vonatk ozó CO2-szakaszér tékkel, 
amelyet az e melléklet 2. függ eléke szer inti CO2-tömegk orrekciós együttható (KCO2) segítség ével kell korrigálni 
az EC DC,CD,j ¼0nulla elektromosenergia-f ogyasztáshoz.
4.3. Az elektromosenergia-f ogyasztás kiszámítása
Az elektromosenergia-f ogyasztás áram- és feszültségér tékek alapján, e melléklet 3. függ eléke szer inti 
meghatározásához az alábbi egye nletek et kell alkalmazni:
EC DC,j¼ΔEREESS,j
dj
ahol:
EC DC,j a vizsgált j szakaszbeli elektromosenergia-f ogyasztás az újratölthető energiatároló rendszer 
lemeríté se alapján (Wh/km);
ΔEREESS,j az összes újratölth ető energiatároló rendszer elektromosenergia-változása a vizsgált j időszak 
alatt (Wh);
dj a vizsgált j időszak alatt megte tt távolság (km);
valamint
ΔEREESS,j ¼∑n
i¼1ΔEREESS,j,i
ahol:
ΔEREESS,j,i az i újratölthető energiatároló rendszer elektromosenergia-változása a vizsgált j időszak alatt 
(Wh);
valamint
ΔEREESS,j,i ¼1
3600×∫tend
t0UðtÞREESS,j,i×IðtÞj,idt
ahol:
UðtÞREESS,j,i az i újratölth ető energiatároló rendszer vizsgált j időszak alatti feszültsége e melléklet 3. 
függ eléke alapján (V);
t0 a vizsgált j időszak kezdet ének időpontja (s);
tend a vizsgált j időszak végének időpontja (s);
IðtÞj,iaz i újratölthető energiatároló rendszer vizsgált j időszak alatti elektromos árama e melléklet 
3. függ eléke alapján (A);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/451  
i a vizsgált újratölthető energiatároló rendszer sorszáma;
n az újratölthető energiatároló rendszerek teljes száma;
j a vizsgált időszak sorszáma, ahol az időszak ok szakaszok, illetve ciklusok bármilyen 
kombinációját jelenthetik;
1
3600a Ws mér tékegységről Wh mér tékegységre való átszámítás átváltási tényezője.
4.3.1. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
Külső feltöltésű hibr id elektromos járművek használati tényező szer int súly ozott, töltéslemerítő 
üzemállapothoz tartozó elektromosenergia-f ogyasztása az elektromos hálózatból szár mazó újrat öltött 
elektromos energia alapján
A használati tényező szer int súly ozott, töltéslem erítő üzemállapothoz tartozó elektromosenergia-f ogyasztást 
az elektromos hálózatból szár mazó újratölt ött elektromos energia alapján az alábbi egye nlettel kell 
kiszámítani:
EC AC,CD ¼∑k
j¼1ðUF j×EC AC,CD,j Þ
∑k
j¼1UF j
ahol:
EC AC,CD a használati tényező szer int súly ozott, töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó elektromo ­
senergia-f ogyasztás az elektromos hálózatból szár mazó újratölt ött elektromos energia 
alapján (Wh/km);
UF j a j szakasz e melléklet 5. függ eléke szer inti használati tényezője;
EC AC,CD,j a j szakaszbeli elektromosenergia-f ogyasztás az elektromos hálózatból szár mazó újratölt ött 
elektromos energia alapján (Wh/km);
valamint
EC AC,CD,j ¼EC DC,CD,j ×EAC
∑k
j¼1ΔEREESS,j
ahol:
EC DC,CD,j az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat j szakaszának e melléklet 4.3. szakasza szer inti, az 
újratölthet ő energiatároló rendszerek lemerít ésén alapuló elektromosenergia-f ogyasztása 
(Wh/km);
EAC az elektromos hálózatból szár mazó, e melléklet 3.2.4.6. szakasza szer int meghatározott 
újratölt ött elektromos energia (Wh);
ΔEREESS,j valamenny i újratölthet ő energiatároló rendszer j szakasz alatti elektromosenergia-vált ozása e 
melléklet.4.3. szakasza alapján (Wh);
j a vizsgált szakasz sorszáma;
k az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer int, az átmeneti ciklus végé ig megtett szakaszok száma.
Interpolációs módszer alkalmazása esetén a k értéke az L,n veh_L átmeneti ciklus végéig megte tt szakaszok 
száma.
4.3.2. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és külső feltöltésű üzemany agcellás hibr id járművek használati 
tényező szer int súly ozott elektromosenergia-f ogyasztása az elektromos hálózatból szár mazó újratölt ött 
elektromos energia alapján
A használati tényező szer int súly ozott elektromosenergia-f ogyasztást az elektromos hálózatból szár mazó 
újratölt ött elektromos energia alapján az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
EC AC,weighted ¼ð∑k
j¼1UF jÞ×EC AC,CD,declaredHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/452 2021.11.26.  
ahol:
EC AC,weighted a használati tényező szer int súly ozott elektromosenergia-f ogyasztás az elektromos 
hálózatból szár mazó újratölt ött elektromos energia alapján (Wh/km);
UF j a j szakasz e melléklet 5. függ eléke szer inti használati tényezője;
EC AC,CD,declared a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó, a gyár tó által bejelentett elektromosenergia- 
fogyasztás az elektromos hálózatból szár mazó újratölt ött elektromos energia alapján, külső 
feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetén az A8/8. táblázat 14. lépése szer int, külső 
feltölt ésű üzemanyagcellás hibr id járművek esetén pedig az A8/9a. táblázat 11. lépése szer int 
(Wh/km);
j a vizsgált szakasz sorszáma;
k az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer int, az átmeneti ciklus végé ig megtett szakaszok száma.
Interpolációs módszer alkalmazása esetén a k az L jármű átmeneti ciklusának végéig megte tt szakaszok száma 
(nveh_L ).
4.3.3. Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek , illetve külső feltölt ésű üzemanyagcellás hibr id járművek 
elektromosenergia-f ogyasztása
4.3.3.1. A ciklusokra vonatk ozó elektromosenergia-f ogyasztás meghatározása
Az elektromosenergia-f ogyasztást az elektromos hálózatból szár mazó újratölt ött elektromos energia és az 
egyenér tékű teljesen elektromos hatósugár alapján az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
EC¼EAC
EAER
ahol:
EC az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus elektromosenergia-f ogyasztása az elektromos 
hálózatból szár mazó újratölt ött elektromos energia és az egyenér tékű teljesen elektromos 
hatósugár alapján (Wh/km);
EAC az elektromos hálózatból szár mazó, e melléklet 3.2.4.6. szakasza szer int meghatározott 
újratölt ött elektromos energia (Wh);
EAER az egyenér tékű teljesen elektromos hatósugár , külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek 
esetén e melléklet 4.4.4.1. szakasza szer int, külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id 
járművek esetében pedig e melléklet 4.4.6.1. szakasza szer int (km).
4.3.3.2. A szakaszokra vonatk ozó elektromosenergia-f ogyasztás meghatározása
A szakaszra vonatk ozó elektromosenergia-f ogyasztást az elektromos hálózatból szár mazó újratölt ött 
elektromos energia és a szakaszra vonatk ozó egye nértékű teljesen elektromos hatósugár alapján az alábbi 
egyenlettel kell kiszámítani:
EC p¼EAC
EAER p
ahol:
EC p a szakaszspecifikus elektromosenergia-f ogyasztás az elektromos hálózatból szár mazó 
újratölt ött elektromos energia és az egyenér tékű teljesen elektromos hatósugár alapján 
(Wh/km);
EAC az elektromos hálózatból szár mazó, e melléklet 3.2.4.6. szakasza szer int meghatározott 
újratölt ött elektromos energia (Wh);
EAER p az e melléklet 4.4.4.2. szakasza szer inti, szakaszspecifi kus egyenér tékű teljesen elektromos 
hatósugár (km).
4.3.4. Tisztán elektromos járművek elektromosenergia-f ogyasztása
4.3.4.1. Az e szakaszban meghatározott elektromosenergia-f ogyasztást csak akkor kell kiszámítani, ha a jármű a teljes 
vizsgált időszak alatt képe s volt az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus mentén a sebességgör bére vonatk ozó, 
a B6. melléklet 2.6.8.3.1.2. szakasza szer inti tűrések en belül végighaladni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/453  
4.3.4.2. Az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus elektromosenergia-f ogyasztásának meghatározása
Az alkalmazandó WLTP ciklus elektromosenergia-f ogyasztását az elektromos hálózatból szár mazó újratölt ött 
elektromos energia és a tisztán elektromos hatósugár alapján az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
EC WLTC ¼EAC
PER WLTC
ahol:
EC WLTC az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus elektromosenergia-f ogyasztása az elektromos 
hálózatból szár mazó újratölt ött elektromos energia és az alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklus szer inti tisztán elektromos hatósugár alapján (Wh/km);
EAC az elektromos hálózatból szár mazó, e melléklet 3.4.4.3. szakasza szer int meghatározott 
újratölt ött elektromos energia (Wh);
PER WLTC az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus tisztán elektromos hatós ugara, amelynek kiszámítása 
az e melléklet 4.4.2.1.1. vagy 4.4.2.2.1. szakasza szer int történik annak függvény ében, hogy a 
tisztán elektromos járművekre vonatk ozó melyik vizsgálati eljárást alkalmazzák (km).
4.3.4.3. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
Az alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklus elektromosenergia-f ogyasztásának meghatározása
Az alkalmazandó WLTP city ciklus elektromosenergia-f ogyasztását az elektromos hálózatból szár mazó 
újratölt ött elektromos energia és az alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklus tisztán elektromos hatósug ara 
alapján az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
EC city¼EAC
PER city
ahol:
EC city az alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklus elektromosenergia-f ogyasztása az elektromos 
hálózatból szár mazó újratölt ött elektromos energia és az alkalmazandó WLTP városi 
vizsgálati ciklus szer inti tisztán elektromos hatósugár alapján (Wh/km);
EAC az elektromos hálózatból szár mazó, e melléklet 3.4.4.3. szakasza szer int meghatározott 
újratölt ött elektromos energia (Wh);
PER city az alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklus tisztán elektromos hatósug ara, amelynek 
kiszámítása az e melléklet 4.4.2.1.2. vagy 4.4.2.2.2. szakasza szer int történik annak 
függvény ében, hogy a tisztán elektromos járművekre vonatk ozó melyik vizsgálati eljárást 
alkalmazzák (km).
4.3.4.4. A szakaszokra vonatk ozó elektromosenergia-f ogyasztási értékek meghatározása
Az egyes szakaszok elektromosenergia-f ogyasztását az elektromos hálózatból szár mazó újratölt ött elektromos 
energia és az adott szakaszra vonatk ozó tisztán elektromos hatósugár alapján az alábbi egyenlettel kell 
kiszámítani:
EC p¼EAC
PER p
ahol:
EC p az egyes p szakaszok elektromosenergia-f ogyasztása az elektromos hálózatból szár mazó 
újratölt ött elektromos energia és a szakaszspecifikus tisztán elektromos hatósugár alapján 
(Wh/km);
EAC az elektromos hálózatból szár mazó, e melléklet 3.4.4.3. szakasza szer int meghatározott 
újratölt ött elektromos energia (Wh);
PER p a szakaszspecifikus tisztán elektromos hatósugár , amelynek kiszámítása az e melléklet 
4.4.2.1.3. vagy 4.4.2.2.3. szakasza szer int történik annak függvény ében, hogy a tisztán 
elektromos járművekre vonatk ozó melyik vizsgálati eljárást alkalmazzák (km).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/454 2021.11.26.  
4.4. Az elektromos hatósug arak kiszámítása
Az 1B. szint esetében
Az EAER p kiszámítása, ahol p a városi menetciklust jelöli, nem megen gedett.
4.4.1. Teljesen elektromos hatósugár (AER) és AER city külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek, illetve külső 
feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek esetében
4.4.1.1. AER teljesen elektromos hatósugár
A külső feltöltés ű hibr id elektromos járművek AER teljesen elektromos hatósug arát az 1. lehetőség szer inti 
vizsgálati program részeként az e melléklet 3.2.4.3. szakaszában ismer tetett és az e melléklet 3.2.6.1. 
szakaszában a 3. lehetőség szer inti vizsgálati program részeként hivatk ozott 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat 
alapján kell meghatározni, az e melléklet 1.4.2.1. szakasza szer inti alkalmazandó WLTC vizsgálati ciklus 
végreha jtásá val. Az AER teljesen elektromos hatósugár a meghatározása szer int az 1. típusú töltéslemerít ési 
vizsgálat megke zdésétől addig az időpontig megtett távolság, amik or a belső égésű mot or, illetve – külső 
feltöltésű üzemanya gcellás hibr id járművek esetén – az üzemanyagcella elkezd üzemany agot fogyasztani.
4.4.1.2. Városi (city) teljesen elektromos hatósugár AER city
Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
4.4.1.2.1. A külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek, illetve a külső feltöltésű üzemanya gcellás hibr id járművek 
városi teljesen elektromos hatósug arát (AER city) az 1. lehetőség szer inti vizsgálati program részeként az e 
melléklet 3.2.4.1., 3.2.4.2. és 3.2.4.3. szakaszában ismer tetett 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat alapján kell 
meghatározni, az e melléklet 1.4.2.2. szakasza szer inti alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklus 
végreha jtásával. Az AER city a meghatározása szer int az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat megkezd ésétől 
addig az időpontig megtett távolság, amik or a belső égésű motor , illetve – külső feltöltésű üzemany agcellás 
hibr id járművek esetén – az üzemanya gcella elke zd üzemanyagot fogyasztani.
Az az időpont, amik or a belső égésű motor , illetve a külső feltöltésű üzemany agcellás hibr id járművek 
esetében az üzemany agcella elkezdi az üzemany ag-fogyasztást, megszakítási kritériumnak tekint endő, és ez a 
megszakítási kritérium a 3.2.4.4. szakasz szer inti megszakítási kritérium helyébe lép.
4.4.1.2.2. Az e melléklet 4.4.1.2.1. szakaszának altern atívájaké nt az AER city városi teljesen elektromos hatósugár az e 
melléklet 3.2.4.3. szakaszában ismer tetett 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat alapján is meghatározható, az e 
melléklet 1.4.2.1. szakasza szer inti alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusok végrehajtás ával. Ebben az esetben 
az alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklus végrehajtás ával elvégzendő 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat 
elmarad, és az AER city városi teljesen elektromos hatósugarat az alábbi egyenlett el kell meghatározni:
AER city¼UBE city
ECDC,city
ahol:
AER city a városi teljesen elektromos hatósugár (km);
UBE city az újratölthe tő elektromos energiatároló rendszerben rendelk ezésre álló energia az e 
melléklet 3.2.4.3. szakaszában ismer tetett, az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusok 
végrehajtásá val elvégzett 1. típusú töltéslem erítési vizsgálat kezdet étől addig az időpontig, 
amik or a belső égésű motor elke zd üzemanyagot fogyasztani (Wh);
EC DC,city az e melléklet 3.2.4.3. szakaszában ismer tetett, az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus(ok) 
végrehajtásá val elvégzett 1. típusú töltésle merítési vizsgálat tisztán elektromos üzemben 
végrehajt ott alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklusainak súly ozott elektromosenergia- 
fogyasztása (Wh/km);
valamint
UBE city¼∑kþ1
j¼1ΔEREESS,j
ahol:
ΔEREESS,j az összes újratölth ető energiatároló rendszer elektromosenergia-változás a a j szakasz alatt 
(Wh);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/455  
j a vizsgált szakasz sorszáma;
k+1 a vizsgálat kezdet étől azon időpontig megtet t szakaszok száma, amik or a belső égésű motor 
elkezd üzemany agot fogyasztani;
valamint
EC DC,city ¼∑ncity,pe
j¼1 EC DC,city,j ×K city,j
ahol:
EC DC,city ,j az e melléklet 3.2.4.3. szakaszában ismer tetett, az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusok 
végrehajtásá val elvégzett 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálat j-edik tisztán elektromos 
üzemben végrehajt ott alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklusának elektromosenergia- 
fogyasztása (Wh/km);
Kcity,j az e melléklet 3.2.4.3. szakaszában ismer tetett, az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusok 
végrehajtásá val elvégzett 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálat j-edik tisztán elektromos 
üzemben végrehajt ott alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklusának súly ozó tényezője;
j a tisztán elektromos üzemben végrehajt ott alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklus 
sorszáma;
ncity,pe a tisztán elektromos üzemben végrehajt ott alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklusok 
száma;
valamint
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE city
ahol:
ΔEREESS,city,1 az összes újratölthe tő energiatároló rendszer nek az 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálat első 
alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklusa alatti elektromosenergia-változása (Wh);
valamint
Kcity,j¼1 – K city,1
ncity,pe  – 1a következőhöz :j¼2ton city,pe .
4.4.2. Tisztán elektromos hajtású járművek tisztán elektromos hatósugara
Az e szakaszban meghatározott hatósug arat csak akkor kell kiszámítani, ha a jármű a teljes vizsgált időszak 
alatt képes volt az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus mentén a sebességgörbére vonatk ozó, a B6. melléklet 
2.6.8.3.1.2. szakasza szer inti tűréseke n belül végighaladni.
4.4.2.1. Tisztán elektromos hatósug arak meghatározása rövidíte tt 1. típusú vizsgálati eljárás alkalmazása esetén
4.4.2.1.1. A tisztán elektromos járművek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatk ozó PER WLTC tisztán elektromos 
hatósugarát az e melléklet 3.4.4.2. szakaszában ismer tetett rövidített 1. típusú vizsgálat alapján, az alábbi 
egyenletek segítség ével kell kiszámítani:
PER WLTC ¼UBE STP
ECDC,WLTC
ahol:
PER WLTC a tisztán elektromos hatósugár a tisztán elektromos járművekre alkalmazandó WLTC 
vizsgálati ciklushoz (km);
UBE STP az újratölthe tő energiatároló rendszerben a rövidít ett 1. típusú vizsgálati program kezd etétől 
az e melléklet 3.4.4.2.3. szakaszában meghatározott megszakítási feltét el bekövetkezt éig 
meghatározott rendelkezésre álló energia (Wh);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/456 2021.11.26.  
EC DC,WL TC a rövidít ett 1. típusú vizsgálati program szer inti alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklushoz 
tartozó súly ozott elektromosenergia-f ogyasztás (Wh/km);
valamint
UBE STP¼ΔEREESS,DS1þΔEREESS,DS2þΔEREESS,CSSMþΔEREESS,CCSE
ahol:
ΔEREESS,DS1az összes újratölthető energiatároló rendszer nek a rövidített 1. típusú vizsgálati program DS 1 
szakasza alatti elektromosenergia-változása (Wh);
ΔEREESS,DS2az összes újratölthető energiatároló rendszer nek a rövidített 1. típusú vizsgálati program DS 2 
szakasza alatti elektromosenergia-változása (Wh);
ΔEREESS,CSSMaz összes újratölthet ő energiatároló rendszer nek a rövidít ett 1. típusú vizsgálati program 
CSS M szakasza alatti elektromosenergia-változása (Wh);
ΔEREESS,CSSEaz összes újratölth ető energiatároló rendszer nek a rövidít ett 1. típusú vizsgálati program CSS E 
szakasza alatti elektromosenergia-változása (Wh);
valamint
EC DC,WLTC ¼∑2
j¼1EC DC,WLTC,j ×K WLTC,j
ahol:
EC DC,WL TC,j a rövidít ett 1. típusú vizsgálati program DS j szakasza alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklusának e melléklet 4.3. szakasza szer inti elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);
KWLTC,j a rövidít ett 1. típusú vizsgálati program DS j szakasza alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklusának súly ozó tényezője;
valamint:
KWLTC,1 ¼ΔEREESS,WLTC,1
UBE STPandK WLTC,2 ¼1 – K WLTC,1
ahol:
KWLTC,j a rövidít ett 1. típusú vizsgálati program DS j szakasza alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklusának súly ozó tényezője;
ΔEREESS,WLTC,1 az összes újratölthető energiatároló rendszer nek a rövidített 1. típusú vizsgálati program DS 1 
szakaszában alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus alatti elektromosenergia-változása (Wh).
4.4.2.1.2. Tisztán elektromos hatósugár városban (PER city)
Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
A tisztán elektromos járművek alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklusra vonatk ozó PER city tisztán 
elektromos hatósug arát az e melléklet 3.4.4.2. szakaszában ismer tetett rövidítet t 1. típusú vizsgálat alapján, 
az alábbi egye nletek segítség ével kell kiszámítani:
PER city¼UBE STP
ECDC,city
ahol:
PER city a tisztán elektromos hatósugár a tisztán elektromos járművekre alkalmazandó WLTP városi 
vizsgálati ciklushoz (km);
UBE STP az újratölthető energiatároló rendszer e melléklet 4.4.2.1.1. szakasza szer inti, rendelk ezésre 
álló elektromos energiája (Wh);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/457  
EC DC,city a rövidít ett 1. típusú vizsgálati program DS 1 és DS 2 szakasza során alkalmazandó WLTP 
városi vizsgálati ciklus súly ozott elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);
valamint
EC DC,city ¼∑4
j¼1EC DC,city,j ×K city,j
ahol:
EC DC,city ,j az alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklus e melléklet 4.3. szakasza szer inti elektromo ­
senergia-f ogyasztása, ahol a rövidít ett 1. típusú vizsgálati programhoz tartozó DS 1 szakasz 
első alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklusának jelölése j = 1, a DS 1 szakasz második 
alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklusának jelölése j = 2, a DS 2 szakasz első 
alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklusának jelölése j = 3, és a DS 2 szakasz második 
alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklusának jelölése j = 4 (Wh/km);
Kcity,j az alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklus súly ozó tényezője, ahol a DS 1 szakasz első 
alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklusának jelölése j = 1, a DS 1 szakasz második 
alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklusának jelölése j = 2, a DS 2 szakasz első 
alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklusának jelölése j = 3, és a DS 2 szakasz második 
alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklusának jelölése j = 4,
valamint
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE STPandK city,j¼1 – K city,1
3forj¼2…4
ahol:
ΔEREESS,city,1 az összes újratölthe tő energiatároló rendszer nek a rövidít ett 1. típusú vizsgálati programhoz 
tartozó DS 1 szakasz első alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklusa során megfigyelt 
energiavált ozása (Wh).
4.4.2.1.3. A tisztán elektromos járművek szakaszspecifikus PER p tisztán elektromos hatósug arát az e melléklet 3.4.4.2. 
szakasza szer inti 1. típusú vizsgálat alapján, az alábbi egyenlet ek segítségével kell kiszámítani:
PER p¼UBE STP
ECDC,p
ahol:
PER p tisztán elektromos járművek szakaszspecifikus tisztán elektromos hatósugara (km);
UBE STP az újratölthető energiatároló rendszer e melléklet 4.4.2.1.1. szakasza szer inti, rendelk ezésre 
álló elektromos energiája (Wh);
EC DC,p a rövidít ett 1. típusú vizsgálati program szer inti DS 1 és DS 2szakasz egye s szakaszaihoz 
tartozó súly ozott elektromosenergia-f ogyasztás (Wh/km);
Abban az esetben, ha a p szakasz = alacsony és a p szakasz = közepes sebességű, akkor az alábbi egyenletek et 
kell alkalmazni:
EC DC,p¼∑4
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
ahol:
EC DC,p,j a p szakasz e melléklet 4.3. szakasza szer inti elektromosenergia-f ogyasztása, ahol a rövidíte tt 
1. típusú vizsgálati eljáráson belül a DS 1 első p szakaszának jelölése j = 1, a DS 1 második p 
szakaszának jelölése j = 2, a DS 2 első p szakaszának jelölése j = 3, és a DS 2 második p 
szakaszának jelölése j = 4 (Wh/km);
Kp,j a p szakasz súly ozó tényezője, ahol a rövidít ett 1. típusú vizsgálati eljáráson belül a DS 1 első p 
szakaszának jelölése j = 1, a DS 1 második p szakaszának jelölése j = 2, a DS 2 első p 
szakaszának jelölése j = 3, és a DS 2 második p szakaszának jelölése j = 4;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/458 2021.11.26.  
valamint
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE STPandK p,j¼1 – K p,1
3forj¼2…4
ahol:
ΔEREESS,p,1 az összes újratölthető energiatároló rendszer nek a rövidített 1. típusú vizsgálati program DS 1 
szakaszának első p szakasza alatti energiavált ozása (Wh).
Abban az esetben, ha a p szakasz = nagy és a p szakasz = extranagy , akkor az alábbi egyenletek et kell 
alkalmazni:
EC DC,p¼∑2
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
ahol:
EC DC,p,j a rövidíte tt 1. típusú vizsgálati programon belüli DS j p szakaszának e melléklet 4.3. szakasza 
szer inti elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);
Kp,j a rövidített 1. típusú vizsgálati programon belüli DS j p szakaszának súly ozó tényezője;
valamint
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE STPandK p,2¼1 – K p,1
ahol:
ΔEREESS,p,1 az összes újratölthető energiatároló rendszer nek a rövidített 1. típusú vizsgálati program DS 1 
szakaszának első p szakasza alatti elektromosenergia-változása (Wh).
4.4.2.2. Tisztán elektromos hatósug arak meghatározása egymás utáni ciklusokból álló, 1. típusú vizsgálati eljárás 
alkalmazása esetén
4.4.2.2.1. A tisztán elektromos járművek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatk ozó PER WLTP tisztán elektromos 
hatósugarát az e melléklet 3.4.4.1. szakaszában ismer tetett 1. típusú vizsgálat alapján, az alábbi egyenlet ek 
segítség ével kell kiszámítani:
PER WLTC ¼UBE CCP
ECDC,WLTC
ahol:
UBE CCP az újrat ölthető energiatároló rendszerben az egymás utáni ciklusokból álló, 1. típusú 
vizsgálati program kezdetétől az e melléklet 3.4.4.1.3. szakaszában meghatározott 
megszakítási feltét el bekövetk eztéig meghatározott rendelk ezésre álló energia (Wh);
EC DC,WL TC az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusnak az egymás utáni ciklusokból álló, 1. típusú 
vizsgálati program teljesen végrehajt ott alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusai alapján 
meghatározott elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);
valamint
UBE CCP¼∑k
j¼1ΔEREESS,j
ahol:
ΔEREESS,j az összes újratölthet ő energiatároló rendszer nek az egymás utáni ciklusokból álló, 1. típusú 
vizsgálati program j szakasza alatti elektromosenergia-változás a (Wh);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/459  
j a szakasz sorszáma;
k a vizsgálat kezdetétől addig a szakaszig eltelt szakaszok száma, ahol, a szóban forgó szakaszt 
is beleszámítva, a megszakítási feltét el bekövetkez ett;
valamint:
EC DC,WLTC ¼∑nWLTC
j¼1 EC DC,WLTC,j ×K WLTC,j
ahol:
EC DC,WL TC,j az egymás utáni ciklusokból álló, 1. típusú vizsgálati program alkalmazandó j WLTP vizsgálati 
ciklusának e melléklet 4.3. szakasza szer inti elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);
KWLTC,j az egymás utáni ciklusokból álló, 1. típusú vizsgálati program alkalmazandó j WLTP 
vizsgálati ciklusának súly ozó tényezője;
j az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus sorszáma;
nWLTC az összes teljesen végrehajt ott alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus száma;
valamint
KWLTC,1 ¼ΔEREESS,WLTC,1
UBE CCPandK WLTC,j ¼1 – K WLTC,1
nWLTC  – 1forj¼2…n WLTC
ahol:
ΔEREESS,WLTC,1 az összes újratölthet ő energiatároló rendszer nek az egymás utáni ciklusokból álló, 1. típusú 
vizsgálati program első alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatti elektromosenergia- 
változása (Wh).
4.4.2.2.2. Tisztán elektromos hatósugár városban (PER city)
Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
A tisztán elektromos járművek WLTP városi vizsgálati ciklusra vonatk ozó PER city tisztán elektromos 
hatósugarát az e melléklet 3.4.4.1. szakaszában ismer tetett 1. típusú vizsgálat alapján, az alábbi egyenlet ek 
segítség ével kell kiszámítani:
PER city¼UBE CCP
ECDC,city
ahol:
PER city a tisztán elektromos hatósugár a tisztán elektromos járművekre alkalmazandó WLTP városi 
vizsgálati ciklushoz (km);
UBE CCP az újratölthető energiatároló rendszer e melléklet 4.4.2.2.1. szakasza szer inti, rendelk ezésre 
álló elektromos energiája (Wh);
EC DC,city az alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklusnak az egymás utáni ciklusokból álló, 1. típusú 
vizsgálati program teljesen végrehajt ott alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklusai alapján 
meghatározott elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);
valamint
EC DC,city ¼∑ncity
j¼1EC DC,city,j ×K city,j
ahol:
EC DC,city ,j az egymás utáni ciklusokból álló, 1. típusú vizsgálati program alkalmazandó j WLTP városi 
vizsgálati ciklusának e melléklet 4.3. szakasza szer inti elektromosenergia-f ogyasztása 
(Wh/km);
Kcity,j az egymás utáni ciklusokból álló, 1. típusú vizsgálati program alkalmazandó j WLTP városi 
vizsgálati ciklusának súly ozó tényezője;
j az alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklus sorszáma;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/460 2021.11.26.  
ncity az összes teljesen végrehajt ott alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklus száma;
valamint
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE CCPandK city,j¼1 – K city,1
ncity – 1forj¼2…n city
ahol:
ΔEREESS,city,1 az összes újratölthet ő energiatároló rendszer nek az egymás utáni ciklusokból álló, 1. típusú 
vizsgálat első alkalmazandó WLTP városi vizsgálati ciklusa alatti elektromos-energiavált ozása 
(Wh).
4.4.2.2.3. A tisztán elektromos járművek szakaszspecifikus PER p tisztán elektromos hatósug arát az e melléklet 3.4.4.1. 
szakasza szer inti 1. típusú vizsgálat alapján, az alábbi egyenlet ek segítségével kell kiszámítani:
PER p¼UBE CCP
ECDC,p
ahol:
PER p Tisztán elektromos járművek szakaszspecifi kus tisztán elektromos hatósug ara (km);
UBE CCP az újratölthető energiatároló rendszer e melléklet 4.4.2.2.1. szakasza szer inti, rendelk ezésre 
álló elektromos energiája (Wh);
EC DC,p a vizsgált p szakasznak az egymás utáni ciklusokból álló, 1. típusú vizsgálati program teljesen 
végrehajt ott p szakaszai alapján meghatározott elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);
valamint
EC DC,p¼∑np
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
ahol:
EC DC,p,j az egymás utáni ciklusokból álló, 1. típusú vizsgálati program vizsgált p szakaszának e 
melléklet 4.3. szakasza szer inti j-edik elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);
Kp,j az egymás utáni ciklusokból álló, 1. típusú vizsgálati program szóban forgó p szakaszának 
j-edik súly ozó tényezője;
j a vizsgált p szakasz sorszáma;
np az összes teljesen végrehajt ott p WLTP szakasz száma;
valamint
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE CCPandK p,j¼1 – K p,1
np – 1forj¼2…n p
ahol:
ΔEREESS,p,1 az összes újratölthet ő energiatároló rendszer nek az egymás utáni ciklusokból álló, 1. típusú 
vizsgálati program első végrehajt ott p szakasza alatti elektromosenergia-vált ozása (Wh).
4.4.3. Külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek töltéslem erítési ciklusához tartozó hatósug ara
Az RCDC töltéslemerít ési ciklus hatósug arát az 1. lehetőség szer inti vizsgálati program részeké nt az e melléklet 
3.2.4.3. szakaszában ismer tetett és az e melléklet 3.2.6.1. szakaszában a 3. lehetőség szer inti vizsgálati 
program részeként hivatk ozott 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat alapján kell meghatározni. Az RCDC az 1. 
típusú töltésle merítési vizsgálat kezdetétől az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer inti átmeneti ciklus végéig 
megte tt távolság.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/461  
4.4.4. Külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek egyenér tékű teljesen elektromos hatósug ara
4.4.4.1. Ciklusra vonatk ozó egyenér tékű teljesen elektromos hatósugár meghatározása
A ciklusra vonatk ozó egyenér tékű teljesen elektromos hatósugarat az alábbi egye nlet segítség ével kell 
kiszámítani:
EAER ¼MCO2,CS,declared  – M CO2,CD,avg ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,ave
MCO2,CS,declared0
BB@1
CCA×R CDC
ahol:
EAER a ciklusra vonatk ozó egyenér tékű teljesen elektromos hatósugár (km);
MCO2, CS,declared a töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, a gyár tó által bejelentett, kibocsáto tt CO2- 
tömeg érték az A8/5. táblázat 7. lépése alapján (g/km);
MCO2, CD,avg a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó kibocsáto tt CO 2-tömeg érték számtani átlag a az 
alábbi egye nlet alapján (g/km);
MCO2, CD,declared a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó, a gyár tó által bejelentett, kibocsáto tt CO 2- 
tömeg érték az A8/8. táblázat 14. lépése alapján (g/km);
MCO2, CD,ave a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó átlagos kibocsátott CO 2-tömegér ték az A8/8. 
táblázat 13. lépése alapján (g/km);
RCDC a töltéslemerítési ciklus hatós ugara e melléklet 4.4.2. szakasza alapján (km);
valamint
MCO2,CD,avg ¼∑k
j¼1ðM CO2,CD,j ×djÞ
∑k
j¼1dj
ahol:
MCO2, CD,avg a töltéslem erítő üzemállapothoz tartozó, kibocsáto tt CO2-tömeg számtani középér téke 
(g/km). Egynél több töltéslem erítési vizsgálat esetében minden egyes vizsgálat átlagát is ki 
kell számítani;
MCO2,CD,j az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat j szakaszához tartozó, a B7. melléklet 3.2.1. szakasza 
szer int meghatározott kibocsátott CO2-tömeg (g/km);
dj az 1. típusú töltéslem erítési vizsgálat j szakasza alatt megtett távolság (km);
j a vizsgált szakasz sorszáma;
k az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer int az n átmeneti ciklus végéig megtett szakaszok száma.
4.4.4.2. A szakaszspecifikus egyenér tékű teljesen elektromos hatósugár meghatározása
A szakaszspecif ikus egyenér tékű teljesen elektromos hatósugarat az alábbi egyenlet segítség ével kell 
kiszámítani:
EAER p¼MCO2,CS,p  – M CO2,CD,avg,p ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,ave
MCO2,CS,p0
BB@1
CCA×∑k
j¼1ΔEREESS,j
EC DC,CD,p
ahol:
EAER p a vizsgált p szakaszra vonatk ozó szakaszspecifi kus egye nértékű teljesen elektromos 
hatósugár (km);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/462 2021.11.26.  
MCO2, CS,p az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálatnak az A8/5. táblázat 7. lépése alapján megállapított, az 
adott p szakaszra vonatk ozó kibocsáto tt CO 2-tömeg értéke (g/km);
MCO2, CD,declared a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó, a gyár tó által bejelentett, kibocsáto tt CO 2- 
tömeg érték az A8/8. táblázat 14. lépése alapján (g/km);
MCO2, CD,ave a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó átlagos kibocsátott CO 2-tömegér ték az A8/8. 
táblázat 13. lépése alapján (g/km);
ΔEREESS,j az összes újrat ölthető energiatároló rendszer elektromosenergia-változása a vizsgált j szakasz 
alatt (Wh). Egynél több töltésle merítési vizsgálat esetében minden egyes vizsgálat átlagát is ki 
kell számítani;
ECDC,CD,p a vizsgált p szakaszbeli elektromosenergia-f ogyasztás az újratölthető energiatároló rendszer 
lemeríté se alapján (Wh/km);
j a vizsgált szakasz sorszáma;
k az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer int az n átmeneti ciklus végéig megtett szakaszok száma;
valamint
MCO2,CD,avg,p ¼∑nc
c¼1ðM CO2,CD,p,c ×dp,cÞ
∑nc
c¼1dp,c
ahol:
MCO2, CD,avg,p a vizsgált p szakaszban a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó kibocsáto tt CO 2-tömeg 
számtani középér téke (g/km). Egynél több töltéslem erítési vizsgálat esetében minden egyes 
vizsgálat átlagát is ki kell számítani;
MCO2,CD,p,c az 1. típusú töltéslem erítési vizsgálat c ciklusának p szakaszához tartozó, a B7. melléklet 
3.2.1. szakasza szer int meghatározott kibocsátott CO2-tömeg (g/km);
dp,c az 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálat c ciklusának vizsgált p szakasza alatt megtett távolság 
(km);
c a vizsgált alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus sorszáma;
p az alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson belüli egye s szakaszok sorszáma;
nc az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer int n átmeneti ciklus végé ig megtett , alkalmazandó WLTP 
vizsgálati ciklusok száma;
valamint:
EC DC,CD,p ¼∑nc
c¼1ECDC,CD,p,c ×dp,c
∑nc
c¼1dp,c
ahol:
EC DC,CD,p a vizsgált p szakasz elektromosenergia-f ogyasztása az újratölthe tő energiatároló rendszer 
1. típusú töltéslemerítés i vizsgálatbeli lemeríté se alapján (Wh/km). Egynél több 
töltéslemerít ési vizsgálat esetében minden egye s vizsgálat átlagát is ki kell számítani;
EC DC,CD,p,c a c ciklus vizsgált p szakaszához tartozó elektromosenergia-f ogyasztás az újratölthető 
energiatároló rendszer 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálatbeli lemerítése alapján, az e 
melléklet 4.3. szakaszában leírtak szer int (Wh/km);
dp,c az 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálat c ciklusának vizsgált p szakasza alatt megtett távolság 
(km);
c a vizsgált alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus sorszáma;
p az alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson belüli egye s szakaszok sorszáma;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/463  
nc az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer int n átmeneti ciklus végé ig megtett , alkalmazandó WLTP 
vizsgálati ciklusok száma.
Az 1A. szint esetében;
A vizsgált szakasz az alacsony , a közepes, a nagy , az extranagy sebességű szakasz és a városi menetciklus.
Az 1B. szint esetében;
A vizsgált szakasz az alacsony , a közepes és a nagy sebességű szakasz.
4.4.5. Külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek tényleges töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó hatósugara
A tényleges töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó hatósugarat az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
RCDA¼∑n – 1
c¼1dcþMCO2,CS  – M CO2,n,cycle
MCO2,CS  – M CO2,CD,avg,n – 1� �
×dn
ahol:
RCDA a tényleg es töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó hatósugár (km);
MCO2, CS a töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO 2-tömeg érték az A8/5. táblázat 7. 
lépése alapján (g/km);
MCO2,n,cy cle az 1. típusú töltéslem erítési vizsgálat n alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatt 
kibocsáto tt CO2-tömeg (g/ km);
MCO2,CD,avg,n – 1 az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat kibocsáto tt CO2-tömegén ek számtani középér téke az 
1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat kezd etétől az (n–1) számú alkalmazandó WLTP 
vizsgálati ciklusig, ez utóbbi ciklust is beleér tve (g/km);
dc az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat c alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatt megte tt 
távolság (km);
dn az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat n alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatt megte tt 
távolság (km);
c a vizsgált alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus sorszáma;
n az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer inti, megtett alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusok 
száma, az átmenti ciklussal együtt ;
valamint:
MCO2,CD,avg,n – 1 ¼∑n – 1
c¼1ðM CO2,CD,c ×dcÞ
∑n – 1
c¼1dc
ahol:
MCO2,CD,avg,n – 1 az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat kibocsáto tt CO2-tömegén ek számtani középér téke az 
1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat kezd etétől az (n–1) számú alkalmazandó WLTP 
vizsgálati ciklusig, ez utóbbi ciklust is beleér tve (g/km);
MCO2,CD,c az 1. típusú töltéslem erítési vizsgálat c alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusában, a B7. 
melléklet 3.2.1. szakasza szer int meghatározott kibocsáto tt CO2-tömeg (g/km);
dc az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat c alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatt megte tt 
távolság (km);
c a vizsgált alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus sorszáma;
n az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer inti, megtett alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusok 
száma, az átmenti ciklussal együtt.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/464 2021.11.26.  
4.4.6. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
Külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek egye nértékű teljesen elektromos hatósugara
4.4.6.1. Ciklusra vonatk ozó egyenér tékű teljesen elektromos hatósugár meghatározása
A ciklusra vonatk ozó egyenér tékű teljesen elektromos hatósugarat az alábbi egye nlet segítség ével kell 
kiszámítani:
EAER ¼FCCS,declared  – FC CD,avg xFCCD,declared
FCCD,ave
FCCS,declared0
BB@1
CCA×R CDC
ahol:
EAER a ciklusra vonatk ozó egyenér tékű teljesen elektromos hatósugár (km);
FC CS,declared a töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, a gyár tó által bejelentett üzemany ag-fogyasztás az 
A8/7. táblázat 5. lépése alapján (kg/100 km);
FC CD,avg a töltésle merítő üzemállapothoz tartozó üzemany ag-fogyasztás számtani átlaga az alábbi 
egyenlet alapján (kg/100 km);
FC CD,declared a töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, a gyár tó által bejelentett üzemany ag-fogyasztás az 
A8/9a. táblázat 11. lépése alapján (kg/100 km);
FC CD,ave a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó üzemanya g-fogyasztás számtani középér téke az 
A8/9a. táblázat 10. lépése alapján (kg/100 km);
RCDC a töltéslemerítési ciklus hatós ugara e melléklet 4.4.2. szakasza alapján (km);
és
FCCD,avg ¼∑k
j¼1ðFC CD,j×djÞ
∑k
j¼1dj
ahol:
FC CD,avg a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó üzemany ag-fogyasztás számtani átlaga (kg/ 100 
km). Egynél több töltésle merítési vizsgálat esetében minden egyes vizsgálat átlagát is ki kell 
számítani;
FC CD,j az 1. típusú töltéslem erítési vizsgálat j szakasza alatti üzemany ag-fogyasztás (kg/100km);
dj az 1. típusú töltéslem erítési vizsgálat j szakasza alatt megtett távolság (km);
j a vizsgált szakasz sorszáma;
k az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer int az n átmeneti ciklus végéig megtett szakaszok száma.
4.4.6.2. A szakaszspecifikus egye nértékű teljesen elektromos hatósugár meghatározása külső feltöl tésű 
üzemany agcellás hibr id járművek esetében
A szakaszspecif ikus egyenér tékű teljesen elektromos hatósugarat az alábbi egyenlet segítség ével kell 
kiszámítani:
EAER p¼FCCS,p – FC CD,avg,p ×FCCD,declared
FCCD,ave
FCCS,p0
BB@1
CCA×∑k
j¼1ΔEREESS,j
EC DC,CD,p
ahol:
EAER p a vizsgált p szakaszra vonatk ozó szakaszspecifi kus egye nértékű teljesen elektromos 
hatósugár (km);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/465  
FC CS,p az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálatnak az A8/7. táblázat 5. lépése alapján megállapított, az 
adott p szakaszra vonatk ozó üzemany ag-fogyasztása (kg/100 km);
FC CD,declared a töltéslem erítő üzemállapothoz tartozó, a gyár tó által bejelentett üzemany ag-fogyasztás az 
A8/ 9a. táblázat 11. lépése alapján (kg/100 km);
FC CD,ave a töltéslem erítő üzemállapothoz tartozó átlagos üzemany ag-fogyasztás az A8/9a. táblázat 
10. lépése alapján (kg/100 km);
ΔEREESS,j az összes újrat ölthető energiatároló rendszer elektromosenergia-változása a vizsgált j szakasz 
alatt (Wh). Egynél több töltésle merítési vizsgálat esetében minden egyes vizsgálat átlagát is ki 
kell számítani;
ECDC,CD,p a vizsgált p szakaszbeli elektromosenergia-f ogyasztás az újratölthető energiatároló rendszer 
lemeríté se alapján (Wh/km);
j a vizsgált szakasz sorszáma;
k az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer int az n átmeneti ciklus végéig megtett szakaszok száma;
valamint
FCCD,avg,p ¼∑nc
c¼1ðFC CD,p,c ×dp,cÞ
∑nc
c¼1dp,c
ahol:
FC CD,avg,p az adott p szakasz töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó üzemany ag-fogyasztásának 
számtani átlag a (kg/100 km). Egynél több töltéslemerítési vizsgálat esetében minden egyes 
vizsgálat átlagát is ki kell számítani (kg/100 km);
FC CD,p,c az 1. típusú töltéslem erítési vizsgálat c ciklusának p szakaszához tartozó, a B7. melléklet 
3.2.1. szakasza szer int meghatározott üzemanyag-f ogyasztás (kg/100 km);
dp,c az 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálat c ciklusának vizsgált p szakasza alatt megtett távolság 
(km);
c a vizsgált alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus sorszáma;
p az alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson belüli egye s szakaszok sorszáma;
nc az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer int n átmeneti ciklus végé ig megtett , alkalmazandó WLTP 
vizsgálati ciklusok száma;
valamint:
EC DC,CD,p ¼∑nc
c¼1ECDC,CD,p,c ×dp,c
∑nc
c¼1dp,c
ahol:
EC DC,CD,p a vizsgált p szakasz elektromosenergia-f ogyasztása az újratölthe tő energiatároló rendszer 
1. típusú töltéslemerítés i vizsgálatbeli lemeríté se alapján (Wh/km). Egynél több 
töltéslemerít ési vizsgálat esetében minden egye s vizsgálat átlagát is ki kell számítani;
EC DC,CD,p,c a c ciklus vizsgált p szakaszához tartozó elektromosenergia-f ogyasztás az újratölthető 
energiatároló rendszer 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálatbeli lemerítése alapján, az e 
melléklet 4.3. szakaszában leírtak szer int (Wh/km);
dp,c az 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálat c ciklusának vizsgált p szakasza alatt megtett távolság 
(km);
c a vizsgált alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus sorszáma;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/466 2021.11.26.  
p az alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson belüli egye s szakaszok sorszáma;
nc az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer int n átmeneti ciklus végé ig megtett , alkalmazandó WLTP 
vizsgálati ciklusok száma.
Az 1A. szint esetében:
A vizsgált szakasz az alacsony , a közepes, a nagy , az extranagy sebességű szakasz és a városi menetciklus.
4.4.7. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
Külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek töltésle merítő üzemállapothoz tartozó tényleges hatósug ara
A tényleges töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó hatósugarat az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
RCDA¼∑n – 1
c¼1dcþFCCS – FC n,cycle
FCCS – FC CD,avg,n – 1� �
×dn
ahol:
RCDA a tényleg es töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó hatósugár (km);
FC CS a töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó üzemany ag-fogyasztás az A8/7. táblázat 5. lépése 
alapján (kg/100 km);
FC n,cy cle az 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálat n alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatti 
üzemany ag-fogyasztás (kg/100 km);
FCCD,avg,n – 1 az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat üzemanyag-f ogyasztásának számtani középér téke az 1. 
típusú töltésle merítési vizsgálat kezdetétől az (n–1) számú alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklusig, ez utóbbi ciklust is beleér tve (kg/100 km);
dc az 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálat c alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatt megtett 
távolság (km);
dn az 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat n alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatt megtett 
távolság (km);
c a vizsgált alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus sorszáma;
n az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer inti, megte tt alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusok 
száma, az átmenti ciklussal együtt ;
valamint
ahol FCCD,avg,n – 1 ¼∑n – 1
c¼1ðFC CD,c×dcÞ
∑n – 1
c¼1dc
FCCD,avg,n – 1 az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálat üzemanyag-f ogyasztásának számtani középér téke az 1. 
típusú töltésle merítési vizsgálat kezdetétől az (n–1) számú alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklusig, ez utóbbi ciklust is beleér tve (kg/100 km);
FC CD,c az 1. típusú töltéslem erítési vizsgálat c alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatti 
üzemany ag-fogyasztás (kg/100 km);
dc az 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálat c alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatt megtett 
távolság (km);
c a vizsgált alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus sorszáma;
n az e melléklet 3.2.4.4. szakasza szer inti, megte tt alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusok 
száma, az átmenti ciklussal együtt.
4.5. Az egyes járművekhez tartozó értékek interpolációja
4.5.1. Interpolációs tartomán y
4.5.1.1. Nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek interpolációs 
tartomán yaHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/467  
4.5.1.1.1. Az interpoláci ós módszer t csak akkor kell alkalmazni, ha az alkalmazandó ciklus során a B8. melléklet A8/ 
5. táblázatának 8. lépéséből szár mazó, az L és a H vizsgálati jármű között fennálló, a töltésfenntar tó 
üzemállapothoz tartozó CO 2-különbség az 5 g/km minimális érték és az e melléklet 4.5.1.1.2. szakaszában 
meghatározott maximális érték között van.
4.5.1.1.2. Az alkalmazandó ciklus során a B8. melléklet A8/5. táblázatának 8. lépése szer inti, a töltésfenntar tó 
üzemállapothoz tartozó MCO2,CS CO2-tömegkibocsátás számítási eredmény éből adódó, az L és a H vizsgálati 
jármű között az alkalmazandó ciklus során megen gedett maximális, a töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó 
CO2-kibocsátáskülönbség a H jármű töltésfenntar tó üzemállapotbeli CO2-kibocsátásának 20 százaléka plusz 
5 g/km, de legalább 15 g/km és legfeljebb 20 g/km. Lásd az A8/3. ábrát. Ez a korlátozás nem vonatk ozik a 
kigur ulási menetellenáll ási mátr ix szer inti járműcsalád alkalmazására, vagy arra az esetre, ha az L és H 
járművek kigur ulási menetellenállásának kiszámítása az alapér telmez ett kigur ulási menetellenálláson alapul.
A8/3. ábra
Elektromos járműv ek esetében alkalmazandó, a H jármű és L jármű közötti inter polációs tartomány
4.5.1.1.3. Az e melléklet 4.5.1.1.2. szakaszában meghatározott megen gedett interpolációs tartomán y töltésfenntar tó 
üzemállapot esetén 10 g/km CO2-vel megnövelhető, ha az M járművet az adott járműcsaládon belül 
vizsgálják, és teljesülnek az e melléklet 4.5.1.1.5. szakasza szer inti feltét elek. Ez a szintnöv elés egy 
interpolációs családon belül csak egyszer megeng edett. Lásd az A8/4. ábrát.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/468 2021.11.26.  
A8/4. ábra
Elektromos járműv ek inter polációs tartomán ya M jármű esetén
4.5.1.1.4. A gyár tó kérésére és a felelős hatóság jóváhagy ásával egy adott járműcsaládon belül az egyes járműér tékekre 
alkalmazott interpoláci ós módszer kiterjeszthető, ha adott jármű legnagy obb extrapolációja (az A8/5. 
táblázat 9. lépése) legfeljebb 3 g/km-rel haladja meg a H jármű töltésfen ntar tó üzemállapotbeli kibocsáto tt 
CO2-tömegét (az A8/5. táblázat 8. lépése), és/vagy legfeljebb 3 g/km-rel van az L jármű töltésfenntar tó 
üzemállapotbeli CO2-tömegkibocsátása alatt (az A8/5. táblázat 8. lépése). Ez az extrapoláció csak az ebben a 
szakaszban meghatározott interpolációs tartom ány abszolút határér tékein belül érvény es.
Az extrapoláció nem megeng edett a kigur ulási menet ellenállási mátr ix szer inti járműcsalád alkalmazásak or, 
vagy akkor, ha az L és a H jármű kigur ulási menetellenáll ásának kiszámítása az alapér telme zett kigur ulási 
menet ellenálláson alapul.
4.5.1.1.5. M jármű
Az M jármű az interpoláció s járműcsaládon belül az L és a H jármű között elhelyezk edő olyan jármű, melynek 
ciklus-energiaigé nye a lehető legk özelebb van az L és a H jármű átlag értékéhez.
Az M jármű kiválasztása olyan mér tékbe n korlátozott (lásd az A8/5. ábra), hogy sem a H és M járművek 
kibocsáto tt CO2-tömege közötti különbség, sem az M és L járművek töltésfenntar tó üzemállapotbeli 
kibocsáto tt CO2-tömege közötti különbség nem haladhatja meg az e melléklet 4.5.1.1.2 szakasza szer inti, a 
töltésfenntar tó üzemállapotban megen gedett CO2-tartomán yt. A meghatározott kigur ulási menetellenáll ási 
együtthatóka t és a meghatározott vizsgálati tömeg et fel kell jegyezni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/469  
A8/5. ábra
Az M jármű kiválasztá sára vonatk ozó korlátozá sok
Az 1A. szint esetében:
Az M járműre vonatk ozó, korrigált mér t és átlagos töltésfen ntar tó CO2-tömegkibocsátás (M CO2,c,6,M ) 
linear itását a B8. melléklet A8/5. táblázatának 6. lépése szer int az alkalmazandó ciklusban az L és H járművek 
közötti lineár isan interpolált töltésfenntar tó CO2-tömegkibocsátás alapján kell ellenőr izni az H jármű korrigált 
mér t és átlagos töltésfenntar tó CO2-tömegkibocsátásának (M CO2,c,6,H ) és az L jármű korrigált mér t és átlagos 
CO2-tömegkibocsátásának (M CO2 ,c,6,L) felhasználásával – a B8. melléklet A8/5. táblázatának 6. lépése szer int – 
a lineár is CO 2-tömegkibocsátás interpolációhoz.
Az 1B. szint esetében:
Szükség van a vizsgálatok további átlagolására a 4a. lépés szer inti töltésfenntar tó CO2-kimenet 
felhasználásával (az A8/5. táblázatban nem szerepel). Az M járműre vonatk ozó, korrigált mér t és átlagos 
töltésfenntar tó CO 2-tömegkibocsát ás (M CO2,c,4a,M ) linear itását a B8. melléklet A8/5. táblázatának 4a. lépése 
szer int az alkalmazandó ciklusban az L és H járművek közötti lineár isan interpolált CO 2-tömegkibocsátás 
alapján kell ellenőr izni az H jármű korrigált mér t és átlagos töltésfenntar tó CO 2-tömegkibocsátásának (M CO2, 
c,4a,H ) és az L jármű korrigált mér t és átlagos CO 2-tömegkibocsátásának (M CO2,c,4a,L ) felhasználásával – a B8. 
melléklet A8/5. táblázatának 4a. lépése szer int – a lineár is CO2-tömegkibocsátás interpolációhoz.
Az 1A. szint és 1B. szint esetében:
Az M járműre vonatk ozó linear itási kritériumot teljesítettnek kell tekint eni, ha az M járműnek a vonatk ozó 
WLTC keret ében mér t, töltésfenntar tó üzemállapotbeli CO2-tömegkibocsátása mínusz az interpolációval 
kapott, töltésfenntar tó üzemállapotbeli CO2-tömegkibocsátás kevesebb, mint 2 g/km vagy az interpolált érték 
3 %-a (a kettő közül az alacson yabb értéket kell figyelembe venni), de legalább 1 g/km. Lásd az A8/6. ábrát.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/470 2021.11.26.  
A8/6. ábra
Az M jármű linear itási kritér iuma
Ha a linear itási feltét el teljesül, akkor az interpoláci ós módszer az interpoláci ós járműcsalád L és a H járművei 
közötti minden egye s járműér tékre alkalmazható.
Ha a linear itási kritérium nem teljesül, akkor az interpolációs családot két alcsaládra – a ciklus-energiaigén y 
alapján az L és M járművek közötti járművek , valamint a ciklus-energiaigé ny alapján az M és H járművek 
közötti járművek alcsaládjára – kell felosztani. Ilyen esetben az M járműnek pl. a töltésfenntar tó 
üzemállapotbeli véglege s CO2-tömegkibocsátását az L vagy a H jármű esetében alkalmazott eljárással 
összhangban kell meghatározni. Lásd az A8/5., A8/6., A8/8. és A8/9. táblázat ot.
Az L és az M jármű közötti ciklus-energiaigén nyel rendelkező járművek esetében a H járműnek az egyes külső 
feltöl tésű hibr id elektromos járművekre és nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművekre vonatk ozó 
értékek tekintet ében az interpoláci ós módszer alkalmazásához szükséges valamenny i paramét erét az M jármű 
megf elelő paraméte rével kell helyett esíteni.
Az M és az H jármű közötti ciklus-energiaigén nyel rendelk ező járművek esetében az L járműnek az egyes 
külső feltöl tésű hibr id elektromos járművekre és nem külső feltöl tésű hibr id elektromos járművekre 
vonatk ozó értékek tekint etében az interpoláci ós módszer alkalmazásához szükséges valamenny i paraméte rét 
az M jármű megfelelő paraméterével kell hely ettesít eni.
4.5.2. Időszak onk énti energiaigén y kiszámítása
Az interpoláci ós járműcsalád egyes járműveire érvény es, p időszakra vonatk ozó Ek, p energiaig ényt és dc, p 
megte tt távolságot a B7. melléklet 5. szakaszában ismer tetett eljárás szer int kell kiszámítani a B7. melléklet 
3.2.3.2.3. szakasza szer inti k kigur ulási menetellenáll ási együttható-k észlet ek és töme gek alapján.
4.5.3. Az egyes járművek interpoláci ós együtthatójának kiszámítása Kind,p
A Kind,p időszak onké nti interpolációs együtthatót az egye s vizsgált p időszak okra vonatk ozóan az alábbi 
egyenlettel kell kiszámítani:
Kind,p¼E3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p
ahol:
Kind,p a vizsgált egyes járművek p időszakra vonatk ozó interpolációs együtthatój a;
E1,p az L jármű vizsgált időszakra vonatk ozó, a B7. melléklet 5. szakasza szer int számított 
energiaigé nye (Ws);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/471  
E2,p a H jármű vizsgált időszakra vonatk ozó, a B7. melléklet 5. szakasza szer int számított 
energiaigé nye (Ws);
E3,p az egye s járművek vizsgált időszakra vonatk ozó, a B7. melléklet 5. szakasza szer int számított 
energiaigé nye (Ws);
p az alkalmazandó vizsgálati cikluson belüli egyes időszak ok sorszáma.
Abban az esetben, ha a vizsgált p időszak az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus, a Kind,p hely ett a Kind jelölést 
kell alkalmazni.
4.5.4. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
A kibocsáto tt CO 2-tömeg interpoláci ója az egyes járművek esetére
4.5.4.1. A külső feltölt ésű hibr id elektromos járműveknek és a nem külső feltöl tésű hibr id elektromos járműveknek az 
egyes töltésfenntar tó üzemállapotokh oz tartozó kibocsátott CO 2-tömeg e
Az egyes járművek töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó kibocsáto tt CO 2-tömeg ét az alábbi egyenlett el kell 
kiszámítani:
MCO2 – ind,CS,p ¼MCO2 – L,CS,p þKind,p×ðM CO2 – H,CS,p  – MCO2 –  L,CS,pÞ
ahol:
MCO2 – ind,CS,p az egye s járművek töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p időszakbeli kibocsáto tt 
CO 2-tömeg értéke az A8/5. táblázat 9. lépése alapján (g/km);
MCO2 – L,CS,p az L jármű töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p időszakbeli kibocsátott CO 2- 
tömeg értéke az A8/5. táblázat 8. lépése szer int (g/km);
MCO2 – H,CS,p a H jármű töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p időszakbeli kibocsáto tt CO 2- 
tömeg értéke az A8/5. táblázat 8. lépése szer int (g/km);
Kind,p a vizsgált egyes járművek p időszakra vonatk ozó interpolációs együtthatój a;
p az alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson belüli egye s időszak ok sorszáma.
A vizsgált időszak ok az alacsony , a közepes, a nagy , az extranagy sebességű szakasz és az alkalmazandó WLTP 
vizsgálati ciklus.
4.5.4.2. Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek egyes használati tényezők szer int súly ozott kibocsátott CO 2- 
töme ge töltéslemerítő üzemmódban
Az egyes járművek töltésle merítő üzemmódhoz tartozó, használati tényező szer int súly ozott kibocsáto tt CO2- 
töme gét az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
MCO2 – ind,CD ¼MCO2 – L,CD þKind×ðM CO2 – H,CD  – M CO2 – L,CD Þ
ahol:
MCO2 – ind,CD az egyes járművek használati tényező szer int súly ozott, töltéslemerítő üzemállapothoz 
tartozó kibocsátott CO 2-tömege (g/km);
MCO2 – L,CD az L jármű használati tényező szer int súly ozott, töltésle merítő üzemállapothoz tartozó 
kibocsáto tt CO2-tömege (g/km);
MCO2 – H,CD a H jármű használati tényező szer int súly ozott, töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó 
kibocsáto tt CO2-tömege (g/km);
Kind a vizsgált egyes járművek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatk ozó interpoláci ós 
együtthatój a.
4.5.4.3. Külső feltöltésű hibr id elektromos járművek egyes használati tényező k szer int súly ozott kibocsátott CO 2-tömeg e
Az egyes járművek használati tényező szer int súly ozott kibocsáto tt CO 2-tömeg ét az alábbi egyenlettel kell 
kiszámítani:
MCO2 – ind,weighted ¼MCO2 – L,weighted þKind×ðM CO2 – H,weighted  – M CO2 – L,weighted ÞHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/472 2021.11.26.  
ahol:
MCO2 – ind,weighted az egyes járművek használati tényező szer int súly ozott kibocsátott CO2-tömege (g/km);
MCO2 – L,weighted a L jármű használati tényező szer int súly ozott kibocsáto tt CO 2-tömeg e (g/km);
MCO2 – H,weighted a H jármű használati tényező szer int súly ozott kibocsáto tt CO 2-tömeg e (g/km);
Kind a vizsgált egye s járművek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatk ozó interpolációs 
együtthatój a.
4.5.5. Az üzemany ag-fogyasztás és az üzemanyag-hat ékonyság interpolációja az egye s járművek esetére
4.5.5.1. Külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek, nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek , nem külső 
feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek és külső feltöltésű üzemanyagcellás hibr id járművek 
töltésfenntar tó üzemállapotához tartozó egyedi üzemanyag-f ogyasztás és üzemany ag-haték onyság
4.5.5.1.1. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek egyes 
töltésfenntar tó üzemállapotokhoz tartozó üzemanyag-f ogyasztása
Az egyes járművek töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó üzemanya g-fogyasztását az alábbi egyenlett el kell 
meghatározni:
FCind,CS,p ¼FCL,CS,p þKind,p×ðFC H,CS,p  – FC L,CS,pÞ
ahol:
FC ind,CS,p az egyes járművek töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p időszakbeli 
üzemany ag-fogyasztása az A8/6. táblázat 3. lépése szer int (l/100 km);
FC L,CS,p az L jármű töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p időszakbeli üzemany ag- 
fogyasztása az A8/6. táblázat 2. lépése szer int (l/100 km);
FC H,CS,p a H jármű töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p időszakbeli üzemany ag- 
fogyasztása az A8/6. táblázat 2. lépése szer int (l/100 km);
Kind, p a vizsgált egyes járművek p időszakra vonatk ozó interpolációs együtthatój a;
p az alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson belüli egye s időszak ok sorszáma.
A szóban forgó szakaszok az alacsony , a közepes, a nagy , az extranagy sebességű szakasz és az alkalmazandó 
WLTP városi (city) vizsgálati ciklus.
4.5.5.1.2. Ez a szakasz csak az 1B. szintre vonatk ozik.
Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek 
töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó egyedi üzemany ag-haték onyság a
Az egyes járművek töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó üzemany ag-haték onyság át az alábbi egyenlett el 
kell kiszámítani:
FEind,CS,p ¼1
1=FE L,CS,pþK ind,p×ð1=FE H,CS,p  – 1=FE L,CS,pÞ
ahol:
FEind,CS,p az egyes járművek töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p időszakbeli 
üzemany ag-fogyasztása az A8/6. táblázat 3. lépése szer int (km/l);
FEL,CS,p az L jármű töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p időszakbeli üzemany ag- 
fogyasztása az A8/6. táblázat 2. lépése szer int (km/l);
FEH,CS,p a H jármű töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p időszakbeli üzemany ag- 
fogyasztása az A8/6. táblázat 2. lépése szer int (km/l);
Kind, p a vizsgált egyes járművek p időszakra vonatk ozó interpolációs együtthatój a;
p az alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson belüli egye s időszak ok sorszáma.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/473  
A vizsgált időszak ok az alacson y, a közepes, a nagy sebességű szakasz és az alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklus.
4.5.5.1.3. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
Külső feltölt ésű üzemanyagcellás hibr id járművek és nem külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek 
töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó egyedi üzemany ag-fogyasztása
Az egyes járművek töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó üzemanya g-fogyasztását az alábbi egyenlett el kell 
meghatározni:
FCind,CS,p ¼FCL,CS,p þKind,p×ðFC H,CS,p  – FC L,CS,pÞ
ahol:
FC ind,CS,p az egyes járművek töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p időszakbeli 
üzemany ag-fogyasztása az A8/7. táblázat 6. lépése szer int (kg/100 km);
FC L,CS,p az L jármű töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p időszakbeli üzemany ag- 
fogyasztása az A8/7. táblázat 5. lépése szer int (kg/100 km);
FC H,CS,p a H jármű töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, vizsgált p időszakbeli üzemany ag- 
fogyasztása az A8/7. táblázat 5. lépése szer int (kg/100 km);
Kind, p a vizsgált egyes járművek p időszakra vonatk ozó interpolációs együtthatój a;
p az alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson belüli egye s időszak ok sorszáma.
A szóban forgó szakaszok az alacsony , a közepes, a nagy , az extranagy sebességű szakasz és az alkalmazandó 
WLTP városi (city) vizsgálati ciklus.
4.5.5.2. Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek 
töltéslem erítő üzemállapothoz tartozó egye di üzemanya g-fogyasztása
Az 1A. szint esetében
Az egye s járművek használati tényező szer int súly ozott töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó üzemany ag- 
fogyasztását az alábbi egye nlettel kell meghatározni:
FCind,CD ¼FCL,CDþKind×ðFC H,CD  – FC L,CDÞ
ahol:
FC ind,CD az egyes járművek használati tényezővel súly ozott, töltésle merítő üzemállapothoz tartozó 
üzemany ag-fogyasztása, l/100 km a külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében és 
kg/100 km a külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek esetében;
FC L,CD az L jármű használati tényezővel súly ozott, töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó 
üzemany ag-fogyasztása, l/100 km a külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében és 
kg/100 km a külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek esetében;
FC H,CD a H jármű használati tényezővel súly ozott, töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó 
üzemany ag-fogyasztása, l/100 km a külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében és 
kg/100 km a külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek esetében;
Kind a vizsgált egyes járművek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatk ozó interpoláci ós 
együtthatój a.
Az 1B. szint esetében
Az egyes járművek töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó üzemany ag-haték onyságát az alábbi egye nlettel kell 
kiszámítani:
FEind,CD ¼1
1=FE L,CDþK ind,p×ð1=FE H,CD  – 1=FE L,CDÞ
ahol:
FEind,CD az egyes járművek töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó üzemanyag-hat ékonyság a (km/l);
FEL,CD az L jármű töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó üzemanyag-hat ékonyság a (km/l);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/474 2021.11.26.  
FEH,CD a H jármű töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó üzemany ag-haték onyság a (km/l);
Kind a vizsgált egyes járművek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatk ozó interpoláci ós 
együtthatój a.
4.5.5.3. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
A külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek és külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek adott 
használati tényezővel súly ozott üzemanya g-fogyasztása
Az egye s járművek használati tényező szer int súly ozott üzemanyag-f ogyasztását az alábbi egyenlett el kell 
meghatározni:
FCind,weighted ¼FCL,weighted þKind×ðFC H,weighted  – FC L,weighted Þ
ahol:
FC ind,weighted az egyes járművek használati tényezővel súly ozott üzemanya g-fogyasztása, l/100 km a külső 
feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében és kg/100 km a külső feltöltésű 
üzemany agcellás hibr id járművek esetében;
FC L,weighted az L jármű használati tényezővel súly ozott üzemany ag-fogyasztása, l/100 km a külső 
feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében és kg/100 km a külső feltöltésű 
üzemany agcellás hibr id járművek esetében;
FC H,weighted a H jármű használati tényezővel súly ozott üzemanya g-fogyasztása l/100 km a külső feltöl tésű 
hibr id elektromos járművek esetében és kg/100 km a külső feltölt ésű üzemanyagcellás hibr id 
járművek esetében;
Kind a vizsgált egyes járművek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatk ozó interpoláci ós 
együtthatój a.
4.5.6. Az elektromosenergia-f ogyasztás interpoláci ója az egyes járművek esetére
4.5.6.1. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
Az egyes külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek és külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek 
töltéslem erítő üzemállapothoz tartozó, használati tényező szer int súly ozott elektromosenergia-f ogyasztása az 
elektromos hálózatból szár mazó újratölt ött elektromos energia alapján
Az egyes járművek használati tényező szer int súly ozott, töltésle merítő üzemállapothoz tartozó elektromo ­
senergia-f ogyasztását az újratölt ött elektromos energia alapján az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
EC AC – ind,CD ¼EC AC – L,CD þKind×ðEC AC – H,CD  – EC AC – L,CD Þ
ahol:
EC AC – ind,CD az egyes járművek használati tényező szer int súly ozott, töltéslemerítő üzemállapothoz 
tartozó elektromosenergia-f ogyasztása az elektromos hálózatból szár mazó újratölt ött 
elektromos energia alapján (Wh/km);
EC AC – L,CD az L jármű használati tényező szer int súly ozott, töltésle merítő üzemállapothoz tartozó 
elektromosenergia-f ogyasztása az elektromos hálózatból szár mazó újratölt ött elektromos 
energia alapján (Wh/km);
EC AC – H,CD a H jármű használati tényező szer int súly ozott, töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó 
elektromosenergia-f ogyasztása az elektromos hálózatból szár mazó újratölt ött elektromos 
energia alapján (Wh/km);
Kind a vizsgált egyes járművek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatk ozó interpoláci ós 
együtthatój a.
4.5.6.2. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
A külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek és külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek adott 
használati tényező szer int súly ozott elektromosenergia-f ogyasztása az elektromos hálózatból szár mazó 
újratölt ött elektromos energia alapján
Az egyes járművek használati tényező szer int súly ozott elektromosenergia-f ogyasztását az elektromos 
hálózatból szár mazó újratölt ött elektromos energia alapján az alábbi egyenlettel kell kiszámítani:
EC AC – ind,weighted ¼EC AC – L,weighted þKind×ðEC AC – H,weighted  – EC AC – L,weighted ÞHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/475  
ahol:
EC AC – ind,weighted az egyes járművek használati tényező szer int súly ozott elektromosenergia-f ogyasztása az 
elektromos hálózatból szár mazó újratölt ött elektromos energia alapján (Wh/km);
EC AC – L,weighted az L jármű használati tényező szer int súly ozott elektromosenergia-f ogyasztása az 
elektromos hálózatból szár mazó újratölt ött elektromos energia alapján (Wh/km);
EC AC – H,weighted a H jármű használati tényező szer int súly ozott elektromosenergia-f ogyasztása az 
elektromos hálózatból szár mazó újratölt ött elektromos energia alapján (Wh/km);
Kind a vizsgált egyes járművek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatk ozó interpolációs 
együtthatój a.
4.5.6.3. Az egyes külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek, külső feltöltésű üzemany agcellás hibr id járművek és 
tisztán elektromos járművek elektromosenergia-f ogyasztása
Az egyes járművek elektromosenergia-f ogyasztását külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében e 
melléklet 4.3.3. szakasza szer int, míg a tisztán elektromos járművek esetében e melléklet 4.3.4. szakasza 
szer int, az alábbi egyenlett el kell kiszámítani:
EC ind,p¼EC L,pþKind,p×ðEC H,p – EC L,pÞ
ahol:
EC ind,p az egyes járművek vizsgált p időszakbeli elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);
EC L,p az L jármű vizsgált p időszakbeli elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);
EC H,p a H jármű vizsgált p időszakbeli elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);
Kind,p a vizsgált egyes járművek p időszakra vonatk ozó interpolációs együtthatój a;
p az alkalmazandó vizsgálati cikluson belüli egyes időszak ok sorszáma.
Az 1A. szint esetében;
A szóban forgó szakaszok az alacson y, a közepes, a nagy , az extranagy sebességű szakasz, az alkalmazandó 
WLTP városi (city) vizsgálati ciklus és az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus.
Az 1B. szint esetében;
A vizsgált időszak ok az alacson y, a közepes, a nagy sebességű szakasz és az alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklus.
4.5.7. Az elektromos hatósug arak interpoláci ója az egye s járművek esetére
4.5.7.1. Az egyes külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek és külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek 
teljesen elektromos hatósugara
Ha az alábbi feltét el:
jAER L
RCDA,L – AER H
RCDA,Hj≤0,1
ahol:
AER L az L jármű alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatk ozó teljesen elektromos hatósug ara 
(km);
AER H a H jármű alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatk ozó teljesen elektromos hatósug ara 
(km);
RCDA,L az L jármű töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó tényleges hatósug ara (km);
RCDA,H a H jármű töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó tényleg es hatósug ara (km);
teljesül, akkor az egyes járművek teljesen elektromos hatósug arát az alábbi egye nlet segítségével kell 
kiszámítani:
AER ind,p¼AER L,pþKind,p×ðAER H,p – AER L,pÞHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/476 2021.11.26.  
ahol:
AER ind,p az egyes járművek vizsgált p időszakbeli teljesen elektromos hatósugara (km);
AER L,p az L jármű vizsgált p időszakbeli teljesen elektromos hatós ugara (km);
AER H,p a H jármű vizsgált p időszakbeli teljesen elektromos hatósug ara (km);
Kind,p a vizsgált egyes járművek p időszakra vonatk ozó interpolációs együtthatój a;
p az alkalmazandó vizsgálati cikluson belüli egyes időszak ok sorszáma.
Az 1A. szint esetében
A vizsgált időszak oknak az alkalmazandó WLTP city vizsgálati ciklust és az alkalmazandó WLTP ciklust kell 
tekinteni.
Az 1B. szint esetében
A vizsgált időszak ok az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusok.
Ha az ezen pontban meghatározott feltétel nem teljesül, akkor a H jármű teljesen elektromos hatósug arát kell 
alkalmazni az interpoláci ós járműcsalád valamennyi járművére.
4.5.7.2. Tisztán elektromos hajtású járművek egyedi tisztán elektromos hatósug ara
Az egyes járművek tisztán elektromos hatósug arát az alábbi egye nlet segítségé vel kell kiszámítani:
PER ind,p¼PER L,pþKind,p×ðPER H,p – PER L,pÞ
ahol:
PER ind,p az egyes járművek vizsgált p időszakbeli tisztán elektromos hatós ugara (km);
PER L,p az L jármű vizsgált p időszakbeli tisztán elektromos hatósug ara (km);
PER H,p a H jármű vizsgált p időszakbeli tisztán elektromos hatósug ara (km);
Kind,p a vizsgált egyes járművek p időszakra vonatk ozó interpolációs együtthatój a;
p az alkalmazandó vizsgálati cikluson belüli egyes időszak ok sorszáma.
Az 1A. szint esetében;
A szóban forgó szakaszok az alacson y, a közepes, a nagy , az extranagy sebességű szakasz, az alkalmazandó 
WLTP városi (city) vizsgálati ciklus és az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus.
Az 1B. szint esetében;
A vizsgált időszak ok az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusok.
4.5.7.3. Az egyes külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek és külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek 
egyenér tékű teljesen elektromos hatósugara
Az egyes járművek egye nértékű teljesen elektromos hatósug arát az alábbi egyenlet segítség ével kell 
kiszámítani:
EAER ind,p¼EAER L,pþKind,p×ðEAER H,p – EAER L,pÞ
ahol:
EAER ind,p az egyes járművek vizsgált p időszakbeli egyenér tékű teljesen elektromos hatósugara (km);
EAER L,p az L jármű vizsgált p időszakbeli egye nértékű teljesen elektromos hatósugara (km);
EAER H,p a H jármű vizsgált p időszakbeli egye nértékű teljesen elektromos hatósug ara (km);
Kind,p a vizsgált egyes járművek p időszakra vonatk ozó interpolációs együtthatój a;
p az alkalmazandó vizsgálati cikluson belüli egyes időszak ok sorszáma.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/477  
Az 1A. szint esetében;
A szóban forgó szakaszok az alacson y, a közepes, a nagy , az extranagy sebességű szakasz, az alkalmazandó 
WLTP városi (city) vizsgálati ciklus és az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus.
Az 1B. szint esetében;
A vizsgált időszak ok az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusok.
4.5.8. Az értékek kiigazítás a
Az e melléklet 4.5.7.3. szakasza szer int meghatározott egye di EAER értéket a gyár tó csökkenthe ti. Ilyen 
esetekben:
Az EAER szakaszér tékeit a csökke ntett EAER érték és a számított EAER érték hányadosával kell csökkent eni. 
Ez nem teszi hatálytalanná azokat a műszaki elemek et, amelyek ténylegesen előír ják a járműnek az 
interpolációs járműcsaládból való kizárását.
4.6. Lépésenké nti eljárás külső feltöltésű hibr id elektromos járművek vizsgálati végeredmén yeinek kiszámításához
A kibocsáto tt gáz-halmazállapotú vegyületek e melléklet 4.1.1.1. szakasza szer inti és az üzemany ag- 
fogyasztás, illetve üzemanyag-hat ékonyság e melléklet 4.2.1.1. szakasza szer inti, töltésfenntar tó 
üzemállapotbeli végleges vizsgálati eredmény einek kiszámítására vonatk ozó lépésenk énti eljárás mellett e 
melléklet 4.6.1. és 4.6.2. szakasza meghatározza a töltéslemerítő üzemállapotbeli véglege s, valamint a 
töltésfenntar tó és töltéslemerítő üzemállapotbeli végleges súly ozott vizsgálati eredmény ek lépésenkénti 
kiszámítását.
4.6.1. Lépésenké nti eljárás külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek 1. típusú töltésle merítési vizsgálati 
végeredmény einek kiszámításához
Az eredmény eket az A8/8. táblázatban megadott sorrendben kell kiszámítani. Az „Eredmény” oszlopban 
szereplő valamenny i alkalmazandó eredményt fel kell jegyezni. Az „Eljárás” oszlop a számításhoz 
alkalmazandó szakaszokat ismer teti, vagy további számításokat tartalmaz.
Az A8/8. táblázatban az egye nletekben és az eredmény eknél az alábbi jelöléseket alkalmazzuk:
c a teljes alkalmazandó vizsgálati ciklus;
p minden alkalmazandó ciklusszakasz; Az EAER city kiszámítása céljából (adott esetben) p jelöli 
a városi menetciklust ;
i az alkalmazandó kritikus kibocsátási összetevő;
CS töltésfenntar tó;
CO 2 kibocsáto tt CO2-tömeg.
A8/8. táblázat
A töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó végleges értékek kiszámítása (FE csak az 1B. szintre vonatk ozik) 
Lépés 
számaForrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
1 B8. melléklet Tölté slemerítési 
vizsgálati 
eredmény ekAz e melléklet 3. függ eléke szer int mér t 
eredmény ek, e melléklet 4.3. szakasza 
szer int előzetes en kiszámítva.ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
Az e melléklet 3.2.4.6. szakasza szer inti 
újratölt ött elektromos energia.EAC, Wh;
A B7. melléklet 5. szakasza szer inti 
ciklusenergia.Ecycle, Ws;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/478 2021.11.26.  
Lépés 
számaForrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
A B7. melléklet 3.2.1. szakasza szer inti 
kibocsáto tt CO2-tömeg.MCO2,CD,j , g/km;
A kibocsáto tt gáz-halmazállapotú i 
vegyület tömeg e a B8. melléklet 4.1.3.1. 
szakasza szer int.Mi,CD,j, g/km;
Az e melléklet 4.4.1.1. szakasza szer int 
meghatározott teljesen elektromos 
hatósugár .AER, km;
E melléklet 2. függ eléke szer int szük séges 
lehet a kibocsátott CO 2-tömeg KCO2 
korrekciós együtthatój a.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .KCO2,
(g/km)/(Wh/km).
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén az eredmény (KCO2 kivét elével) 
rendelk ezésre áll a H járműre, az L járműre 
és – adott esetben – az M járműre.
Az 1A. szint 
esetében
B8. mellékletAz e melléklet 4.4.1.2.2. szakasza szer inti 
rendelk ezésre álló akkumulát or-energia.UBE city, Wh;
Ha az alkalmazandó WLTC városi 
vizsgálati ciklus végrehajtásr a került: az e 
melléklet 4.4.1.2.1. szakasza szer inti 
teljesen elektromos városi hatósugár .AER city, km;
A B7. melléklet 4. szakasza szer inti 
részecskes zám-kibocsátások (adott 
esetben).PN CD,j, részecsk e/ 
kilométer;
A B7. melléklet 4. szakasza szer inti 
részecsket ömeg-kibocsátások.PM CD,c, mg/km
2 Az 1. lépés 
eredmény eΔE REESS,j , Wh;
Ecycle, Ws.Az egye s ciklusok relatív 
elektromosenergia-változás ának 
kiszámítása e melléklet 3.2.4.5.2. szakasza 
szer int.
Az eredmény rendelk ezésre áll valamenny i 
vizsgálathoz és alkalmazandó WLTP 
vizsgálati ciklushoz.
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll az L 
járműre, a H járműre és adott esetben az M 
járműre.REEC i.
3 A 2. lépés 
eredmény eREEC i. Az átmeneti és az igazolási ciklus 
meghatározása e melléklet 3.2.4.4. 
szakasza szer int.nveh;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/479  
Lépés 
számaForrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
Amenny iben egy járműhöz egynél több 
töltéslemerít ési vizsgálat áll rendelk ezésre, 
akkor az átlagolás érdek ében valamenny i 
vizsgálat ugyanazt az nveh átmeneti 
ciklusszámot kapja.
A töltéslemerítés i ciklustar tomá ny 
meghatározása e melléklet 4.4.3. szakasza 
szer int.RCDC; km.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll az L 
járműre, a H járműre és adott esetben az M 
járműre.
4 A 3. lépés 
eredmény enveh Interp olációs módszer használata esetén 
az átmeneti ciklust meg kell állapítani a H 
járműre, az L járműre és adott esetben az M 
járműre.
Ellenőr izni kell, hogy teljesül-e az ezen 
előírás 6.3.2.2. szakaszának d) pontja 
szer inti interpol ációs kritérium.nveh,L;
nveh,H ;
adott esetben
nveh,M.
Az 1A. 
szint ese­
tébe n
5Az 1. lépés 
eredmény eMi,CD,j, g/km;
PM CD,c, mg/km;
PN CD,j, részecsk e/ 
kilométer .Az nveh ciklusok kibocsátásai kombinált 
értékeinek kiszámítása; interpoláci ós 
módszer alkalmazása esetén az nveh,L 
ciklusokat kell alkalmazni az nveh,H 
ciklusokra és az nveh,M ciklusokra (adott 
esetben).
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll az L 
járműre, a H járműre és adott esetben az M 
járműre.Mi,CD,c , g/km;
PM CD,c, mg/km;
PN CD,c, részecsk e/ 
kilométer .
Az 1A. 
szint ese­
tébe n
6Az 5. lépés 
eredmény eMi,CD,c , g/km;
PM CD,c, mg/km;
PN CD,c, részecsk e/ 
kilométer .A vizsgálatok kibocsátási értékeinek 
átlagolása az 1. típusú töltéslemerítési 
vizsgálaton belüli minden egyes 
alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra, és 
a határér tékekke l történő összevetés a B6. 
melléklet A6/2. táblázata szer int.Mi,CD,c,ave , g/km;
PM CD,c,ave , mg/km;
PN CD,c,ave , részecsk e/ 
kilométer .
Az 1A. 
szint ese­
tébe n
7Az 1. lépés 
eredmény eΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
UBE city, Wh.Amenny iben az AER city az alkalmazandó 
WLTP vizsgálati ciklusok megté telével 
végzett 1. típusú vizsgálatból szár mazik , 
az értéket e melléklet 4.4.1.2.2. szakasza 
szer int kell kiszámítani.
Egynél több vizsgálat esetében
minden vizsgálat ncity,pe értékének 
azonosnak kell lennie.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Az AER city átlagolása.
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll az L 
járműre, a H járműre és adott esetben az M 
járműre.AER city, km;
AER city,ave, km.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/480 2021.11.26.  
Lépés 
számaForrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
Az 1A. 
szint ese­
tébe n
8Az 1. lépés 
eredmény edj, km A használati tényező (UF) 
szakaszspecifi kus és ciklusspecif ikus 
kiszámítása.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll az L 
járműre, a H járműre és adott esetben az M 
járműre.UF phase,j ;
UF cycle,c.
A 3. lépés 
eredmény enveh
A 4. lépés 
eredmény enveh,L
Az 1A. 
szint ese­
tébe n
9Az 1. lépés 
eredmény eΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
EAC, Wh.Az elektromosenergia-f ogyasztás 
kiszámítása az újratölt ött elektromos 
energia alapján, e melléklet 4.3.1. szakasza 
szer int.
Interp oláció esetén az nveh,L ciklusokat kell 
figyelembe venni. Ezér t a kibocsáto tt CO 2- 
tömeg szükséges korrekciója 
követk eztében, az igazolási ciklus és annak 
szakaszai elektromosenergia-f ogyasztását 
nullára kell állítani.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll az L 
járműre, a H járműre és adott esetben az M 
járműre.EC AC,CD, Wh/km
A 3. lépés 
eredmény enveh
A 4. lépés 
eredmény enveh,L
A 8. lépés 
eredmény eUF phase,j
10 Az 1. lépés 
eredmény eMCO2,CD,j , g/km;
KCO2,  
(g/km)/(Wh/km);
ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
nveh;
nveh,L;
UF phase,j .A töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó 
kibocsáto tt CO2-tömeg kiszámítása e 
melléklet 4.1.2. szakasza szer int.
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén az nveh,L ciklusokat kell figyelem be 
venni. E melléklet 4.1.2. szakasza alapján 
az igazolási ciklust e melléklet 2. függ eléke 
szer int korrigálni kell.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll az L 
járműre, a H járműre és adott esetben az M 
járműre.MCO2,CD , g/km
A 3. lépés 
eredmény edj, km
A 4. lépés 
eredmény enveh
A 8. lépés 
eredmény enveh,L;
UF phase,j .
11 Az 1. lépés 
eredmény eMCO2,CD,j , g/km;
Mi,CD,j, g/km;
KCO2,  
(g/km)/(Wh/km).
nveh;
nveh,L;
UF phase,jA töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó 
üzemany ag-fogyasztás és üzemanyag- 
haték onyság kiszámítása e melléklet 4.2.2. 
szakasza szer int.
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén az nveh,L ciklusokat kell figyelem be 
venni. E melléklet 4.1.2. szakasza alapján 
az igazolási ciklus MCO2,CD,j értékét e 
melléklet 2. függelék e szer int korrigálni 
kell.Az 1A. szint 
esetében,
FC CD,j, l/100 km;
FC CD, l/100 km.
Az 1B. szint 
esetében,
FECD, km/l.
A 3. lépés 
eredmény envehHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/481  
Lépés 
számaForrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
Az 1A. szint esetében az FC CD,j 
szakaszspecifi kus üzemany ag-fogyasztást 
a kibocsáto tt CO 2-tömeg korrigált 
értékével kell kiszámítani a B7. melléklet 
6. szakasza szer int.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll az L 
járműre, a H járműre és adott esetben az M 
járműre.A 4. lépés 
eredmény enveh,L
A 8. lépés 
eredmény eUF phase,j
12 Az 1. lépés 
eredmény eΔE REESS,j , Wh;
dj, kmAdott esetben az első alkalmazandó WLTP 
vizsgálati ciklus elektromosenergia- 
fogyasztásának kiszámítása a melléklet 8. 
függ elékének 2.1. szakasza szer int.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll az L 
járműre, a H járműre és adott esetben az M 
járműre.EC DC,CD,firs t, Wh/km
13 A 9. lépés 
eredmény eEC AC,CD, Wh/km Az egye s járművek vizsgálatának 
átlagolása.
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll valamenny i 
L járműre, H járműre és adott esetben M 
járműre.Adott esetben:
EC DC,CD,firs t,ave,  
Wh/km
Az 1A. szint 
esetében,
EC AC,CD,ave , Wh/km;
MCO2,CD,a ve, g/km;
FC CD,ave , l/100 km;
Az 1B. szint 
esetében,
FECD,ave , km/l.A 10. lépés 
eredmény eMCO2,CD , g/km
A 11. lépés 
eredmény eFC CD, l/100 km;
FECD, km/l.
A 12. lépés 
eredmény eAdott esetben:
EC DC,CD,firs t, Wh/km.
14 A 13. lépés 
eredmény eEC AC,CD,ave , Wh/km;
MCO2,CD,a ve, g/km.
FECD,ave , km/l.Nyilatk ozat az egye s járművek 
töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó 
elektromosenergia-f ogyasztásáról, 
üzemany ag-haték onyságáról és a 
kibocsáto tt CO2 tömeg éről.
Az EC AC,weighted e melléklet 4.3.2. szakasza 
szer inti kiszámítása.Az 1A. szint 
esetében,
EC AC,CD,declared ,  
Wh/km;
EC AC,weighted ,  
Wh/km;
MCO2,CD,declared ,  
g/km.
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll valamenny i 
L járműre, H járműre és adott esetben M 
járműre.Az 1B. szint 
esetében,
FECD,declared , km/l.
15 A 13. lépés 
eredmény eEC AC,CD,ave , Wh/km;
Adott esetben:
EC DC,CD,firs t,ave,  
Wh/kmAdott esetben:
Az elektromosenergia-f ogyasztás 
korrekciója gyár tásmegfelelősé gi célból, e 
melléklet 8. függelék ének 2.1. szakasza 
szer int.
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll valamenny i 
L járműre, H járműre és adott esetben M 
járműre.EC DC,CD,COP , Wh/km
A 14. lépés 
eredmény eEC AC,CD,declared ,  
Wh/kmHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/482 2021.11.26.  
Lépés 
számaForrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
16
Interp o-
lációs 
járműcsa -
lád 
eredmé -
nye.
Ha nem 
alkalmaz -
zák az 
interpolá -
ciós 
mód -
szer t, 
akkor 
a 17. 
lépést 
nem kell 
végrehaj -
tani, és 
ennek a 
lépésnek 
az 
eredmé -
nye a 
végleges 
ered -
mény .A 15. lépés 
eredmény eAdott esetben: EC DC, 
CD,COP , Wh/kmAz interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int 
közbenső kerekítést kell alkalmazni:
Az MCO2 ,CD értékét a második tizedesjegyre 
kell kerekíten i.Adott esetben: EC DC, 
CD,COP ,final, Wh/km;
Az 1A. szint 
esetében, EC AC,CD, 
final, Wh/km;
MCO2,CD,final , g/km;
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km;
FC CD,final , l/100 km;A 14. lépés 
eredmény eEC AC,CD,declared ,  
Wh/km;
EC AC,weighted, Wh/km;
FECD,declared , km/l;
MCO2,CD,declared , g/km.
A 13. lépés 
eredmény eFC CD,ave , l/100 km Az EC AC,CD,final -t és az EC AC,weighted,final -t az 
első tizedesjegyre kell kerekít eni.
Adott esetben:
Az EC DC,CD,COP -t az első tizedesjegyre kell 
kerekíteni.
Az FC CD-t és az FECD-t a harmadik 
tizedesjegyre kell kerekíten i.
Az eredmény a H járművek és az L jármű, 
valamint adott esetben az M jármű 
esetében is elérhető.
Ha az interpoláci ós módszer t nem 
alkalmazzák, akkor az ezen előírás 6.1.8. 
szakasza szer int végső kerekítést kell 
alkalmazni.
Az EC AC,CD-t, az EC AC,weighted -et és az MCO2, 
CD-t a legk özelebbi egész számra kell 
kerekíteni.
Adott esetben:
Az EC DC,CD,COP -t a legk özelebbi egész 
számra kell kerekít eni.
Az FC CD-t és az FECD-t az első tizedesjegyre 
kell kerekíten i.Az 1B. szint 
esetében,
FECD,final , km/l
17
Az egyes 
járművek 
eredmé -
nyei.
A 
vizsgálat 
végered -
mény e.A 16. lépés 
eredmény eAdott esetben: EC DC, 
CD,COP ,final, Wh/km;
EC AC,CD,final , Wh/km;
MCO2,CD,final , g/km;
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km;
FC CD,final , l/100 km; 
FECD,final , km/lAz egye s értékek interpolációja a H és L 
jármű, illetve adott esetben az M jármű 
adatai alapján.
Az egye s járművek értékeinek végső 
kerekítését ezen előírás 6.1.8. szakasza 
szer int kell elvég ezni.
Az EC AC,CD-t, az EC AC,weighted -et és az MCO2, 
CD-t a legk özelebbi egész számra kell 
kerekíteni.
Adott esetben:
Az EC DC,CD,COP -t a legk özelebbi egész 
számra kell kerekít eni.
Az FC CD-t az első tizedesjegyre kell 
kerekíteni.
Minden egyes járműhöz rendelk ezésre áll 
az eredmény .Adott esetben: EC DC, 
CD,COP ,ind, Wh/km;
Az 1A. szint 
esetében,
EC AC,CD,ind , Wh/km;
MCO2,CD,ind , g/km;
EC AC,weighted,ind ,  
Wh/km;
FC CD,ind , l/100 km;
Az 1B. szint 
esetében,
FECD,ind , km/lHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/483  
4.6.2. Lépésenké nti eljárás a külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek 1. típusú töltésfenntar tó és töltéslemerít ési 
vizsgálat szer inti súly ozott végeredmény ének kiszámításához
Az eredmény eket az A8/9. táblázatban megadott sorrendben kell kiszámítani. Az „Eredmény” oszlopban 
szereplő valamenny i alkalmazandó eredményt fel kell jegyezni. Az „Eljárás” oszlop a számításhoz 
alkalmazandó szakaszokat ismer teti, vagy további számításokat tartalmaz.
Ezen táblázatban az egye nletekben és az eredmén yeknél az alábbi jelöléseket alkalmazzuk:
c a vizsgált időszak a teljes alkalmazandó vizsgálati ciklus;
p minden alkalmazandó ciklusszakasz; Az EAER city kiszámítása céljából (adott esetben) p jelöli 
a városi menetciklust ;
i vonatk ozó kritikus kibocsátási összet evő (a CO2 kivételével);
j a vizsgált időszak sorszáma;
CS töltésfenntar tó;
CD töltéslemerítő;
CO 2 kibocsáto tt CO2-tömeg;
REESS újratölthet ő elektromosenergia-tároló rendszer .
A8/9. táblázat
A töltéslemerítő és töltésf enntar tó üzemállapothoz tartozó végleges súly ozott értékek kiszámítása (FE csak az 1B. 
szintre vonatk ozik) 
Lépés 
számaForrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
1 Az 1. lépés 
eredmény e, A8/8. 
táblázatMi,CD,j, g/km;
PN CD,j, részecsk e/ 
kilométer;
PM CD,c, mg/km;
MCO2,CD,j , g/km;
ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
AER, km;
EAC, Wh;Tölté slemerítési (CD) és töltésfenntar tási 
(CS) vizsgálat utóf eldolgozásából 
szár mazó adat.MCO2,CD,j , g/km;
AER, km;
EAC, Wh;
MCO2,CS,declared ,  
g/km;
MCO2,CD,declared ,  
g/km;
MCO2,CD,a ve, g/km;
Az 1A. szint 
esetében
Mi,CD,j, g/km;
PN CD,j, részecsk e/ 
kilométer;
PM CD,c, mg/km;
ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
AER city,ave, km;
nveh;
RCDC, km;
nveh,L;
nveh,H ;
UF phase,j ;
UF cycle,c;
Mi,CS,c,6 , g/km;
MCO2,CS ,pA 7. lépés 
eredmény e, A8/8. 
táblázatAER city,ave, km;
A 3. lépés 
eredmény e, A8/8. 
táblázatnveh;
RCDC, km;
A 4. lépés 
eredmény e, A8/8. 
táblázatnveh,L;
nveh,H ;
A 8. lépés 
eredmény e, A8/8. 
táblázatUF phase,j ;
UF cycle,c;
A 6. lépés 
eredmény e, A8/5. 
táblázatMi,CS,c,6 , g/km;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/484 2021.11.26.  
Lépés 
számaForrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
A 7. lépés 
eredmény e, A8/5. 
táblázatMCO2,CS,declared , g/km;
MCO2,CS ,pTölté slemerítési vizsgálat esetén minden 
egyes töltéslemerít ési vizsgálathoz 
rendelk ezésre áll az eredmény . 
Tölté sfenntar tási vizsgálat esetén az 
eredmény csak egyszer áll rendelk ezésre a 
töltésfenntar tási vizsgálat átlagolt értékei 
miatt.
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén az eredmény (KCO2 kivét elével) 
rendelk ezésre áll a H járműre, az L járműre 
és – adott esetben – az M járműre.
E melléklet 2. függ eléke szer int szük séges 
lehet a kibocsátott CO 2-tömeg KCO2 
korrekciós együtthatój ának alkalmazása.KCO2,
(g/km)/(Wh/km).
A 14. lépés 
eredmény e, A8/8. 
táblázatMCO2,CD,declared , g/km;
A 13. lépés 
eredmény e, A8/8. 
táblázatMCO2,CD,a ve, g/km;
KCO2,
(g/km)/(Wh/km).
Az 1A. 
szint ese­
tébe n
2Az 1. lépés 
eredmény eMi,CD,j, g/km;
PN CD,j, részecsk e/ 
kilométer;
PM CD,c, mg/km;
nveh;
nveh,L;
UF phase,j ;
UF cycle,c;
Mi,CS,c,6 , g/kmA súly ozott kibocsátási vegyületek (kivéve 
az MCO2,weight ed) kiszámítása e melléklet 
4.1.3.1–4.1.3.3. szakasza szer int.
Megjegyzés:
Az Mi,CS,c,6 magában foglalja a PN CS,c-t és a 
PM CS,c-t.
Minden egyes töltéslemerítő vizsgálathoz 
rendelk ezésre áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll valamenny i 
L járműre, H járműre és adott esetben M 
járműre.Mi,weighted , g/km;
PN weighted , 
részecske/ 
kilométer;
PM weighted , mg/km
3 Az 1. lépés 
eredmény eMCO2,CD,j , g/km;
ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
nveh;
RCDC, km
MCO2,CS,declared , g/km;
MCO2,CS ,pAz egye nértékű teljesen elektromos 
hatósugár e melléklet 4.4.4.1. és 4.4.4.2.. 
szakasza, és a töltéslemerítő 
üzemállapothoz tartozó ténylege s 
hatósugár e melléklet 4.4.5. szakasza 
szer inti kiszámítása.
Minden egyes töltéslemerítő vizsgálathoz 
rendelk ezésre áll az eredmény .
Az RCDA-t ezen előírás 6.1.8. szakasza 
szer int a legk özelebbi egész számra kell 
kerekíteni.
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll valamenny i 
L járműre, H járműre és adott esetben M 
járműre.EAER, km;
EAER p, km;
RCDA, km.
4 Az 1. lépés 
eredmény eAER, km; Minden egyes töltéslemerítő vizsgálathoz 
rendelk ezésre áll az eredmény .AER -interpoláci ó 
rendelk ezésre 
állása.
A 3. lépés 
eredmény eRCDA, km. Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén ellenőr izni kell, hogy a H jármű, az L 
jármű és – adott esetben – az M jármű 
között e melléklet 4.5.7.1. szakasza szer int 
az AER -interpoláci ó rendelk ezésre áll-e.
Interp olációs módszer használata esetén 
valamenny i vizsgálatnak teljesíten ie kell az 
előírást.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/485  
Lépés 
számaForrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
5
Interp o-
lációs 
járműcsa -
lád 
eredmé -
nye.
Ha nem 
alkalmaz -
zák az 
interpolá -
ciós 
mód -
szer t, 
akkor a 9. 
lépést 
nem kell 
végrehaj -
tani, és 
ennek a 
lépésnek 
az 
eredmé -
nye a 
végleges 
ered -
mény .Az 1. lépés 
eredmény eAER, km. Az AER és az AER -nyilatk ozat átlagolása.
A gyár tó által közölt AER értéket ezen 
előírás 6.1.8. szakasza értelméb en a B6. 
melléklet A6/1. táblázatában előír tak 
szer inti számú tizedesjegyre kell 
kerekíteni.
Ha az interpoláci ós módszer t 
alkalmazzák, és teljesül az AER - 
interpoláci ó rendelkezésre állására 
vonatk ozó feltét el, akkor ezen előírás 
6.1.8. szakasza szer int az AER -t (teljesen 
elektromos hatósugár) az első 
tizedesjegyre kell kerekíten i.
Az eredmény valamenny i H és L jármű, 
valamint adott esetben az M jármű 
esetében is elérhető.
Ha az interpoláci ós módszer t 
alkalmazzák, de a feltét el nem teljesül, 
akkor a H jármű AER értékét kell 
alkalmazni a teljes interpoláci ós 
járműcsaládra, és ezen előírás 6.1.8. 
szakasza szer int a legk özelebbi egész 
számra kell kerekít eni.
Ha az interpoláci ós módszer t nem 
alkalmazzák, akkor ezen előírás 6.1.8. 
szakasza szer int az AER (teljesen 
elektromos hatósugár) értékét a 
legk özelebbi egész számra kell kerekíteni.AER ave, km;
Az 1A. szint 
esetében
AER dec, km.
Az 1A. 
szint ese­
tében,
6Az 1. lépés 
eredmény eMi,CD,j, g/km;
MCO2,CD,j , g/km;
nveh;
nveh,L;
UF phase,j ;
Mi,CS,c,6 , g/km;
MCO2,CS,declared , g/km;
MCO2,CD,declared , g/km;
MCO2,CD,a ve, g/kmA súly ozott kibocsátott CO2-tömeg és 
üzemany ag-fogyasztás kiszámítása e 
melléklet 4.1.3.1. és 4.2.3. szakasza 
szer int.
Minden egyes töltéslemerítő vizsgálathoz 
rendelk ezésre áll az eredmény .
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén az nveh,L ciklusokat kell figyelem be 
venni. E melléklet 4.1.2. szakasza alapján 
az igazolási ciklus MCO2,CD,j értékét e 
melléklet 2. függelék e szer int korrigálni 
kell.
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén az eredmény rendelk ezésre áll 
valamenny i H járműre, L járműre és – adott 
esetben – M járműre.MCO2,weight ed, g/km;
FC weighted , l/100 km
7 Az 1. lépés 
eredmény eEAC, Wh Az elektromosenergia-f ogyasztás 
kiszámítása az EAER alapján, e melléklet 
4.3.3.1. és 4.3.3.2. szakasza szer int.
Minden egyes töltéslemerítő vizsgálathoz 
rendelk ezésre áll az eredmény .
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén az eredmény rendelk ezésre áll 
valamenny i H járműre, L járműre és – adott 
esetben – M járműre.EC, Wh/km;
EC p, Wh/km
A 3. lépés 
eredmény eEAER, km;
EAER p, kmHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/486 2021.11.26.  
Lépés 
számaForrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
8
Interp o-
lációs 
járműcsa -
lád 
eredmé -
nye.
Ha nem 
alkalmaz -
zák az 
interpolá -
ciós 
mód -
szer t, 
akkor a 9. 
lépést 
nem kell 
végrehaj -
tani, és 
ennek a 
lépésnek 
az 
eredmé -
nye a 
végleges 
ered -
mény .Az 1. lépés 
eredmény eAER city, ave, km; Az 1B. szint esetében
Az EC átlagolása és EC meghatározása.
ECp,final ¼ECp,ave×ECdec
ECave
Az 1A. szint és 1B. szint esetében
Átlagolás és közbenső kerekítés ezen 
előírás 6.1.8. szakasza szer int.
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int 
közbenső kerekítést kell alkalmazni.
AER city,final ¼AER city,ave ×AER dec
AER ave
Az AER city,ave-t, az EAER -t és az EAER p-t az 
első tizedesjegyre kell kerekít eni.
Az MCO2 ,weighted -et a második tizedesjegyre 
kell kerekíten i.
Az FC weighted -et a harmadik tizedesjegyre 
kell kerekíten i.
Az EC-t és az EC p-t az első tizedesjegyre 
kell kerekíten i.
Az eredmény valamenny i H, L jármű, 
valamint adott esetben az M jármű 
esetében is elérhető.
Ha az interpoláci ós módszer t nem 
alkalmazzák, akkor a vizsgálati 
eredmény ek ezen előírás 6.1.8. szakasza 
szer inti végső kerekítését kell alkalmazni.
Az AER city,ave-t, az EAER -t és az EAER p-t a 
legk özelebbi egész számra kell kerekíteni.
Az MCO2,weight ed-et a legk özelebbi egész 
számra kell kerekít eni.
Az FC weighted -et az első tizedesjegyre kell 
kerekíteni.
Az EC-t és az EC p-t a legk özelebbi egész 
számra kell kerekít eni.Az 1B. szint 
esetében
EC dec, Wh/km;
EC p,final , Wh/km;
EAER final, km;
Az 1A. szint 
esetében
AER city,final, km;
MCO2,weight ed,final ,  
g/km;
FC weighted,final ,  
l/100 km;
EC final, Wh/km;
EC p,final , Wh/km;
EAER final, km;
EAER p,final , km.A 6. lépés 
eredmény eMCO2,weight ed, g/km;
FC weighted , l/100 km
A 7. lépés 
eredmény eEC, Wh/km;
EC p, Wh/km
A 3. lépés 
eredmény eEAER, km;
EAER p, km
Az 5. lépés 
eredmény eAER dec, km;
AER ave, km.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/487  
Lépés 
számaForrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
9
Az egyes 
járművek 
eredmé -
nyei.
A 
vizsgálat 
végered -
mény e.Az 5. lépés 
eredmény eAER dec, km; Alacsony , közepes és magas szén-dio xid- 
kibocsátású járművektől szár mazó 
bemeneti adatok egyes értékeinek 
interpoláci ója e melléklet 4.5. szakasza 
szer int, és végső kerekítés az ezen előírás 
6.1.8. szakasza szer int.
Az AER ind-et, az AER city,ind-et, az 
EAER ind-et és az EAER p,ind-et a legk özelebbi 
egész számra kell kerekíten i.
Az MCO2,weight ed,ind -et a legk özelebbi egész 
számra kell kerekít eni.
Az EC weighted, ind-et az első tizedesjegyre kell 
kerekíteni.
Az FC weighted,ind -et az első tizedesjegyre kell 
kerekíteni.
Az EC ind-et és az EC p,ind-et a legk özelebbi 
egész számra kell kerekíten i.
Minden egyes járműhöz rendelk ezésre áll 
az eredmény .EC ind, Wh/km;
EC p,ind, Wh/km;
EAER ind, km;
Az 1A. szint 
esetében,
AER ind, km;
AER city,ind, km;
MCO2,weight ed,ind ,  
g/km;
FC weighted,ind ,  
l/100 km;
EAER p,ind, km.A 8. lépés 
eredmény eAER city,final, km;
MCO2,weight ed,final ,  
g/km;
FC weighted,final ,  
l/100 km;
EC final, Wh/km;
EC p,final , Wh/km;
EAER final, km;
EAER p,final , km;
A 4. lépés 
eredmény eAER -interpoláci ó 
rendelk ezésre állása.
Az 1. lépés 
eredmény eRCDC
Az RCDC-t ezen előírás 6.1.8. szakasza 
szer int a legk özelebbi egész számra kell 
kerekíteni.RCDC,fina l
4.6.3. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
Lépésenké nti eljárás külső feltölt ésű üzemanyagcellás hibr id járművek vizsgálati végeredm ényeinek 
kiszámításához
Ez a szakasz lépésről lépésre ismer teti a töltéslemerítés i, illetve a töltésfenntar tási és töltéslem erítési súly ozott 
vizsgálati végeredmén yek kiszámítását.
4.6.3.1. Lépésenké nti eljárás külső feltöltésű üzemany agcellás hibr id járművek 1. típusú töltéslemerítési vizsgálati 
végeredmény einek kiszámításához
Az eredmény eket az A8/9a. táblázatban megadott sorrendben kell kiszámítani. Az „Eredmény” oszlopban 
szereplő valamenny i alkalmazandó eredményt fel kell jegyezni. Az „Eljárás” oszlop a számításhoz 
alkalmazandó szakaszokat ismer teti, vagy további számításokat tartalmaz.
Az A8/8. táblázatban az egye nletekben és az eredmény eknél az alábbi jelöléseket alkalmazzuk:
c a teljes alkalmazandó vizsgálati ciklus;
p minden alkalmazandó ciklusszakasz; Az EAER city kiszámítása céljából (adott esetben) p jelöli 
a városi menetciklust ;
CS töltésfenntar tó.
A8/9a. táblázat
A végső töltéslemerítési értékek kiszámítása külső feltöltésű üzemanyagcellás hibr id járműv ek esetében 
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
1 B8. melléklet Tölté slemerítési 
vizsgálati 
eredmény ekAz e melléklet 3. függ eléke szer int mér t 
eredmény ek, e melléklet 4.3. szakasza 
szer int előzetes en kiszámítva.ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
Az e melléklet 4.4.1.2.2. szakasza szer inti 
rendelk ezésre álló akkumulát or-energia.UBE city, Wh;
Az e melléklet 3.2.4.6. szakasza szer inti 
újratölt ött elektromos energia.EAC, Wh;
A B7. melléklet 5. szakasza szer inti 
ciklusenergia.Ecycle, Ws;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/488 2021.11.26.  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
A B7. melléklet 3.2.1. szakasza szer inti 
kibocsáto tt CO2-tömeg.FC CD,j, kg/100 km;
Az e melléklet 4.4.1.1. szakasza szer int 
meghatározott teljesen elektromos 
hatósugár .AER, km;
Ha az alkalmazandó WLTC városi 
vizsgálati ciklus végrehajtásr a került: az e 
melléklet 4.4.1.2.1. szakasza szer inti 
teljesen elektromos városi hatósugár .AER city, km.
E melléklet 2. függ eléke szer int szük séges 
lehet a H2 üzemany ag-fogyasztás Kfuel,FCHV 
korrekciós együtthatój a.Kfuel,FCHV ,
(kg/100 km)/(Wh/ 
100 km).
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén az eredmény (a Kfuel,FCHV kivét elével) 
rendelk ezésre áll a H járműre, az L járműre 
és – adott esetben – az M járműre is.
2 Az 1. lépés 
eredmény eΔE REESS,j , Wh;
Ecycle, Ws.Az egye s ciklusok relatív 
elektromosenergia-változás ának 
kiszámítása e melléklet 3.2.4.5.2. szakasza 
szer int.
Az eredmény rendelk ezésre áll valamenny i 
vizsgálathoz és alkalmazandó WLTP 
vizsgálati ciklushoz.
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll az L 
járműre, a H járműre és adott esetben az M 
járműre.REEC i.
3 A 2. lépés 
eredmény eREEC i. Az átmeneti és az igazolási ciklus 
meghatározása e melléklet 3.2.4.4. 
szakasza szer int.
Amenny iben egy járműhöz egynél több 
töltéslemerít ési vizsgálat áll rendelk ezésre, 
akkor az átlagolás érdek ében valamenny i 
vizsgálat ugyanazt az nveh átmeneti 
ciklusszámot kapja.nveh;
A töltéslemerítés i ciklustar tomá ny 
meghatározása e melléklet 4.4.3. szakasza 
szer int.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll az L 
járműre, a H járműre és adott esetben az M 
járműre.RCDC; km.
4 A 3. lépés 
eredmény enveh Interp olációs módszer használata esetén 
az átmeneti ciklust meg kell állapítani a H 
járműre, az L járműre és adott esetben az M 
járműre.
Ellenőr izni kell, hogy teljesül-e az ezen 
előírás 6.3.2.2. szakasza szer inti 
interpoláci ós feltétel.nveh,L;
nveh,H ;
adott esetben
nveh,M.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/489  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
5 Az 1. lépés 
eredmény eΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
UBE city, Wh.Amenny iben az AER city az alkalmazandó 
WLTP vizsgálati ciklusok megté telével 
végzett 1. típusú vizsgálatból szár mazik , 
az értéket e melléklet 4.4.1.2.2. szakasza 
szer int kell kiszámítani.
Egynél több vizsgálat esetében
minden vizsgálat ncity,pe értékének 
azonosnak kell lennie.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Az AER city átlagolása.
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll az L 
járműre, a H járműre és adott esetben az M 
járműre.AER city, km;
AER city,ave, km.
6 Az 1. lépés 
eredmény edj, km; A használati tényező (UF) 
szakaszspecifi kus és ciklusspecif ikus 
kiszámítása.UF phase,j ;
UF cycle,c.
A 3. lépés 
eredmény enveh Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
A 4. lépés 
eredmény enveh,L Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll az L 
járműre, a H járműre és adott esetben az M 
járműre.
7 Az 1. lépés 
eredmény eΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
EAC, Wh;Az elektromosenergia-f ogyasztás 
kiszámítása az újratölt ött energia alapján, e 
melléklet 4.3.1. és 4.3.2. szakasza szer int.
Interp oláció esetén az nveh,L ciklusokat kell 
figyelembe venni. Ezér t a kibocsáto tt CO 2- 
tömeg szükséges korrekciója 
követk eztében, az igazolási ciklus és annak 
szakaszai elektromosenergia-f ogyasztását 
nullára kell állítani.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll az L 
járműre, a H járműre és adott esetben az M 
járműre.EC AC,weighted ,  
Wh/km;
EC AC,CD, Wh/km;
A 3. lépés 
eredmény enveh;
A 4. lépés 
eredmény enveh,L;
A 6. lépés 
eredmény eUF phase,j
8 Az 1. lépés 
eredmény eFC CD,j, l/100 km
Kfuel,FCHV , (kg/ 
100 km)/(Wh/ 
100 km);A töltéslemerítő üzemmódhoz tartozó 
üzemany ag-fogyasztás kiszámítása e 
melléklet 4.2.2. szakasza szer int.
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén az nveh,L ciklusokat kell figyelem be 
venni. E melléklet 4.1.2. szakasza alapján 
az igazolási ciklust e melléklet 2. függ eléke 
szer int korrigálni kell.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll az L 
járműre, a H járműre és adott esetben az M 
járműre.FC CD, kg/100 km
A 3. lépés 
eredmény eΔE REESS,j , Wh;
A 4. lépés 
eredmény edj, km;
A 6. lépés 
eredmény enveh;
nveh,L;
UF phase,j .HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/490 2021.11.26.  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
[fenntar tva]
10 A 7. lépés 
eredmény e
A 8. lépés 
eredmény eEC AC,weighted , Wh/km;
EC AC,CD, Wh/km;
FC CD, kg/100 km.Az egye s járművek vizsgálatának 
átlagolása.
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll valamenny i 
L járműre, H járműre és adott esetben M 
járműre.EC AC,weighted,ave ,  
Wh/km;
EC AC,CD,ave , Wh/km;
FC CD,ave , kg/100 km.
11 A 10. lépés 
eredmény eEC AC,CD,ave , Wh/km;
FC CD,ave , kg/100 kmNyilatk ozat az egye s járművek 
töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó 
elektromosenergia-f ogyasztásáról és 
üzemany ag-fogyasztásáról.
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll valamenny i 
L járműre, H járműre és adott esetben M 
járműre.EC AC,CD,declared ,  
Wh/km;
FC CD,declared ,  
kg/100 km
[Fenntar tva]
13
Interpolációs 
járműcsalád 
eredmény e.
Ha nem 
alkalmazzák 
az interpolá ­
ciós mód ­
szer t, akkor 
a 17. lépést 
nem kell vég­
reha jtani, és 
ennek a 
lépésnek az 
eredmény e a 
végleges 
eredmény .A 11. lépés 
eredmény eEC AC,CD,declared ,  
Wh/km;Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int 
közbenső kerekítést kell alkalmazni.
Az MCO2 ,CD értékét a második tizedesjegyre 
kell kerekíten i.
Az EC AC,CD-t és az EC AC,weighted -et az első 
tizedesjegyre kell kerekíten i.
Az eredmény a H járművek és az L jármű, 
valamint adott esetben az M jármű 
esetében is elérhető.
Ha az interpoláci ós módszer t nem 
alkalmazzák, akkor ezen előírás 6.1.8. 
szakasza szer int végső kerekítést kell 
alkalmazni.
Az EC AC,CD-t, az EC AC,weighted -et és az MCO2, 
CD-t a legk özelebbi egész számra kell 
kerekíteni.EC AC,CD,final ,  
Wh/km;
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km;
FC CD,final , l/100 kmA 10. lépés 
eredmény eEC AC,weighted,ave ,  
Wh/km;
FC CD,ave , kg/100 km
14
Az egyes 
járművek 
eredmén yei.
A vizsgálat 
végeredm é­
nye.A 13. lépés 
eredmény eEC AC,CD,final , Wh/km;
EC AC,weighted,final ,  
Wh/km;
FC CD,final , kg/100 kmAz egye s értékek interpolációja a H és L 
jármű, illetve adott esetben az M jármű 
adatai alapján.
Az egye s járművek értékeinek végső 
kerekítését ezen előírás 6.1.8. szakasza 
szer int kell elvég ezni.
Az EC AC,CD-t, az EC AC,weighted -et a 
legk özelebbi egész számra kell kerekíteni.
Minden egyes járműhöz rendelk ezésre áll 
az eredmény .EC AC,CD,ind , Wh/km;
EC AC,weighted,ind ,  
Wh/km;
FC CD,ind , kg/100 kmHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/491  
4.6.3.2. Lépésenké nti eljárás a külső feltöltésű üzemanya gcellás hibr id járművek 1. típusú töltésfenntar tási és 
töltéslem erítési vizsgálat szer inti súly ozott vége redmény einek kiszámításához
Az eredmény eket az A8/9a. táblázatban megadott sorrendben kell kiszámítani. Az „Eredmény” oszlopban 
szereplő valamenny i alkalmazandó eredményt fel kell jegyezni. Az „Eljárás” oszlop a számításhoz 
alkalmazandó szakaszokat ismer teti, vagy további számításokat tartalmaz.
Ezen táblázatban az egye nletekben és az eredmén yeknél az alábbi jelöléseket alkalmazzuk:
c a vizsgált időszak a teljes alkalmazandó vizsgálati ciklus;
p minden alkalmazandó ciklusszakasz; az EAER city kiszámítása céljából (adott esetben) p jelöli a 
városi menetciklust ;
j a vizsgált időszak sorszáma;
CS töltésfenntar tás;
CD töltéslemerít és;
REESS újratölthet ő elektromosenergia-tároló rendszer .
A8/9b. táblázat
A töltéslemerítő és töltésf ennt artó üzemállapothoz tartozó végső súly ozott értékek kiszámítása külső 
feltöltésű üzemanyagcellás hibr id járműv ek esetében 
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
1 Az 1. lépés 
eredmény e,  
A8/9a. 
táblázatFC CD,j, kg/100 km
ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
AER, km;
EAC, Wh;Tölté slemerítési (CD) és töltésfenntar tási 
(CS), utóf eldolgozott bemeneti adatok.
Tölté slemerítési vizsgálat esetén minden 
egyes töltéslemerít ési vizsgálathoz 
rendelk ezésre áll az eredmény . 
Tölté sfenntar tási vizsgálat esetén az 
eredmény csak egyszer áll rendelk ezésre a 
töltésfenntar tási vizsgálat átlagolt értékei 
miatt.
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén az eredmény (a Kfuel,FCHV kivét elével) 
rendelk ezésre áll a H járműre, az L járműre 
és – adott esetben – az M járműre is.FC CD,j, kg/100 km;
ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
AER, km;
EAC, Wh;
AER city,ave, km;
nveh;
RCDC, km;
nveh,L;
nveh,H ;
UF phase,j ;
UF cycle,c;
FC CS,declared ,  
kg/100 km;
FC CS,p, kg/100 km;
FC CD,declared ,  
kg/100 km;
FC CD,ave , kg/100 km;Az 5. lépés 
eredmény e,  
A8/9a. 
táblázatAER city,ave, km;
A 3. lépés 
eredmény e,  
A8/9a. 
táblázatnveh;
RCDC, km;
A 4. lépés 
eredmény e,  
A8/9a. 
táblázatnveh,L;
nveh,H ;
A 6. lépés 
eredmény e,  
A8/9a. 
táblázatUF phase,j ;
UF cycle,c;
Az 5. lépés 
eredmény e,  
A8/7. táblázatFC CS,declared ,  
kg/100 km;
FC CS,p, kg/100 km;
A 11. lépés 
eredmény e,  
A8/9a. 
táblázatFC CD,declared ,  
kg/100 km;
A 10. lépés 
eredmény e,  
A8/9a. 
táblázatFC CD,ave , kg/100 km;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/492 2021.11.26.  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
Kfuel,FCHV ,
(kg/100 km)/(Wh/ 
100 km).E melléklet 2. függ eléke szer int szük séges 
lehet a Kfuel,FCHV H2-korrekciós együttható.Kfuel,FCHV ,
(kg/100 km)/(Wh/ 
100 km).
2 Az 1. lépés 
eredmény e,FC CD,j, kg/100 km;
ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
nveh;
RCDC, kmAz egye nértékű teljesen elektromos 
hatósugár e melléklet 4.4.4.1. és 4.4.4.2.. 
szakasza, és a töltéslemerítő 
üzemállapothoz tartozó ténylege s 
hatósugár e melléklet 4.4.5. szakasza 
szer inti kiszámítása.
Minden egyes töltéslemerítő vizsgálathoz 
rendelk ezésre áll az eredmény .
Az RCDA-t ezen előírás 6.1.8. szakasza 
szer int a legk özelebbi egész számra kell 
kerekíteni.
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelkezésre áll valamenny i 
L járműre, H járműre és adott esetben M 
járműre.EAER, km;
EAER p, km;
RCDA, km.
3 Az 1. lépés 
eredmény eAER, km Minden egyes töltéslemerítő vizsgálathoz 
rendelk ezésre áll az eredmény .
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén ellenőr izni kell, hogy a H jármű, az L 
jármű és – adott esetben – az M jármű 
között e melléklet 4.5.7.1. szakasza szer int 
az AER -interpoláci ó rendelk ezésre áll-e.
Interp olációs módszer használata esetén 
valamenny i vizsgálatnak teljesíten ie kell az 
előírást.AER -interpoláci ó 
rendelk ezésre 
állása.
A 2. lépés 
eredmény eRCDA, km
4
Interpolációs 
járműcsalád 
eredmény e.
Ha nem 
alkalmazzák 
az interpolá ­
ciós mód ­
szer t, akkor 
a 9. lépést 
nem kell vég­
reha jtani, és 
ennek a 
lépésnek az 
eredmény e a 
végleges 
eredmény .Az 1. lépés 
eredmény eAER, km Az AER és az AER -nyilatk ozat átlagolása.
A gyár tó által közölt AER értéket ezen 
előírás 6.1.8. szakasza értelméb en a B6. 
melléklet A6/1. táblázatában előír tak 
szer inti számú tizedesjegyre kell 
kerekíteni.
Ha az interpoláci ós módszer t 
alkalmazzák, és teljesül az AER - 
interpoláci ó rendelkezésre állására 
vonatk ozó feltét el, akkor ezen előírás 
6.1.8. szakasza szer int az AER -t (teljesen 
elektromos hatósugár) az első 
tizedesjegyre kell kerekíten i.
Az eredmény valamenny i H és L jármű, 
valamint adott esetben az M jármű 
esetében is elérhető.
Ha az interpoláci ós módszer t 
alkalmazzák, de a feltét el nem teljesül, 
akkor a H jármű AER értékét kell 
alkalmazni a teljes interpoláci ós 
járműcsaládra, és ezen előírás 6.1.8. 
szakasza szer int a legk özelebbi egész 
számra kell kerekít eni.
Ha az interpoláci ós módszer t nem 
alkalmazzák, akkor ezen előírás 6.1.8. 
szakasza szer int az AER (teljesen 
elektromos hatósugár) értékét a 
legk özelebbi egész számra kell kerekíteni.AER ave, km;
AER dec, km.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/493  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
5 Az 1. lépés 
eredmény eFC CD,j, kg/100 km
nveh;
nveh,L;
UF phase,j ;
FC CS,declared ,  
kg/100 km;
FC CD,declared ,  
kg/100 km;
FC CD,ave , kg/100 kmA súly ozott kibocsátott CO2-tömeg és 
üzemany ag-fogyasztás kiszámítása e 
melléklet 4.1.3.1. és 4.2.3. szakasza 
szer int.
Minden egyes töltéslemerítő vizsgálathoz 
rendelk ezésre áll az eredmény .
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén az nveh,L ciklusokat kell figyelem be 
venni. E melléklet 4.1.2. szakasza alapján 
az igazolási ciklus MCO2,CD,j értékét e 
melléklet 2. függelék e szer int korrigálni 
kell.
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén az eredmény rendelk ezésre áll 
valamenny i H járműre, L járműre és – adott 
esetben – M járműre.FC weighted ,  
kg/100 km
6 Az 1. lépés 
eredmény eEAC, Wh; Az elektromosenergia-f ogyasztás 
kiszámítása az EAER alapján, e melléklet 
4.3.3.1. és 4.3.3.2. szakasza szer int.
Minden egyes töltéslemerítő vizsgálathoz 
rendelk ezésre áll az eredmény .
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén az eredmény rendelk ezésre áll 
valamenny i H járműre, L járműre és – adott 
esetben – M járműre.EC, Wh/km;
EC p, Wh/km
A 2. lépés 
eredmény eEAER, km;
EAER p, km
7
Interpolációs 
járműcsalád 
eredmény e.
Ha nem 
alkalmazzák 
az interpolá ­
ciós mód ­
szer t, akkor 
a 9. lépést 
nem kell vég­
reha jtani, és 
ennek a 
lépésnek az 
eredmény e a 
„Végered ­
mény ”.Az 1. lépés 
eredmény eAER city, ave, km; Átlagolás és közbenső kerekítés ezen 
előírás 6.1.8. szakasza szer int.
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int 
közbenső kerekítést kell alkalmazni.
AER city,final ¼AER city,ave ×AER dec
AER ave
Az AER city,final-t, az EAER -t és az EAER p-t 
az első tizedesjegyre kell kerekíteni.
Az FC weighted -et a harmadik tizedesjegyre 
kell kerekíten i.
Az EC-t és az EC p-t az első tizedesjegyre 
kell kerekíten i.
Az eredmény valamenny i H, L jármű, 
valamint adott esetben az M jármű 
esetében is elérhető.
Ha az interpoláci ós módszer t nem 
alkalmazzák, akkor a vizsgálati 
eredmény ek ezen előírás 6.1.8. szakasza 
szer inti végső kerekítését kell alkalmazni.
Az AER city,ave-t, az EAER -t és az EAER p-t a 
legk özelebbi egész számra kell kerekíteni.
Az FC weighted -et a harmadik tizedesjegyre 
kell kerekíten i.
Az EC-t és az EC p-t a legk özelebbi egész 
számra kell kerekít eni.AER city,final, km;
FC weighted,final ,  
kg/100 km;
EC final, Wh/km;
EC p,final , Wh/km;
EAER final, km;
EAER p,final , km.Az 5. lépés 
eredmény eFC weighted , kg/100 km
A 6. lépés 
eredmény eEC, Wh/km;
EC p, Wh/km;
A 3. lépés 
eredmény eEAER, km;
EAER p, km.
Az 5. lépés 
eredmény eAER dec, km;
AER ave, km.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/494 2021.11.26.  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
8 Az 5. lépés 
eredmény eAER dec, km; Alacsony , közepes és magas szén-dio xid- 
kibocsátású járművektől szár mazó 
bemeneti adatok egyes értékeinek 
interpoláci ója e melléklet 4.5. szakasza 
szer int, és végső kerekítés az ezen előírás 
6.1.8. szakasza szer int.
Az AER ind-et, az AER city,ind-et, az 
EAER ind-et és az EAER p,ind-et a legk özelebbi 
egész számra kell kerekíten i.
Az EC weighted,ind -et az első tizedesjegyre kell 
kerekíteni.
Az FC weighted, ind-et a harmadik tizedesjegyre 
kell kerekíten i.
Az EC ind-et és az EC p,ind-et a legk özelebbi 
egész számra kell kerekíten i.
Minden egyes járműhöz rendelk ezésre áll 
az eredmény .AER ind, km;
AER city,ind, km;
FC weighted,ind ,  
kg/100 km;
EC ind, Wh/km;
EC p,ind, Wh/km;
EAER ind, km;
EAER p,ind, km.A 7. lépés 
eredmény eAER city,final, km;
FC weighted,final ,  
kg/100 km;
EC final, Wh/km;
EC p,final , Wh/km;
EAER final, km;
EAER p,final , km
A 4. lépés 
eredmény eAER -interpoláci ó 
rendelk ezésre állása.
Az 1. lépés 
eredmény eRCDC
Az RCDC-t ezen előírás 6.1.8. szakasza 
szer int a legk özelebbi egész számra kell 
kerekíteni.RCDC,fina l
4.7. Lépésenké nti eljárás tisztán elektromos járművek vizsgálati végeredmén yein ek kiszámításához
Egymást követő szakaszokból álló vizsgálati program esetén az eredmény eket az A8/10. táblázatban, 
rövidíte tt vizsgálati eljárás esetén pedig az A8/11. táblázatban megadott sorrendben kell kiszámítani. Az 
„Eredmén y” oszlopban szereplő valamenny i alkalmazandó eredmény t fel kell jegyezni. Az „Eljárás” oszlop a 
számításhoz alkalmazandó szakaszokat ismer teti, vagy további számításokat tartalmaz.
4.7.1. Lépésenké nti eljárás tisztán elektromos járművek vizsgálati végeredmén yeinek kiszámításához egymást követő 
szakaszokból álló vizsgálati program esetén
Ezen táblázatban a kérdésekben és az eredmény eknél az alábbi jelöléseke t alkalmazzuk:
j a vizsgált időszak sorszáma.
A8/10. táblázat
Tiszt án elektromos jármű (PEV) végleges értékeinek kiszámít ása az egymást követő ciklusokból álló 1. 
típusú vizsgálati eljárás alkalmazásá val 
Az 1A. szint esetében;  
A szóban forgó szakaszok az alacsony , a közepes, a nagy , az extranagy sebességű szakasz, az alkalmazandó 
WLTP városi (city) vizsgálati ciklus és az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus.  
Az 1B. szint esetében;  
A vizsgált időszak ok az alacsony , a közepes, a nagy sebességű szakasz és az alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklus.  HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/495  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
1 B8. 
mellékletVizsgálati 
eredmény ekAz e melléklet 3. függ eléke szer int mér t 
eredmény ek e melléklet 4.3. szakasza 
szer int előzetes en kiszámítva.ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
Az e melléklet 4.4.2.2.1. szakasza szer inti 
rendelk ezésre álló akkumulát or-energia.UBE CCP, Wh;
Az e melléklet 3.4.4.3. szakasza szer inti 
újratölt ött elektromos energia.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Az EAC-t ezen előírás 6.1.8. szakasza 
szer int az első tizedesjegyre kell kerekíteni. 
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelk ezésre áll a H járműre 
és az L járműre.EAC, Wh.
2 Az 1. lépés 
eredmény eΔE REESS,j , Wh;
UBE CCP, Wh.A teljesen végrehajt ott alkalmazandó 
WLTC szakaszok és ciklusok számának 
meghatározása e melléklet 4.4.2.2. 
szakasza szer int.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelk ezésre áll a H járműre 
és az L járműre.nWLTC;
ncity;
nlow;
nmed;
nhigh;
nexHigh .
3 Az 1. lépés 
eredmény eΔE REESS,j , Wh;
UBE CCP, Wh.A súly ozási tényező k e melléklet 4.4.2.2. 
szakasza szer inti kiszámítása.
Megjegyzés: A súly ozó tényezők száma a 
felhasznált alkalmazandó ciklust ól (3 vagy 
4 szakaszból álló WLTC) függ. 4 
szakaszból álló WLTC esetén szükség lehet 
a zárójelben levő eredmény re is.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelk ezésre áll a H járműre 
és az L járműre.KWLTC,1
KWLTC,2
KWLTC,3
(KWLTC,4)
Kcity,1
Kcity,2
Kcity,3
(Kcity,4)
Klow,1
Klow,2
Klow,3
(Klow,4)
Kmed,1
Kmed,2
Kmed,3
(Kmed,4 )
Khigh,1
Khigh,2
Khigh,3
(Khigh,4 )
KexHigh,1
KexHigh,2
KexHigh,3
(KexHigh,4 )A 2. lépés 
eredmény enWLTC;
ncity;
nlow;
nmed;
nhigh;
nexHigh .HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/496 2021.11.26.  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
4 Az 1. lépés 
eredmény eΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
UBE CCP, Wh.Az újratölthe tő energiatároló 
rendszereknél felmerülő 
elektromosenergia-f ogyasztás kiszámítása 
e melléklet 4.4.2.2. szakasza szer int.EC DC,WL TC, Wh/km;
EC DC,city , Wh/km;
EC DC,low , Wh/km;
EC DC,med , Wh/km;
EC DC,high , Wh/km;
EC DC,exHigh , Wh/km;
EC DC,first , Wh/km.A 2. lépés 
eredmény enWLTC;
ncity;
nlow;
nmed;
nhigh;
nexHigh .Az első alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklus EC DC,firs t elektromosenergia- 
fogyasztásának kiszámítása e melléklet 8. 
függ elékének 1.1. szakasza szer int.
A 3. lépés 
eredmény eÖsszes súly ozó
tényezőMinden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelk ezésre áll a H járműre 
és az L járműre.
5 Az 1. lépés 
eredmény eUBE CCP, Wh; A tisztán elektromos hatósugár 
kiszámítása e melléklet 4.4.2.2. szakasza 
szer int.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelk ezésre áll a H járműre 
és az L járműre.PER WLTC, km;
PER city, km;
PER low, km;
PER med, km;
PER high, km;
PER exHigh , km.A 4. lépés 
eredmény eEC DC,WL TC, Wh/km;
EC DC,city , Wh/km;
EC DC,low , Wh/km;
EC DC,med , Wh/km;
EC DC,high , Wh/km;
EC DC,exHigh , Wh/km.
6 Az 1. lépés 
eredmény eEAC, Wh; Az elektromos hálózatból történő 
elektromosenergia-f ogyasztás kiszámítása 
e melléklet 4.3.4. szakasza szer int.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelk ezésre áll a H járműre 
és az L járműre.EC WLTC, Wh/km;
EC city, Wh/km;
EC low, Wh/km;
EC med, Wh/km;
EC high, Wh/km;
EC exHigh , Wh/km.Az 5. lépés 
eredmény ePER WLTC, km;
PER city, km;
PER low, km;
PER med, km;
PER high, km;
PER exHigh , km.
7
Ha nem alkal ­
mazzák az 
interpolációs 
módszer t, 
akkor a 10. 
lépést nem kell 
végrehajtani, és 
a PER WLTC,dec , 
valamint az 
EC WLTC,dec 
tekintet ében 
ennek a lépés ­
nek az eredmé ­
nye a végleges 
eredmény .Az 5. lépés 
eredmény ePER WLTC, km;
PER city, km;
PER low, km;
PER med, km;
PER high, km;
PER exHigh , km;Az összes bemeneti érték vizsgálatának 
átlagolása.
Nyilatk ozat a PER WLTC,dec és EC WLTC,dec -ről a 
PER WLTC,ave és az EC WLTC,ave alapján.PER WLTC,dec , km;
PER WLTC,ave , km;
PER city,ave, km;
PER low,ave, km;
PER med,ave , km;
PER high,ave , km;
PER exHigh,ave , km;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/497  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
A 6. lépés 
eredmény eEC WLTC, Wh/km;
EC city, Wh/km;
EC low, Wh/km;
EC med, Wh/km;
EC high, Wh/km;
EC exHigh , Wh/km.A PER kiigazítása a városi, alacson y, 
közepes, nagy és extranagy sebességű 
szakasz esetében, a PER WLTC,dec és a 
PER WLTC,ave arány a alapján:
AF PER¼PER WLTC,dec
PER WLTC,ave
Az EC kiigazítása a városi, alacsony , 
közepes, nagy és extranagy sebességű 
szakasz esetében, az EC WLTC,dec és az 
EC WLTC,ave arány a alapján:
AF EC¼ECWLTC,dec
ECWLTC,ave
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén az eredmény rendelk ezésre áll a H 
járműre és az L járműre. A PER WLTC,dec -t és 
az EC WLTC,dec -t ezen előírás 6.1.8. szakasza 
értelmében a B6. melléklet A6/1. 
táblázatában előír t számú tizedesjegyre 
kell kerekíten i.
Ha az interpoláci ós módszer t nem 
alkalmazzák, akkor a PER WLTC,dec -t és az 
EC WLTC,dec -t ezen előírás 6.1.8. szakasza 
szer int a legk özelebbi egész számra kell 
kerekíteni.EC WLTC,dec , Wh/km;
EC WLTC,ave , Wh/km;
EC city,ave, Wh/km;
EC low,ave, Wh/km;
EC med,ave , Wh/km;
EC high,ave , Wh/km;
EC exHigh,ave , Wh/km;
EC DC,first,ave , Wh/km.A 4. lépés 
eredmény eEC DC,first , Wh/km.
8 A 7. lépés 
eredmény eEC WLTC,dec , Wh/km;
EC WLTC,ave , Wh/km;
EC DC,first,ave , Wh/km.Az elektromosenergia-f ogyasztás 
korrekciója gyár tásmegfelelősé gi célból, e 
melléklet 8. függelék ének 1.1. szakasza 
szer int.
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelk ezésre áll a H járműre 
és az L járműre.EC DC,COP , Wh/km.
9
Ha nem 
alkalmazzák az 
interpolációs 
módszer t, akkor 
a 10. lépést nem 
kell 
végrehajtani, és 
ennek a 
lépésnek az 
eredmén ye a 
végleges 
eredmén y.A 7. lépés 
eredmény ePER city,ave, km;
PER low,ave, km;
PER med,ave , km;
PER high,ave , km;
PER exHigh,ave , km;Közbenső kerekít és ezen előírás 6.1.8. 
szakasza szer int.
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int 
közbenső kerekítést kell alkalmazni.
A PER city-t és a PER p-t az első tizedesjegyre 
kell kerekíten i.PER city,final, km;
PER low,final, km;
PER med,final , km;
PER high,final , km;
PER exHigh,final , km;
EC city,ave, Wh/km;
EC low,ave, Wh/km;
EC med,ave , Wh/km;
EC high,ave , Wh/km;
EC exHigh,ave , Wh/kmEC city,final, Wh/km;
EC low,final, Wh/km;
EC med,final , Wh/km;
EC high,final , Wh/km;
EC exHigh,fin al,  
Wh/km;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/498 2021.11.26.  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
A 8. lépés 
eredmény eEC DC,COP , Wh/km. Az EC city-t és az EC p-t az első tizedesjegyre 
kell kerekíten i.
Az EC DC,COP -t az első tizedesjegyre kell 
kerekíteni.
Az eredmény a H és az L jármű esetében áll 
rendelk ezésre.
Ha az interpoláci ós módszer t nem 
alkalmazzák, akkor a vizsgálati 
eredmény ek ezen előírás 6.1.8. szakasza 
szer inti végső kerekítése:
A PER city-t és a PER p-t a legk özelebbi egész 
számra kell kerekít eni.
Az EC city-t és az EC p-t a legk özelebbi egész 
számra kell kerekít eni.
Az EC DC,COP -t a legk özelebbi egész számra 
kell kerekíten i.EC DC,COP ,final,  
Wh/km.
10
Az egyes 
járművek 
eredmény ei.
A vizsgálat 
vége redmény e.A 7. lépés 
eredmény ePER WLTC,dec , km;
EC WLTC,dec , Wh/kmA H és az L jármű adatai alapján az egyes 
értékek interpolációja e melléklet 4.5. 
szakasza szer int, és végső kerekítés az ezen 
előírás 6.1.8. szakasza szer int.PER WLTC,ind , km;
PER city,ind, km;
PER low,ind, km;
PER med,ind , km;
PER high,ind , km;
PER exHigh,ind , km;A 9. lépés 
eredmény ePER city,final, km;
PER low,final, km;
PER med,final , km;
PER high,final , km;
PER exHigh,final , km; A PER ind-et, a PER city,ind-et és a PER p,ind-et a 
legk özelebbi egész számra kell kerekíteni.
Az EC ind-et, az EC city-t és az EC p,ind-et a 
legk özelebbi egész számra kell kerekíteni.EC WLTC,ind , Wh/km;
EC city,ind, Wh/km;
EC low,ind, Wh/km;
EC med,ind , Wh/km;
EC high,ind , Wh/km;
EC exHigh,ind , Wh/km;EC city,final, Wh/km;
EC low,final, Wh/km;
EC med,final , Wh/km;
EC high,final , Wh/km;
EC exHigh,fin al, Wh/km;
Az EC DC,COP ,ind-et a legk özelebbi egész 
számra kell kerekít eni.
EC DC,COP ,final, Wh/km. Minden egyes járműhöz rendelk ezésre áll 
az eredmény .EC DC,COP ,ind,  
Wh/km.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/499  
4.7.2. Lépésenké nti eljárás tisztán elektromos járművek vizsgálati vége redmény einek kiszámításához lerövidít ett 
vizsgálati program esetén
Ezen táblázatban a kérdésekben és az eredmény eknél az alábbi jelöléseke t alkalmazzuk:
j a vizsgált időszak sorszáma.
A8/11. táblázat
Tiszt án elektromos jármű (PEV) végleges értékeinek kiszámítása a rövidített 1. típusú vizsgálati eljárás 
alkalmazásá val 
Az 1A. szint esetében;  
A szóban forgó szakaszok az alacsony , a közepes, a nagy , az extranagy sebességű szakasz, az alkalmazandó 
WLTP városi (city) vizsgálati ciklus és az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus.  
Az 1B. szint esetében;  
A vizsgált időszak ok az alacsony , a közepes, a nagy sebességű szakasz és az alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklus.  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
1 B8. 
mellékletVizsgálati 
eredmény ekAz e melléklet 3. függ eléke szer int mér t 
eredmény ek az e melléklet 4.3. szakasza 
szer int előzetes en kiszámítva.ΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
Az e melléklet 4.4.2.1.1. szakasza szer inti 
rendelk ezésre álló akkumulát or-energia.UBE STP, Wh;
Az e melléklet 3.4.4.3. szakasza szer inti 
újratölt ött elektromos energia.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Az EAC-t ezen előírás 6.1.8. szakasza 
szer int az első tizedesjegyre kell kerekíteni.
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelk ezésre áll a H járműre 
és az L járműre.EAC, Wh.
2 Az 1. lépés 
eredmény eΔE REESS,j , Wh;
UBE STP, Wh.A súly ozási tényező k e melléklet 4.4.2.1. 
szakasza szer inti kiszámítása.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelk ezésre áll a H járműre 
és az L járműre.KWLTC,1
KWLTC,2
Kcity,1
Kcity,2
Kcity,3
Kcity,4
Klow,1
Klow,2
Klow,3
Klow,4
Kmed,1
Kmed,2
Kmed,3
Kmed,4
Khigh,1HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/500 2021.11.26.  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
Khigh,2
KexHigh,1
KexHigh,2
3 Az 1. lépés 
eredmény eΔE REESS,j , Wh;
dj, km;
UBE STP, Wh.Az újratölthe tő energiatároló 
rendszereknél felmerülő 
elektromosenergia-f ogyasztás kiszámítása 
e melléklet 4.4.2.1. szakasza szer int.
Az első alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklus EC DC,firs t elektromosenergia- 
fogyasztásának kiszámítása e melléklet 8. 
függ elékének 1.1. szakasza szer int.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelk ezésre áll a H járműre 
és az L járműre.EC DC,WL TC, Wh/km;
EC DC,city , Wh/km;
EC DC,low , Wh/km;
EC DC, med, Wh/km;
EC DC,high , Wh/km;
EC DC,exHigh , Wh/km;
EC DC,first , Wh/km.A 2. lépés 
eredmény eÖsszes súly ozó 
tényező
4 Az 1. lépés 
eredmény eUBE STP, Wh; A tisztán elektromos hatósugár 
kiszámítása e melléklet 4.4.2.1. szakasza 
szer int.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelk ezésre áll a H járműre 
és az L járműre.PER WLTC, km;
PER city, km;
PER low, km;
PER med, km;
PER high, km;
PER exHigh , km.A 3. lépés 
eredmény eEC DC,WL TC, Wh/km;
EC DC,city , Wh/km;
EC DC,low , Wh/km;
EC DC, med, Wh/km;
EC DC,high , Wh/km;
EC DC,exHigh ,
Wh/km.
5 Az 1. lépés 
eredmény eEAC, Wh; Az elektromos hálózatból történő 
elektromosenergia-f ogyasztás kiszámítása 
e melléklet 4.3.4. szakasza szer int.
Minden egyes vizsgálathoz rendelkezésre 
áll az eredmény .
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelk ezésre áll a H járműre 
és az L járműre.EC WLTC, Wh/km;
EC city, Wh/km;
EC low, Wh/km;
EC med, Wh/km;
EC high, Wh/km;
EC exHigh , Wh/km.A 4. lépés 
eredmény ePER WLTC, km;
PER city, km;
PER low, km;
PER med, km;
PER high, km;
PER exHigh , km.
6
Ha nem 
alkalmazzák az 
interpolációs 
módszer t, 
akkor a 9. lépést 
nem kell 
végrehajtani, és A 4. lépés 
eredmény ePER WLTC, km;
PER city, km;
PER low, km;
PER med, km;
PER high, km;
PER exHigh , kmAz összes bemeneti érték vizsgálatának 
átlagolása.
Nyilatk ozat a PER WLTC,dec -ről és EC WLTC,dec - 
ről a PER WLTC,ave és az EC WLTC,ave alapján.
A PER kiigazítása a városi, alacson y, 
közepes, nagy és extranagy sebességű 
szakasz esetében, a PER WLTC,dec és a 
PER WLTC,ave arány a alapján:PER WLTC,dec , km;
PER WLTC,ave , km;
PER city,ave, km;
PER low,ave, km;
Az 5. lépés 
eredmény eEC WLTC, Wh/km;
EC city, Wh/km;
EC low, Wh/km;
EC med, Wh/km;
EC high, Wh/km;
EC exHigh , Wh/km.
A 3. lépés 
eredmény eEC DC,first , Wh/km.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/501  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
a PER WLTC,dec , 
valamint az 
EC WLTC,dec 
tekintet ében 
ennek a 
lépésnek az 
eredmény e a 
végleges 
eredmény .AF PER¼PER WLTC,dec
PER WLTC,ave
Az EC kiigazítása a városi, alacsony , 
közepes, nagy és extranagy sebességű 
szakasz esetében, az EC WLTC,dec és az 
EC WLTC,ave arány a alapján:
AF EC¼ECWLTC,dec
ECWLTC,ave
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén az eredmény rendelk ezésre áll a H 
járműre és az L járműre. A PER WLTC,dec -t és 
az EC WLTC,dec -t ezen előírás 6.1.8. szakasza 
értelmében a B6. melléklet A6/1. 
táblázatában előír t számú tizedesjegyre 
kell kerekíten i.
Ha az interpoláci ós módszer t nem 
alkalmazzák, akkor a PER WLTC,dec -t és az 
EC WLTC,dec -t ezen előírás 6.1.8. szakasza 
szer int a legk özelebbi egész számra kell 
kerekíteni.PER med,ave , km;
PER high,ave , km;
PER exHigh,ave , km;
EC WLTC,dec , Wh/km;
EC WLTC,ave , Wh/km;
EC city,ave, Wh/km;
EC low,ave, Wh/km;
EC med,ave , Wh/km;
EC high,ave , Wh/km;
EC exHigh,ave , Wh/km;
EC DC,first,ave , Wh/km.
7 A 6. lépés 
eredmény eEC WLTC,dec , Wh/km;
EC WLTC,ave , Wh/km;
EC DC,first,ave , Wh/km.Az elektromosenergia-f ogyasztás 
korrekciója gyár tásmegfelelősé gi célból, e 
melléklet 8. függelék ének 1.1. szakasza 
szer int.
Interp olációs módszer alkalmazása esetén 
az eredmény rendelk ezésre áll a H járműre 
és az L járműre.EC DC,COP , Wh/km.
8
Interp olációs 
járműcsalád 
eredmény e.
Ha nem 
alkalmazzák az 
interpolációs 
módszer t, 
akkor a 9. lépést 
nem kell 
végrehajtani, és 
ennek a 
lépésnek az 
eredmény e a 
végleges 
eredmény .A 6. lépés 
eredmény ePER city,ave, km;
PER low,ave, km;
PER med,ave , km;
PER high,ave , km;
PER exHigh,ave , km;
EC city,ave, Wh/km;
EC low,ave, Wh/km;
EC med,ave , Wh/km;
EC high,ave , Wh/km;Közbenső kerekít és ezen előírás 6.1.8. 
szakasza szer int.
Az interpoláció s módszer alkalmazása 
esetén ezen előírás 6.1.8. szakasza szer int 
közbenső kerekítést kell alkalmazni:
A PER city-t és a PER p-t az első tizedesjegyre 
kell kerekíten i.
Az EC city-t és az EC p-t az első tizedesjegyre 
kell kerekíten i.
Az EC DC,COP -t az első tizedesjegyre kell 
kerekíteni.
Az eredmény a H és az L jármű esetében áll 
rendelk ezésre.PER city,final, km;
PER low,final, km;
PER med,final , km;
PER high,final , km;
PER exHigh,final , km;
EC city,final, Wh/km;
EC low,final, Wh/km;
EC med,final , Wh/km;
EC high,final , Wh/km;
EC exHigh,fin al,  
Wh/km;
EC DC,COP ,final,  
Wh/km.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/502 2021.11.26.  
Lépés száma Forrás Bemeneti adat Eljárás Eredmény
EC exHigh,ave , Wh/km; Ha az interpoláci ós módszer t nem 
alkalmazzák, akkor el kell vége zni a 
vizsgálati eredmény ek ezen előírás 6.1.8. 
szakasza szer inti végső kerekítését:
A PER city-t és a PER p-t a legk özelebbi egész 
számra kell kerekít eni.
Az EC city-t és az EC p-t a legk özelebbi egész 
számra kell kerekít eni.
Az EC DC,COP -t a legk özelebbi egész számra 
kell kerekíten i.A 7. lépés 
eredmény eEC DC,COP , Wh/km.
9
Az egyes 
járművek 
eredmény ei.
A vizsgálat 
vége redmény e.A 6. lépés 
eredmény ePER WLTC,dec , km;
EC WLTC,dec , Wh/kmA H és az L jármű adatai alapján az egyes 
értékek interpolációja e melléklet 4.5. 
szakasza szer int, és végső kerekítés az ezen 
előírás 6.1.8. szakasza szer int.PER WLTC,ind , km;
PER city,ind, km;
PER low,ind, km;
PER med,ind , km;
PER high,ind , km;
PER exHigh,ind , km;A 8. lépés 
eredmény ePER city,final, km;
PER low,final, km;
PER med,final , km;
PER high,final , km;
PER exHigh,final , km;
EC city,final, Wh/km;
EC low,final, Wh/km;
EC med,final , Wh/km;
EC high,final , Wh/km;
EC exHigh,fin al, Wh/km;
EC DC,COP ,final, Wh/km.A PER ind-et, a PER city,ind-et és a PER p,ind -et a 
legk özelebbi egész számra kell kerekíteni.EC WLTC,ind , Wh/km;
EC city,ind, Wh/km;
EC low,ind, Wh/km;
EC med,ind , Wh/km;
EC high,ind , Wh/km;
EC exHigh,ind , Wh/km;
Az EC ind-et, az EC city-t és az EC p,ind-et a 
legk özelebbi egész számra kell kerekíteni.
Az EC DC,COP ,ind-et a legk özelebbi egész 
számra kell kerekít eni.
Valamenn yi egye di járműhöz 
rendelk ezésre áll az eredmény .EC DC,COP ,ind,  
Wh/km.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/503  
1. függelék 
Az újratö lthető energiatároló rendszer töltöttségiszint-görbéje 
1. VIZSGÁL ATI PROGRAMOK ÉS AZ ÚJRA TÖL THETŐ ENER GIA TÁROLÓ RENDSZEREK GÖRBÉI: KÜLSŐ FELTÖL TÉSŰ HIBRID 
ELEK TROMOS JÁRMŰVEK, ILLET VE KÜLSŐ FELTÖL TÉSŰ ÜZEMANY AGCELL ÁS HIBRID JÁRMŰVEK, TÖL TÉSLEMERÍTÉSI ÉS 
TÖL TÉSFENNT ART ÁSI VIZSGÁL AT
1.1. Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek vizsgálati programja 
– az 1. lehetőség alapján
1. típusú töltéslemerítés i vizsgálat, azt követő 1. típusú töltésfen ntar tási vizsgálat nélkül (A8.App1/1. ábra)HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/504 2021.11.26.  
A8.App1/1. ábra
Külső feltöltésű hibr id elektromos járműv ek és külső feltöltésű üzemanyagcellás hibr id járműv ek, 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/505  
1.2. Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek vizsgálati programja 
– a 2. lehetőség alapján
1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat, azt követ ő 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat nélkül (A8.App1/2. ábra)
A8.App1/2. ábra
Külső feltöltésű hibr id elektromos járműv ek és külső feltöltésű üzeman yagcellás hibr id járműv ek, 1. típusú 
töltésfenntar tási vizsgálat
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/506 2021.11.26.  
1.3. Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek vizsgálati programja – a 3. lehetőség alapján
1. típusú töltéslemerítés i vizsgálat, azt követő 1. típusú töltésfen ntar tási vizsgálattal (A8.App1/3. ábra)
A8.App1/3. ábra
Külső feltöltésű hibr id elektromos járműv ek és külső feltöltésű üzeman yagcellás hibr id járműv ek, 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat azt követő 1. típusú töltésfenntar tási 
vizsgálatt al
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/507  
1.4. Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek vizsgálati programja – a 4. lehetőség alapján
1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat, azt követő 1. típusú töltéslemerítési vizsgálattal (A8.App1/4. ábra)
A8.App1/4. ábra
Külső feltöltésű hibr id elektromos járműv ek és külső feltöltésű üzeman yagcellás hibr id járműv ek, 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat azt követő 1. típusú töltéslemerítési 
vizsgálatt al
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/508 2021.11.26.  
2. NEM KÜLSŐ FELTÖL TÉSŰ HIBRID ELEK TROMOS JÁRMŰVEK ÉS NEM KÜLSŐ FELTÖL TÉSŰ ÜZEMANY AGCELL ÁS HIBRID 
JÁRMŰVEK VIZSGÁL ATI PROGRAMJA
1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat (A8.App1/5. ábra)
A8.App1/5. ábra
Nem külső feltöltésű hibr id elektromos járműv ek és nem külső feltöltésű üzemanyagcellás hibr id járműv ek 1. 
típusú töltésfenntar tási vizsgálata
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/509  
3. TISZT ÁN ELEK TROMOS JÁRMŰVEK VIZSGÁL ATI PROGRAMJA
3.1. Egymás utáni ciklusok eljárása (A8.App1/6. ábra)
A8.App1/6. ábra
Tiszt án elektromos járműv ek egymás utáni ciklusokból álló vizsgálati prog ramja
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/510 2021.11.26.  
3.2. Rövidít ett vizsgálati eljárás (A8.App1/7. ábra)
A8.App1/7. ábra
Tiszt án elektromos járműv ek rövidített vizsgálati prog ramja
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/511  
2. függelék 
Az újratö lthető energiatá roló rendszer energiav áltozás-alapú korrekciós eljárása 
E függelék a nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek és a külső feltöltésű hibr id elektromos járművek 1. típusú 
töltésfenntar tási vizsgálata szer inti kibocsáto tt CO 2 tömeg ének, valamint a nem külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id 
járművek és (adott esetben) a külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek üzemany ag-fogyasztásának az összes 
újratölthet ő energiatároló rendszer elektromos energiavált ozásának függvény ében történő korrekcióját ismer teti.
1. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK
1.1. E függelék alkalmazása
1.1.1. A korrekciót az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat esetében a nem külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id 
járművek és a külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek szakaszspecifikus üzemany ag-fogyasztására, 
valamint a nem külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek és a külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek 
szakaszspecifikus kibocsáto tt CO 2-tömeg ére kell alkalmazni.
1.1.2. A nem külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek és a külső feltölt ésű üzemanyagcellás hibr id járművek 
esetében az üzemany ag-fogyasztás, illetve a nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek és a külső 
feltöl tésű hibr id elektromos járművek esetében a kibocsáto tt CO 2-tömeg teljes ciklusra jellemző értékét az 
újratölthe tő energiatároló rendszerek 1. típusú töltésfen ntar tási vizsgálat alatti ΔEREESS,CS töltésfenntar tási 
energia változása és a c korrekciós kritérium alapján kell korrigálni.
A ΔEREESS,CS -t e melléklet 4.3. szakasza szer int kell kiszámítani. Az e melléklet 4.3. szakaszában alkalmazott 
vizsgált j időszak ot az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat határozza meg. A c korrekciós kritériumot e függel ék 
1.2. szakasza szer int kell meghatározni.
1.1.3. A teljes ciklusra érvényes korrekciót a nem külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek és a külső 
feltöl tésű üzemanyagcellás hibr id járművek üzemany ag-fogyasztására, illetve a nem külső feltöltésű hibr id 
elektromos járművek és a külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek kibocsáto tt CO 2-tömeg ére kell 
alkalmazni akkor, ha ΔEREESS,CS negatív , vagyis az újratölthe tő energiatároló rendszer töltése lemerül, és az e 
függ elék 1.2. szakasza szer int kiszámít ott c korrekciós kritérium nagy obb, mint az A8.App2/1. táblázat szer inti 
alkalmazandó határér ték.
1.1.4. A nem külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek és a külső feltölt ésű üzemanyagcellás hibr id járművek 
üzemany ag-fogyasztása, illetve a nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és a külső feltöl tésű hibr id 
elektromos járművek kibocsáto tt CO 2-tömege tekintet ében a teljes ciklusra vonatk ozó korrekció elhagyható, és 
korrigálatlan értékekkel lehet számolni, amenn yiben:
a)ΔEREESS,CS pozitív , ami az újratölthető energiatároló rendszer töltésének felel meg, és az e függ elék 
1.2. szakasza szer int számított c korrekciós kritérium nagy obb, mint az A8.App2/1. táblázat szer inti 
alkalmazandó határér ték;
b)az e függ elék 1.2. szakasza szer int számít ott c korrekciós kritérium kisebb, mint az A8.App2/1. táblázat 
szer inti alkalmazandó határér ték;
c)a gyár tó méréssel igazoln i tudja a felelős hatóság felé, hogy nincs összefüggé s a ΔEREESS,CS és a töltésfenntar tó 
üzemállapothoz tartozó kibocsáto tt CO2-tömeg, illetve a ΔEREESS,CS és az üzemany ag-fogyasztás között.
1.2. A c korrekciós kritérium az újrat ölthető energiatároló rendszer ΔEREESS,CS elektromosenergia-változása abszolút 
értékének és az üzemanyag energiájának aránya, amelyet az alábbi módon kell kiszámítani:
c¼jΔE REESS,CS j
Efuel,CS
ahol:
ΔEREESS,CS az újrat ölthető energiatároló rendszer ezen függelék 1.1.2. szakasza szer inti, a töltésfenntar tó 
üzemállapothoz tartozó energiavált ozása (Wh);
Efuel,CS a felhasznált üzemany ag töltésfen ntar tó üzemállapothoz kapcsolódó energiatar talma, nem 
külső feltöltésű hibr id elektromos járművek és külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek 
esetében e függ elék 1.2.1. szakasza szer int, míg nem külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id 
járművek és külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járművek esetében e függ elék 1.2.2. 
szakasza szer int (Wh).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/512 2021.11.26.  
1.2.1. Nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek töltésfenntar tó 
üzemállapothoz tartozó üzemany ag-energiája
A nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és a külső feltöltésű hibr id elektromos járművek által 
fogyasztott üzemany ag töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó energiatar talmát az alábbi egyenlettel kell 
kiszámítani:
Efuel,CS ¼10×HV×FC CS,nb ×dCS
ahol:
Efuel,CS az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatt fogyaszt ott 
üzemany ag töltésfen ntar tó üzemállapothoz tartozó energiatar talma (Wh);
HV a fűtőér ték az A6.App2/1. táblázat alapján (kWh/l);
FC CS,nb az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, a gáz- 
halmazállapotú vegyületek nek az A8/5. táblázat 2. lépése szer inti kibocsátási értékei alapján a 
B7. melléklet 6. szakasza szer int meghatározott, az energiamérleg figyelembevét elével történő 
korrekció nélküli kiegyensúly ozatlan üzemanyag-f ogyasztása (l/100 km);
dCS a vonatk ozó, alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus alatt megtett távolság (km);
10 átalakítási tényező Wh mér tékegységre.
1.2.2. Nem külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek és külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek 
töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó üzemanyag-energiája
A nem külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek és a külső feltölt ésű üzemanyagcellás hibr id járművek 
által fogyasztott üzemanya g töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó energiatar talmát az alábbi egyenlett el kell 
kiszámítani:
Efuel,CS ¼1
0,36×121×FC CS,nb ×dCS
ahol:
Efuel,CS az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusa alatt fogyaszt ott 
üzemany ag töltésfen ntar tó üzemállapothoz tartozó energiatar talma (Wh);
121 a hidrog én alsó fűtőér téke (MJ/kg);
FC CS,nb az 1. típusú töltésfen ntar tási vizsgálat töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, az A8/7. táblázat 
1. lépése szer int meghatározott, az energiamérleg figyelembevét elével történő korrekció nélküli 
kiegyen súly ozatlan üzemany ag-fogyasztása (kg/100 km);
dCS a vonatk ozó, alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus alatt megtett távolság (km);
1
0:36átalakítási tényező Wh mér tékegységre.
A8.App2/1. táblázat
Töltési egyensúly -korrekciós határér téke k 
Alkalmazandó 1. típusú 
vizsgálati ciklusAlacsony + KözepesAlacsony + Közepes +
NagyAlacsony + Közepes +
Nagy + Extranagy
C korrekciós feltétel 
határér tékei0,015 0,01 0,005
2. A KORREK CIÓS EGYÜTTHA TÓK KISZÁMÍT ÁSA
2.1. A kibocsáto tt CO 2-tömeg KCO2 korrekciós együtthatój át, a Kfuel,FCHV üzemany ag-fogyasztási korrekciós 
együtthatókat , valamint – ha a gyár tó szük ségesnek tartja – a szakaszspecifikus KCO2,p és Kfuel,FCHV ,p korrekciós 
együtthatókat az alkalmazandó 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálati ciklusok alapján kell levezetni.
Abban az esetben, ha a nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és külső feltöltésű hibr id elektromos 
járművek kibocsáto tt CO2-tömege korrekciós együtthatójának levezet éséhez a H járművet vizsgálták , akkor ez 
az együttható alkalmazható az ugyanazon interpolációs járműcsaládra vonatk ozó kritériumokat teljesítő 
járművekre. A KCO2 korrekciós család ezen előírás 6.3.11. szakaszában meghatározott kritériumainak megf elelő 
interpolációs családok esetében használhat ó ugyanaz a KCO2-érték.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/513  
2.2. A korrekciós együtthatókat az e függ elék 3. szakasza szer inti 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálatok alapján kell 
meghatározni. A gyár tó által végrehajt ott vizsgálatok számának legalább ötnek kell lennie.
A felelős hatóság jóváhagyásá val az újratölthe tő energiatároló rendszer töltési szintje beállítható a vizsgálat előtt 
a gyár tói ajánlásoknak megf elelően és az e függ elék 3. szakaszában ismer tetett módon. Ezt az eljárást csak 
annak érdeké ben szabad alkalmazni, hogy az 1. típusú töltésfen ntar tási vizsgálat ellent étes előjelű ΔEREESS,CS
értéket eredmény ezzen.
A méréseknek meg kell felelniük az alábbi feltét eleknek:
a)A sorozatnak magában kell foglalnia legalább egy vizsgálatot a ΔEREESS,CS,n ≤0-ra, és legaláb b egy vizsgálatot a 
ΔEREESS,CS,n >0-ra.ΔEREESS,CS,n az összes újratölthet ő energiatároló rendszer n vizsgálat alatti, e melléklet 
4.3. szakasza alapján kiszámít ott elektromosenergia-változá sának összege.
b)A legnagy obb negatív elektromosenergia-vált ozást eredmény ező vizsgálat és a legnagy obb pozitív 
elektromosenergia-változ ást eredmén yező vizsgálat MCO2,CS értéke közötti különbségnek legaláb b 5 g/km 
értékűnek kell lennie. Ez a feltét el nem vonatk ozik a Kfuel,FCHV meghatározására.
A KCO2 meghatározása során a szükséges vizsgálatok száma három vizsgálatra csökke nthető, ha az a) és b) 
feltét elen kívül az alábbi feltételek is kivét el nélkül teljesülnek:
c)Bármely két egymás utáni mérés esetében a vizsgálat alatt az elektromosenergia-változásra vonatk ozó 
MCO2,CS érték eltérése nem haladhatja meg a 10 g/km értéket.
d)A b) feltét elen felül, a legnagy obb negatív elektromosenergia-változást eredmény ező vizsgálat és a 
legnagy obb pozitív elektromosenergia-változás t eredmény ező vizsgálat nem eshet az alábbiak szer int 
meghatározott tartomán yba:
 – 0,01≤ΔEREESS
Efuel≤þ0,01 ,
ahol:
Efuel a fogyasztott üzemanya g e függel ék 1.2. szakasza szer int számít ott energiatar talma (Wh).
e)A legnagy obb negatív elektromosenergia-változást eredmény ező vizsgálat és a középpont közötti MCO2 ,CS 
eltér ésének, valamint a középpont és a legnagy obb pozitív elektromosenergia-változást eredmény ező 
vizsgálat közötti MCO2,CS eltérésének hasonlónak, és lehetőleg a d) feltét el által meghatározott tartomán yon 
belülinek kell lennie. Ha ez az előírás nem teljesíthető, úgy a felelős hatóság dönt arról, hogy szükséges-e 
megisméte lt vizsgálat.
A gyár tó által meghatározott korrekciós együtthatókat az alkalmazásukat megelőzően a felelős hatóságnak 
ellenőr iznie kell és jóvá kell hagynia.
Ha legalább öt vizsgálat nem teljesíti az a) vagy a b) feltét elt vagy esetleg egyiket sem teljesíti, akkor a gyár tónak 
igazoln ia kell a felelős hatóság felé, hogy a jármű miér t nem alkalmas adott vagy mindk ét feltétel teljesítésére. Ha 
a felelős hatóság nem fogadja el az igazolást, akkor további vizsgálat ok végreha jtását rendelheti el. Ha a feltételek 
a további vizsgálatok után sem teljesülnek , akkor a felelős hatóság a mérések alapján meghatároz egy 
konzer vatív korrekciós együtthatót.
2.3. A Kfuel,FCHV és a KCO2 korrekciós együttható kiszámítása
2.3.1. A Kfuel,FCHV üzemanyag-f ogyasztási korrekciós együttható meghatározása
Nem külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek és külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek 
esetében az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálatok végrehajtásá val meghatározott Kfuel,FCHV üzemany ag- 
fogyasztási korrekciós együtthatót az alábbi egyenlett el kell megállapítani:
Kfuel,FCHV ¼∑nCS
n¼1�
ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ×ðFC CS,nb,n  – FC CS,nb,avg Þ�
∑nCS
n¼1ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ2HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/514 2021.11.26.  
ahol:
Kfuel,FCHV az üzemanyag-f ogyasztási korrekciós együttható ((kg/100 km)/(Wh/km);
EC DC,CS,n az n vizsgálat során az alábbi egyenlett el megállapít ott, a töltésfenntar tó üzemállapothoz 
tartozó elektromosenergia-f ogyasztás az újratölthető energiatároló rendszer lemerítése alapján 
(Wh/km);
EC DC,CS,avg az nCS vizsgálatok során az alábbi egyenlet szer int megállapít ott, a töltésfenntar tó 
üzemállapothoz tartozó átlagos elektromosenergia-f ogyasztás az újratölthe tő energiatároló 
rendszer lemeríté se alapján (Wh/km);
FC CS,nb,n az n vizsgálat során mér t, az A8/7. táblázat 1. lépése szer inti, az energiamérleg figyelembe ­
vételével történő korrekció nélküli, töltésfen ntar tó üzemállapothoz tartozó üzemany ag- 
fogyasztás (kg/100 km);
FC CS,nb,avg az nCS vizsgálatok során mér t, az energiamérleg figyelem bevételével történő korrekció nélküli, a 
töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó üzemanya g-fogyasztás alábbi egyenlet szer inti 
számtani átlag a az üzemany ag-fogyasztás alapján (kg/100 km);
n a vizsgált vizsgálat sorszáma;
nCS az összes vizsgálat száma;
valamint:
EC DC,CS,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1EC DC,CS,n
valamint:
FCCS,nb,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1FCCS,nb,n
valamint:
EC DC,CS,n ¼ΔEREESS,CS,n
dCS,n
ahol:
ΔEREESS,CS,n az újratölthe tő energiatároló rendszer n vizsgálat alatti, e függ elék 1.1.2. szakasza szer inti, 
töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó elektromosenergia-vált ozása (Wh);
dCS,n a vonatk ozó n számú,1. típusú töltésfenntar tási vizsgálat alatt megtett távolság (km).
Az üzemanyag-f ogyasztási korrekciós együtthatót ezen előírás 6.1.8. szakasza értelmében négy szignifikáns 
számjegynek megf elelő pontos ságra kell kerekíteni. Az üzemany ag-fogyasztási korrekciós együttható 
statisztikai jelentőség ét a felelős hatósá gnak kell kiér tékelnie.
2.3.1.1. A teljes alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus részét képező vizsgálatok segítség ével levezet ett üzemany ag- 
fogyasztási korrekciós együttható egyes szakaszok korrekciójára történő használata megeng edett.
2.3.1.2. E függ elék 2.2. szakasza követ elmény ein felül, a gyár tó kérésére és a felelős hatóság beleegyezésével külön Kfuel, 
FCHV ,p üzemany ag-fogyasztási korrekciós tényezők vezethetők le az egyes szakaszokhoz. Ebben az esetben 
minden egyes szakaszban az e függelék 2.2. szakaszában ismer tetettekkel azonos feltételeknek kell teljesülniük , 
és minden egyes szakaszra az e függelék 2.3.1. szakaszában ismer tetett eljárást kell alkalmazni az egyes 
szakaszokra jellemző korrekciós együttható meghatározásához.
2.3.2. A kibocsáto tt CO 2-tömeg KCO2 korrekciós együtthatójának meghatározása
Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében az 1. 
típusú töltésfenntar tási vizsgálatok végrehajtásá val meghatározott, a kibocsáto tt CO 2-tömegre vonatk ozó KCO2 
korrekciós együtthat ót az alábbi egyenlett el kell megállapítani:
KCO2¼∑nCS
n¼1�
ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ×ðM CO2,CS,nb,n  – M CO2,CS,nb,avg Þ�
∑nCS
n¼1ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ2HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/515  
ahol:
KCO2 a kibocsáto tt CO 2-tömegre vonatk ozó korrekciós együttható (g/km)/(Wh/km);
EC DC,CS,n az n vizsgálat során mér t, töltésfen ntar tó üzemállapothoz tartozó elektromosenergia- 
fogyasztás az e függel ék 2.3.1. szakasza szer int, az újrat ölthető energiatároló rendszer 
lemeríté se alapján (Wh/km);
EC DC,CS,avg az nCS vizsgálatok során az e függ elék 2.3.1. szakasza szer int megállapított, töltésfenntar tó 
üzemállapothoz tartozó elektromosenergia-f ogyasztás számtani átlaga az újratölthető 
energiatároló rendszer lemerít ése alapján (Wh/km);
MCO2,CS,nb,n az n vizsgálat során az A8/5. táblázat 2. lépése szer int számított, az energiamérleg figyele mbe ­
vételével történő korrekció nélküli, töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó kibocsátott CO 2- 
tömeg (g/km);
MCO2,CS,nb,a vg az nCS vizsgálatok szer inti, az energiamérleg figyelembevételével történő korrekció nélküli, 
töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó kibocsáto tt CO 2 tömeg ének alábbi egyenlet szer inti 
számtani átlag a a kibocsáto tt CO2-tömeg alapján (g/km);
n a vizsgált vizsgálat sorszáma;
nCS az összes vizsgálat száma;
valamint:
MCO2,CS,nb,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1MCO2,CS,nb,n
A kibocsáto tt CO 2-tömeg korrekciós együtthatój át ezen előírás 6.1.8. szakasza értelmé ben négy szignifikáns 
számjegynek megf elelő pontoss ágra kell kerekíteni. A kibocsáto tt CO 2-tömeg korrekciós együtthatójának 
statisztikai jelentőség ét a felelős hatósá gnak kell kiér tékelnie.
2.3.2.1. A teljes alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklus részét képező vizsgálatok segítség ével levezetet t, a kibocsáto tt 
CO2-tömegre vonatk ozó korrekciós együttható egyes szakaszok korrekciójára történő használata megen gedett.
2.3.2.2. Az e függelék 2.2. szakaszában meghatározott követelmé nyein felül, a gyár tó kérésére és a felelős hatóság 
beleegy ezésével a kibocsátott CO2-tömegre vonatk ozóan az egyes szakaszokhoz külön-külön KCO2,p korrekciós 
tényező k is levezethetők . Ebben az esetben minden egye s szakaszban az e függelék 2.2. szakaszában 
ismer tetettekk el azonos feltételeknek kell teljesülniük, és minden egyes szakaszra az e függ elék 2.3.2. 
szakaszában ismer tetett eljárást kell alkalmazni az egyes szakaszspecif ikus korrekciós együtthatók 
meghatározásához.
3. A KORREL ÁCIÓS EGYÜTTHA TÓK MEGHA TÁROZÁSÁRA SZOLGÁL Ó VIZSGÁL AT MENETE
3.1. Külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek és külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek
Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és külső feltöltésű üzemany agcellás hibr id járművek esetében az 
A8.App2/1. ábra szer inti alábbi vizsgálati programok közül az egyiket kell alkalmazni az e függelék 2. szakasza 
szer inti korrekciós együtthatók meghatározásához szük séges összes érték mérésére.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/516 2021.11.26.  
A8.App2/1. ábra
Külső feltöltésű hibr id elektromos járműv ek és külső feltöltésű üzeman yagcellás hibr id járműv ek vizsgálati 
prog ramja
3.1.1. Az 1. lehetőség szer inti vizsgálati program
3.1.1.1. Elők ondicionálás és kondicionálás
Az elők ondicionálást és a kondicionálást az e melléklet 4. függelék ének 2.1. szakaszában ismer tetett eljárás 
szer int kell elvégezni.
3.1.1.2. Az újratölth ető energiatároló rendszer beállítása
A vizsgálati eljárás előtt a gyár tó ezen függ elék 3.1.1.3. szakasza szer int beállíthatja az újratölth ető energiatároló 
rendszer t. A gyár tónak igazolnia kell, hogy az ezen függ elék 3.1.1.3. szakasza szer inti, a vizsgálat megkezd ésére 
vonatk ozó feltét elek teljesültek.
3.1.1.3. Vizsgálati eljárás
3.1.1.3.1. A járművezető által választható üzemmódot az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklushoz e melléklet 6. 
függ elékének 3. szakaszának megfelelően kell kiválasztani.
3.1.1.3.2. A vizsgálat során az e melléklet 1.4.2. szakasza szer inti alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklust kell végrehajtan i.
3.1.1.3.3. Ha e függ elék nem tartalmaz ellent étes utasítást, akkor a járművet a B6. mellékletben ismer tetett 1. típusú 
vizsgálati eljárás szer int kell vizsgálni.
3.1.1.3.4. A korrekciós együtthatók meghatározásához szük séges alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklussorozat 
megvalósítása érdekéb en a vizsgálat után az e függ elék 2.2. szakasza által előír t, az e függ elék 3.1.1.1–3.1.1.3. 
szakaszában ismer tetett lépésekből álló program egymás után több alkalommal is végrehajthat ó.
3.1.2. A 2. lehetőség szer inti vizsgálati program
3.1.2.1. Elők ondicionálás
A vizsgálati járművet az e melléklet 4. függ elékének 2.1.1. vagy 2.1.2. szakaszában ismer tetett eljárások szer int 
kell elők ondicionálni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/517  
3.1.2.2. Az újratölth ető energiatároló rendszer beállítása
Az elők ondicionálást követ ően ki kell hagyni az e melléklet 4. függel ékének 2.1.3. szakasza szer inti 
kondicionálást, és egy legfeljebb 60 perc időtar tamú szünet előír t, amely alatt az újratölthe tő energiatároló 
rendszer beállítható. Hasonló szünete t kell tartani minden vizsgálat előtt. Közvetlenül a szünet vége után végre 
kell hajtani az e függ elék 3.1.2.3. szakaszában előír t műveletek et.
A gyár tó kérésére az újratölthető energiatároló rendszer beállítása előtt egy további bemelegítési eljárás is 
végreha jtható a korrekciós együttható meghatározásához hasonló kezd eti feltét elek biztosítása érdekéb en. Ha a 
gyár tó kéri ezt a további bemelegítési eljárást, akkor a vizsgálati programon belül mindig ugyanazt a 
bemelegítés i eljárást kell megismételn i.
3.1.2.3. Vizsgálati eljárás
3.1.2.3.1. A járművezető által választható üzemmódot az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklushoz e melléklet 6. 
függ elékének 3. szakaszának megfelelően kell kiválasztani.
3.1.2.3.2. A vizsgálat során az e melléklet 1.4.2. szakasza szer inti alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklust kell végrehajtan i.
3.1.2.3.3. Ha e függ elék nem tartalmaz ellent étes utasítást, akkor a járművet a B6. mellékletben ismer tetett 1. típusú 
vizsgálati eljárás szer int kell vizsgálni.
3.1.2.3.4. A korrekciós együtthatók meghatározásához szük séges alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklussorozat 
megvalósítása érdekében a vizsgálat után az e függelék 2.2. szakaszában előír t, az e függ elék 3.1.2.2. és 3.1.2.3. 
szakaszában ismer tetett lépésekből álló program egymás után több alkalommal is végrehajthat ó.
3.2. Nem külső feltöltésű hibr id elektromos járművek és nem külső feltölt ésű üzemanya gcellás hibr id járművek
Nem külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek és nem külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek 
esetében az A8.App2/2. ábra szer inti alábbi vizsgálati programok közül az egyiket kell alkalmazni az e függ elék 
2. szakasza szer inti korrekciós együtthatók meghatározásához szük séges összes érték mérésére.
A8.App2/2. ábra
Nem külső feltöltésű hibr id elektromos járműv ek és nem külső feltöltésű üzeman yagcellás hibr id járműv ek 
vizsgálati prog ramja
3.2.1. Az 1. lehetőség szer inti vizsgálati programHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/518 2021.11.26.  
3.2.1.1. Elők ondicionálás és kondicionálás
A vizsgálati járművet e melléklet 3.3.1. szakasza szer int kell elők ondicionálni és kondicionálni.
3.2.1.2. Az újratölth ető energiatároló rendszer beállítása
A vizsgálati eljárás előtt a gyár tó ezen függ elék 3.2.1.3. szakasza szer int beállíthatja az újratölth ető energiatároló 
rendszer t. A gyár tónak igazolnia kell, hogy az ezen függ elék 3.2.1.3. szakasza szer inti, a vizsgálat megkezd ésére 
vonatk ozó feltét elek teljesültek.
3.2.1.3. Vizsgálati eljárás
3.2.1.3.1. A járművezető által választható üzemmódot e melléklet 6. függelék ének 3. szakaszának megfelelően kell 
kiválasztani.
3.2.1.3.2. A vizsgálat során az e melléklet 1.4.2. szakasza szer inti alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklust kell végrehajtan i.
3.2.1.3.3. Ha e függ elék nem tartalmaz ellent étes utasítást, akkor a járművet a B6. mellékletben ismer tetett, a 
töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó 1. típusú vizsgálati eljárás szer int kell vizsgálni.
3.2.1.3.4. A korrekciós együtthatók meghatározásához szük séges alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklussorozat 
megvalósítása érdekéb en a vizsgálat után az e függ elék 2.2. szakasza által előír t, az e függ elék 3.2.1.1–3.2.1.3. 
szakaszában ismer tetett lépésekből álló program egymás után több alkalommal is végrehajthat ó.
3.2.2. A 2. lehetőség szer inti vizsgálati program
3.2.2.1. Elők ondicionálás
A vizsgálati járművet e melléklet 3.3.1.1. szakasza szer int kell elők ondicionálni.
3.2.2.2. Az újratölth ető energiatároló rendszer beállítása
Az elők ondicionálást követően ki kell hagyni az e melléklet 3.3.1.2. szakasza szer inti kondicionálást, és egy 
legfe ljebb 60 perc időtar tamú szünet előír t, amely alatt az újratölthet ő energiatároló rendszer beállítható. 
Hasonló szünetet kell tartani minden vizsgálat előtt. Közvetlenül a szünet vége után végre kell hajtan i az e 
függ elék 3.2.2.3. szakaszában előír t műveletek et.
A gyár tó kérésére az újratölthető energiatároló rendszer beállítása előtt egy további bemelegítési eljárás is 
végreha jtható a korrekciós együttható meghatározásához hasonló kezd eti feltét elek biztosítása érdekéb en. Ha a 
gyár tó kéri ezt a további bemelegítési eljárást, akkor a vizsgálati programon belül mindig ugyanazt a 
bemelegítés i eljárást kell megismételn i.
3.2.2.3. Vizsgálati eljárás
3.2.2.3.1. A járművezető által választható üzemmódot az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklushoz e melléklet 6. 
függ elékének 3. szakaszának megfelelően kell kiválasztani.
3.2.2.3.2. A vizsgálat során az e melléklet 1.4.2. szakasza szer inti alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklust kell végrehajtan i.
3.2.2.3.3. Ha e függ elék nem tartalmaz ellent étes utasítást, akkor a járművet a B6. mellékletben ismer tetett 1. típusú 
vizsgálati eljárás szer int kell vizsgálni.
3.2.2.3.4. A korrekciós együtthatók meghatározásához szük séges alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklussorozat 
megvalósítása érdekében a vizsgálat után az e függelék 2.2. szakaszában előír t, az e függ elék 3.2.2.2. és 3.2.2.3. 
szakaszában ismer tetett lépésekből álló program egymás után több alkalommal is végrehajthat ó.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/519  
4. A gyár tó számára opcionálisan megen gedett a B6. melléklet 2. függ elékének 4.5. szakaszában meghatározott 
ΔMC O2,j alkalmazása, az alábbi módosítással:
ηalter nator az altern átor hatásf oka
0,67, ha a(z)ΔEREESS,p negat ív (kisüt ésnek felel meg)
1,00, ha a(z)ΔEREESS,p pozitív (töltésnek felel meg)
4.1. Ebben az esetben az e melléklet 4.1.1.3., 4.1.1.4. és 4.1.1.5. szakaszában meghatározott korrigált töltésfenntar tó 
CO2-tömegkibocsátás hely ébe a(z)KCO2,j ×EC DC,CS,j hely ett a ΔMCO2,j lép.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/520 2021.11.26.  
3. függelék 
Az újratölthető energiatároló rendszer áramának és feszültségének meghatá rozása nem külső 
feltöltésű hibr id elektromos járműv ek, külső feltöltésű hibr id elektromos járműv ek, külső feltöltésű 
üzeman yagcellás hibr id járműv ek, tisztán elektromos járműv ek, illetv e nem külső feltöltésű 
üzemanyagcellás hibr id járműv ek esetében 
1. BEVEZETÉS
1.1. E függ elék a nem külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek , a külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek , a külső 
feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek, a tisztán elektromos járművek és a nem külső feltöltésű 
üzemany agcellás hibr id járművek újratölthető energiatároló rendszere áramának és feszültségének meghatározási 
módszerét és az ahhoz szük séges műszerezettséget ismer teti.
1.2. Az újratölthe tő energiatároló rendszer áramának és feszültségének mérése a vizsgálat kezd etek or indul, és azonnal 
vége t ér, amint a jármű befejezt e a vizsgálatot.
1.3. Az újratölthe tő energiatároló rendszer áramát és feszültségét minden egyes szakaszra meg kell határozni.
1.4. A gyár tónak át kell nyújtania a jóváhagy ó hatóság számára az általa az újratölth ető energiatároló rendszer áramának 
és feszültségének méréséhez:
a)az e melléklet 3. szakasza szer inti 1. típusú vizsgálat ;
b)a korrekciós együtthatók meghatározására szolgáló, e melléklet 2. függ eléke szer inti eljárás (adott esetben);
c)Az 1A. szint esetében;
a B6a. melléklet előírásai szer inti környezeti hőmérséklet-k orrekcióval végzett vizsgálat (ATCT) eredmény ét 
közölni kell a felelős hatóságg al.
2. AZ ÚJRA TÖL THETŐ ENER GIA TÁROLÓ RENDSZER ÁRAMA
Az újratölthe tő energiatároló rendszerek lemeríté sét negatív áramnak kell tekint eni.
2.1. Az újratölthe tő energiatároló rendszer áramának külső mérése
2.1.1. Az újratölthe tő energiatároló rendszer áramát (áramait) a vizsgálat közben felcsípt ethető vagy zár rendszerű áram- 
jelátalakít óval kell elvég ezni. Az árammérő rendszer nek teljesítenie kell az e melléklet A8/1. táblázatában 
meghatározott követelmén yeket . Valamenn yi áram-jelátalakítónak alkalmasnak kell lennie a motori ndításk or 
jelentk ező áramcsúcsok , valamint a mérési pontban érvény es hőmérsékleti körülmény ek kezelé sére.
A pontos mérés érdeké ben a vizsgálat előtt az eszk öz gyár tójának utasításai szer int nullpont-beállítást és 
demagnetizálást kell végezni.
2.1.2. Az áram-jelátalakítókat bármely újratölthe tő energiatároló rendszer esetében az egyik, közvetlenül az újratölthet ő 
energiatároló rendszerhez csatlak ozó kábelre kell rögzít eni, és az újratölthe tő energiatároló rendszer teljes áramát 
kell mér niük .
Árnyékolt vezeték ek esetében a felelős hatóság beleegyezése szer inti megfelelő eljárásokat kell alkalmazni.
Annak érdekében, hogy a külső mérőberendezésekkel könny en lehessen mér ni az újratölth ető energiatároló 
rendszer áramát, a gyár tónak megf elelő, biztonságos és hozzáfé rhető elérési pontok at kell biztosítania a járműben. 
Ha ez nem lehetsége s, akkor a gyár tó köteles a felelős hatóság számára olyan eszk özt biztosítani, amelynek 
segítség ével az újratölthető energiatároló rendszerhez közvetlenül csatlak oztat ott egyik kábelhez az ezen 
szakaszban fentebb ismer tetettek szer int áram-jelátalakít ó csatlak oztathat ó.
2.1.3. Az áram-jelátalakító kimeneti jelét legalább 20 Hz gyak orisággal kell mintavét elezni. A mér t áramot az idő szer int 
integrá lni kell, és az így kapott, mér t Q értéket ampe rórában (Ah) kell kifejezni. Az integrálás az árammérő 
rendszeren belül is megtör ténhet.
2.2. Az újratölthe tő energiatároló rendszer áramára vonatk ozó fedélzeti adatok
E függ elék 2.1. szakaszának altern atívájaké nt a gyár tó az újratölthe tő energiatároló rendszer fedélzeti árammérési 
adatait is használhatja. Ezeknek az adatoknak a pont osságát a felelős hatóság felé igazoln i kell.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/521  
3. AZ ÚJRA TÖL THETŐ ENER GIA TÁROLÓ RENDSZER FESZÜL TSÉGE
3.1. Az újratölthe tő energiatároló rendszer feszültség ének külső mérése
Az újratölthe tő energiatároló rendszer feszültség ét az e melléklet 3. szakaszában ismer tetett vizsgálatok közben az e 
melléklet 1.1. szakaszában meghatározott berendezésekkel és pontossági követelmén yeknek megfelelően kell mér ni. 
Az újrat ölthető energiatároló rendszer feszültségé nek külső mérőberendezéssel történő méréséhez a gyár tó köteles 
az újratölthető energiatároló rendszer feszültségének mérésére alkalmas pontokról gondosk odni és a felelős hatóság 
számára biztonsági utasításokat előír ni.
3.2. Az újratölthe tő energiatároló rendszer névleges feszültség e
Nem külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek, nem külső feltöltésű üzemany agcellás hibr id járművek , külső 
feltölt ésű hibr id elektromos járművek és külső feltöltésű üzemanyagcellás hibr id járművek esetében az újratölthet ő 
energiatároló rendszer e függelék 3.1. szakasza szer int mér t feszültsége helyett az újratölthe tő energiatároló 
rendszer IEC 60050-482 szabván y szer int meghatározott névleges feszültsége is figyelembe vehető.
3.3. Az újratölthe tő energiatároló rendszer feszültség ére vonatk ozó fedélzeti adatok
E függ elék 3.1. és 3.2. szakaszának alternatívájaként a gyár tó a fedélzeti feszültségmérési adatokat is használhatja. 
Ezeknek az adatoknak a pontos ságát a felelős hatóság felé igazoln i kell.
A8 App3/1. táblázat
Vizsgálati események 3.1. szaka sz3.2. szaka sz
3.3. szakasz
60V vagy többkevesebb mint 
60V
NOVC-HEV
nem 
használhat ószükséges használni nem használhatóKülső feltölt ésű hibr id elektromos jármű CS 
üzemállapota
Nem külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id 
járművek
Külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id 
jármű CS üzemállapota
Az újratölthe tő energiatároló rendszer 
energia változás-alapú korrekciós eljárása (2. 
függ elék)
Külső feltöltésű hibr id elektromos jármű CD 
üzemállapota
szükséges 
használninem 
használhat óhasználhat ó használható Külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id 
jármű CD üzemállapota
Tisztán elektromos járművekHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/522 2021.11.26.  
4. függelék 
Tiszt án elektromos járműv ek, külső feltöltésű hibr id elektromos járműv ek, illetv e külső feltöltésű 
üzeman yagcellás hibr id járműv ek elők ondicionálásának, kondicionálásának és az újratölthető 
energiatá roló rendszerük feltöltésének feltétele i 
1. Ez a függelék az újrat ölthető energiatároló rendszer és a belső égésű motor alábbi vizsgálati eljárásokra való 
felkészít éséhez szükséges elők ondicionálást ismer teti:
a)elektromos hatósugár , töltéslem erítési és töltésfenntar tási mérések a külső feltöl tésű hibr id elektromos 
járművek és külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek vizsgálata során; valamint
b)elektromos hatósugár -mérések és elektromosenergia-f ogyasztás mérések tisztán elektromos járművel 
vizsgálata során.
2. KÜLSŐ FELTÖL TÉSŰ HIBRID ELEK TROMOS JÁRMŰVEK ÉS KÜLSŐ FELTÖL TÉSŰ ÜZEMANY AGCELL ÁS HIBRID JÁRMŰVEK, 
ELŐK ONDICIONÁL ÁS ÉS KONDICIONÁL ÁS
2.1. Elők ondicionálás és kondicionálás abban az esetben, ha a vizsgálati eljárás töltésfenntar tási vizsgálattal indul
2.1.1. A belsőégé sű motor elők ondicionálása érdekéb en a járművet legalább egy alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson 
végig kell vezetni. Az újratölthet ő energiatároló rendszer töltési mérlegét minden egyes végreha jtott 
elők ondicionálási ciklus alatt meg kell határozni. Az elők ondicionálást annak az alkalmazandó WLTP vizsgálati 
ciklusnak a végén kell leállítani, amely alatt az e melléklet 3.2.4.5. szakasza szer inti megszakítási feltét el teljesült.
2.1.2. E függ elék 2.1.1. szakaszának altern atívájak ént, a gyár tó kérésére és a felelős hatóság beleegy ezésével, az 
újratölthe tő energiatároló rendszer töltési szintje az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálathoz a gyár tói ajánlásoknak 
megf elelően beállítható annak érdeké ben, hogy a vizsgálatot töltésfen ntar tó üzemállapotban el lehessen vége zni.
Ilyen esetben például a tisztán belső égésű motorral felszerelt járművek esetében alkalmazandó, a 
B6. melléklet 2.6. szakaszában ismer tetett elők ondicionálási eljárást kell alkalmazni.
2.1.3. A jármű kondicionálását a B6. melléklet 2.7. szakasza szer int kell végrehajtan i.
2.2. Elők ondicionálás és kondicionálás abban az esetben, ha a vizsgálati eljárás töltésle merítési vizsgálattal indul
2.2.1. A külső feltöl tésű hibr id elektromos járműveket és a külső feltöl tésű üzemany agcellás hibr id járműveket legalább 
egy alkalmazandó WLTP vizsgálati cikluson végig kell vezetni. Az újratölthető energiatároló rendszer töltési 
mérleg ét minden egyes végreha jtott elők ondicionálási ciklus alatt meg kell határozni. Az elők ondicionálást annak 
az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusnak a végén kell leállítani, amely alatt az e melléklet 3.2.4.5. szakasza 
szer inti megszakítási feltét el teljesült.
2.2.2. A jármű kondicionálását a B6. melléklet 2.7. szakasza szer int kell végrehajtan i. 1. típusú vizsgálathoz 
elők ondicionált járművek esetében nem szabad kényszerhűt ést alkalmazni. Az újratölthe tő energiatároló 
rendszer t a kondicionálás közben az e függ elék 2.2.3. szakaszában meghatározott üzemszerű töltési eljárással kell 
tölteni.
2.2.3. Üzemszerű töltés alkalmazása
Az üzemszerű töltés során az elektromos járművet legfeljebb 22 kW energiájú elektromos árammal töltjük.
Amenny iben a normál AC töltésre több lehetséges módszer (pl. kábel, indukció stb.) is rendelkezésre áll, úgy a 
kábelen keresztüli töltést kell alkalmazni.
Amenny iben az AC töltés több energiaszinten is elvégez hető, úgy az üzemszerű töltést a legnagy obb 
energiaszinten kell elvég ezni. Az AC töltési energiaszint akkor lehet a legnagy obb energiaszintnél alacsonyabb, ha 
a gyár tó ezt javasolja, és a felelős hatóság jóváhagyja.
2.2.3.1. Az újratölthe tő energiatároló rendszer t a B6. melléklet 2.2.2.2. szakaszában meghatározott környezeti 
hőmérséklet en, a fedélzeti töltővel (ha van) kell tölteni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/523  
Az alábbi esetekben a gyár tó által javasolt töltőt és az üzemszerű töltésre előír t töltési mintát kell alkalmazni, 
amenn yiben:
a)nincs fedélzeti töltő; vagy
b)a töltési idő meghaladja a B6. melléklet 2.7. szakaszában meghatározott kondicionálási időt.
Az e szakaszbeli eljárások kizár nak minden olyan különleges töltési típust, amely autom atikusan vagy kézze l 
indíthat ó, mint például a kiegyen lítő töltés vagy gyorstölt és. A gyár tónak nyilatk oznia kell arról, hogy a vizsgálat 
alatt nem alkalmaztak különleges töltési eljárást.
2.2.3.2. A töltés befe jezésének feltételei
A töltés befejezé sének feltét ele akkor következik be, ha a fedélzeti vagy a külső műszerek azt jelzik, hogy az 
újratölthe tő energiatároló rendszer teljesen feltöl tött. Ha a töltésre a kondicionálás közben kerül sor, és a töltés a 
B6. melléklet 2.7. szakaszában meghatározott, minimálisan szükséges kondicionálási idő előtt befe jeződik , akkor 
a járműnek legalább addig az elektromos hálózatra csatlak oztatva kell maradnia, amíg a minimálisan szük séges 
kondicionálási idő le nem telik.
3. TISZT ÁN ELEK TROMOS JÁRMŰVEK ELŐK ONDICIONÁL ÁSA ÉS KONDICIONÁL ÁSA
3.1. Az újratölth ető energiatároló rendszer kezdeti töltése
Az újratölthető energiatároló rendszer kezd eti töltése az újratölth ető energiatároló rendszer kisütéséből, majd 
üzemszerű töltéséb ől áll.
3.1.1. Az újratölth ető energiatároló rendszer kisüté se
A kisütési eljárást a gyár tói ajánlásoknak megfelelően kell végrehajtan i. A gyár tónak biztosítania kell, hogy az 
újratölthe tő energiatároló rendszer a kisütési eljárás révén lehetség es módon teljesen lemerüljön.
3.1.2. Kondicionálás és üzemszerű töltés alkalmazása
A jármű kondicionálását a B6. melléklet 2.7. szakaszában leírtak szer int kell végreha jtani.
Az újratölth ető energiatároló rendszer t a kondicionálás közben az e függ elék 2.2.3. szakaszában meghatározott 
üzemszerű töltési eljárással kell tölteni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/524 2021.11.26.  
5. függelék 
Külső feltöltésű hibr id elektromos járműv ek, illetv e külső feltöltésű üzeman yagcellás hibr id 
járműv ek használati tényezői 
1.Mindegyik szerződő fél saját használati tényezőket dolgozhat ki.
2.A használati tényező görbéjének a járműhasználati statisztikák on alapuló meghatározásához ajánlott módszer tant a 
SAE J2841 (2010. szep tember i változat, kiadva: 2009. március, átdolgozva: 2010. szept ember) írja le.
3.A j időszak súly ozó tényezőjére vonatk ozó UF j részhasználati tényező kiszámítására az alábbi egyenlet et kell alkalmazni 
az A8.App5/1. táblázatból szár mazó együtthat ók felhasználásával.
UF jðdjÞ¼1 – exp  – ∑k
i¼1Ci×dj
dn��i� � � �
 – ∑j – 1
l¼1UF l
ahol:
UF j a j időszak használati tényezője;
dj a j időszak végé n mér t megtett távolság (km);
Ci i-edik együttható (lásd az A8.App5/1. táblázat ot);
dn normalizált távolság (lásd az A8.App5/1. táblázat ot) (km);
k a kitevőben lévő kifejezések és együtthatók száma;
j a vizsgált időszak száma;
i a vizsgált kifejezé s/együttható száma;
∑j – 1
l¼1UF la (j–1) időszakig kiszámolt használati tényezők összege .
A8.App5/1. táblázat
A részhasználati tényezők (adott esetben) meghat ározására szolgáló paraméterek 
Paraméter 1A. szint
dn 800 km
C1 26,25
C2 –38,94
C3 – 631,05
C4 5 964,83
C5 –25 095
C6 60 380,2
C7 –87 517
C8 75 513,8
C9 –35 749
C10 7 154,94HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/525  
6. függelék 
Járműv ezető által választható üzemmód kiválasztá sa 
1. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK
1.1. A gyár tónak az 1. típusú vizsgálati eljáráshoz az e függ elék 2–4. szakaszában meghatározottak szer int kell 
kiválasztania azt a járművezető által választhat ó üzemmódot, amely lehetővé teszi, hogy a jármű a vizsgált vizsgálati 
cikluson a sebességg örbére vonatk ozó, a B6. melléklet 2.6.8.3.1.2. szakasza szer inti tűrések betar tásával tudjon 
végighaladni. Ezt a járművezető által választhat ó üzemmódokkal rendelk ező valamenny i járműrendszer re alkalmazni 
kell, beleér tve a nem kizárólag az erőátvitelr e vonatk ozó üzemmódokat is.
1.2. A gyár tónak a felelős hatós ág számára bizony ítania kell az alábbiakat:
a)elsődleges üzemmód rendelk ezésre állása a szóban forgó feltét elek mellett ;
b)a szóban forgó jármű legnagy obb sebesség e;
és kérésre:
c)valamenny i üzemmód esetében az üzemany ag-fogyasztásra és – adott esetben – kibocsátott CO2-tömegre 
vonatk ozó bizony íték alapján azonosított legjobb és legrosszabb esethez tartozó üzemmód. Lásd a B6. melléklet 
2.6.6.3. szakaszát ;
d)a legmagasabb elektromosenergia-f ogyasztáshoz tartozó üzemmód;
e)a ciklus-energiaigén y (a B7. melléklet 5. szakasza szer int, ahol a célsebesség helyett a tényleg es sebesség szerepel).
1.3. A gyár tó által benyújtott és a felelős hatósá g által elfogadot t műszaki bizony íték alapján a nagy on különleges, nem 
normál napi használatra, hanem különleges, korlátozot t célokra szolgáló, járművezető által választható 
üzemmódokat, például a „hegymeneti üzemmódot” vagy a „karbantar tási üzemmódot” nem kell figyelembe venni. 
Az 1. típusú vizsgálati eljáráshoz az e függ elék 2. és 3. szakasza szer int kiválaszt ott, a járművezető által választhat ó 
üzemmódtól függ etlenül a járműnek az előrehaladásra szolgáló összes fennmaradó, a járművezető által választható 
üzemmódban meg kell felelnie a kritikus kibocsátási határér tékeknek.
2. Járművezető által választhat ó üzemmóddal rendelk ező külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek , illetve külső 
feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek töltéslem erítő üzemállapotban
Járművezető által választhat ó üzemmóddal rendelk ező járművek esetében az üzemmódot az alábbi feltételek alapján 
kell kiválasztani az 1. típusú töltéslemerít ési vizsgálathoz.
Az A8.App6/1. ábrán látható folyamatábra szemlélteti az üzemmód e szakasz szer inti kiválasztását.
2.1. Ha létezik olyan elsődleges üzemmód, amely lehetővé teszi, hogy a jármű töltéslem erítő üzemállapotban végrehajtsa a 
vizsgálati referenciaciklust, akkor ezt az üzemmódot kell kiválasztani.
2.2. Ha nincs elsődleges üzemmód, vagy létezik elsődleges üzemmód, de az nem teszi lehetővé, hogy a jármű 
töltéslemerítő üzemállapotban végrehajtsa a vizsgálati referenciaciklust, akkor az üzemmódot az alábbi feltételek 
alapján kell kiválasztani a vizsgálathoz:
a)ha csak egy üzemmód létezik, amely lehetővé teszi, hogy a jármű töltéslemerítő üzemállapotban végrehajtsa a 
vizsgálati referenciaciklust, akkor ezt az üzemmódot kell kiválasztani;
b)ha a vizsgálati referenciaciklus töltéslemerítő üzemállapotban több üzemmódban is végrehajthat ó, és ezen 
üzemmódok egyike sem konfigurálhat ó indítási üzemmód, akkor ezen üzemmódok közül az elektromosenergia- 
fogyasztás tekint etéb en legrosszabb esethez tartozót kell kiválasztani;
c)ha a vizsgálati referenciaciklus töltéslemerítő üzemállapotban több üzemmódban is végrehajthat ó, és ezen 
üzemmódok közül legalább kettő konfigurálható indítási üzemmód, akkor e konfigurálható indítási üzemmódok 
közül az elektromosenergia-f ogyasztás tekint etében legrosszabb esethez tartozót kell kiválasztani.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/526 2021.11.26.  
2.3. Ha e függ elék 2.1. és 2.2. szakasza alapján nincs olyan üzemmód, amely lehetővé teszi, hogy a jármű végreha jtsa a 
vizsgálati referenciaciklust, akkor a vizsgálati referen ciaciklust a B1. melléklet 9. szakasza szer int módosítani kell:
a)ha létezik olyan elsődleges üzemmód, amely lehetővé teszi, hogy a jármű töltéslem erítő üzemállapotban 
végrehajtsa a módosított vizsgálati referen ciaciklust, akkor ezt az üzemmódot kell kiválasztani;
b)ha nem létezik olyan elsődlege s üzemmód, amely lehetővé teszi, hogy a jármű töltéslemerítő üzemállapotban 
végrehajtsa a módosított vizsgálati referen ciaciklust, de más üzemmódok ezt lehetővé teszik , akkor ezek közül az 
elektromosenergia-f ogyasztás tekint etében legrosszabb esethez tartozó üzemmódot kell kiválasztani. Legalább két 
vagy több konfigurálhat ó indítási üzemmód esetén e konfigurálható indítási üzemmódok közül az elektromo ­
senergia-f ogyasztás tekintet ében legrosszabb esethez tartozót kell kiválasztani;
c)ha nem létezik olyan üzemmód, amely lehetővé teszi, hogy a jármű töltéslemerítő üzemállapotban végrehajtsa a 
módosított vizsgálati referenciaciklust, akkor meg kell határozni a legmagasabb ciklus-energiaigé nyű üzemmódot 
vagy üzemmódokat, és ezek közül az elektromosenergia-f ogyasztás tekint etében legrosszabb esethez tartozót kell 
kiválasztani.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/527  
A8.App6/1a. és A8.App6/1b. ábra
Külső feltöltésű hibr id elektromos járműv ek, illetv e külső feltöltésű üzeman yagcellás hibr id járműv ek járműv ezető által választható üzemmódjának kiválasztá sa 
töltéslemerítő üzemállapotban
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/528 2021.11.26.  
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/529  
3. Járművezető által választható üzemmóddal rendelk ező külső feltöltésű hibr id elektromos járművek , nem külső 
feltölt ésű hibr id elektromos járművek , külső feltöltésű üzemanyagcellás hibr id járművek, illetve nem külső feltöltésű 
üzemany agcellás hibr id járművek töltésfenntar tó üzemállapotban
Járművezető által választhat ó üzemmóddal rendelk ező járművek esetében az üzemmódot az alábbi feltételek alapján 
kell kiválasztani az 1. típusú töltésfenntar tási vizsgálathoz.
Az A8.App6/2. ábrán látható folyamatábra szemlélteti az üzemmód e szakasz szer inti kiválasztását.
3.1. Ha létezik olyan elsődleges üzemmód, amely lehetővé teszi, hogy a jármű töltésfenntar tó üzemállapotban végrehajtsa 
a vizsgálati referenciaciklust, akkor ezt az üzemmódot kell kiválasztani.
3.2. Ha nincs elsődleges üzemmód, vagy létezik elsődleges üzemmód, de az nem teszi lehetővé, hogy a jármű 
töltésfenntar tó üzemállapotban végrehajtsa a vizsgálati referen ciaciklust, akkor az üzemmódot az alábbi feltét elek 
alapján kell kiválasztani a vizsgálathoz:
a)Ha csak egy üzemmód létezik, amely lehetővé teszi, hogy a jármű töltésfenntar tó üzemállapotban végrehajtsa a 
vizsgálati referenciaciklust, akkor ezt az üzemmódot kell kiválasztani.
b)Ha a vizsgálati referenciacik lus töltésfenntar tó üzemállapotban több üzemmódban is végrehajthat ó, és ezen 
üzemmódok egyike sem konfigurálhat ó indítási üzemmód, akkor a járművet a kritikus kibocsátás és a CO 2- 
kibocsátás szem pontjából a legjobb és a legrosszabb esethez tartozó üzemmódban is vizsgálni kell. A legjobb és a 
legrosszabb esethez tartozó üzemmódokat – valamennyi üzemmódban – a CO 2-kibocsátásra vonatk ozóan 
benyújtott bizony ítékok alapján kell meghatározni. A CO 2-kibocsátásnak a két üzemmódbeli vizsgálati 
eredmény ek számtani közepét kell tekint eni. A vizsgálati eredmény eket mindk ét üzemmódra vonatk ozóan fel kell 
jegyezni.
A gyár tó kérésére a jármű a járművezető által választhat ó üzemmódban is vizsgálható a CO2-kibocsátások 
szem pontjából legrosszabb esethez tartozó helyzetben.
c)Ha a vizsgálati referenciacik lus töltésfenntar tó üzemállapotban több üzemmódban is végrehajthat ó, és ezen 
üzemmódok közül legalább kettő vagy több konfigurálható indítási üzemmód, akkor ezen konfigurálhat ó indítási 
üzemmódok közül a CO 2-kibocsátás és üzemany ag-fogyasztás tekint etében legrosszabb esethez tartozót kell 
kiválasztani.
3.3. Ha e függ elék 3.1. és 3.2. szakasza alapján nincs olyan üzemmód, amely lehetővé teszi, hogy a jármű végreha jtsa a 
vizsgálati referenciaciklust, akkor a vizsgálati referen ciaciklust a B1. melléklet 9. szakasza szer int módosítani kell:
a)Ha létezik olyan elsődleges üzemmód, amely lehetővé teszi, hogy a jármű töltésfen ntar tó üzemállapotban 
végrehajtsa a módosított vizsgálati referen ciaciklust, akkor ezt az üzemmódot kell kiválasztani.
b)Ha nem létezik olyan elsődleges üzemmód, amely lehetővé teszi, hogy a jármű töltésfenntar tó üzemállapotban 
végrehajtsa a módosított vizsgálati referenciaciklust, de más üzemmódok ezt lehetővé teszik, akkor ezek közül a 
CO 2-kibocsátás és üzemany ag-fogyasztás tekint etében legrosszabb esethez tartozó üzemmódot kell kiválasztani.
c)Ha nem létezik olyan üzemmód, amely lehetővé teszi, hogy a jármű töltésfenntar tó üzemállapotban végrehajtsa a 
módosított vizsgálati referenciaciklust, akkor meg kell határozni a legmagasabb ciklus-energiaigé nyű üzemmódot 
vagy üzemmódokat, és ezek közül a CO2-kibocsátás és üzemany ag-fogyasztás tekint etében legrosszabb esethez 
tartozót kell kiválasztani. Abban az esetben, ha ezen üzemmódok közül lega lább kettő vagy több konfigurálható 
indítási üzemmód, akkor közülük a CO 2-kibocsátás és üzemanyag-f ogyasztás tekint etében legrosszabb esethez 
tartozót kell kiválasztani.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/530 2021.11.26.  
A8.App6/2a. és A8.App6/2b. ábra
Külső feltöltésű hibr id elektromos járműv ek, nem külső feltöltésű hibr id elektromos járműv ek, külső feltöltésű üzemanyagcellás hibr id járműv ek és nem külső feltöltésű 
üzeman yagcellás hibr id járműv ek esetében a töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó, a járműv ezető által választható üzemmódok egyik ének kiválasztá sa
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/531  
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/532 2021.11.26.  
4. JÁRMŰVEZETŐ ÁLTAL VÁLASZTHA TÓ ÜZEMMÓDD AL RENDELKEZŐ TISZT ÁN ELEK TROMOS JÁRMŰVEK
Járművezető által választható üzemmóddal rendelkező járművek esetében az üzemmódot az alábbi feltételek szer int 
kell kiválasztani a vizsgálathoz.
Az A8.App6/3. ábrán látható folyamatábra szemlélteti az üzemmód e szakasz szer inti kiválasztását.
4.1. Ha létezik olyan elsődleges üzemmód, amely lehetővé teszi, hogy a jármű végrehajtsa a vizsgálati referenciaciklust, 
akkor ezt az üzemmódot kell kiválasztani.
4.2. Ha nincs elsődleges üzemmód, vagy létezik, de nem teszi lehetővé, hogy a jármű végreha jtsa a vizsgálati referenci ­
aciklust, akkor az üzemmódot az alábbi feltét elek alapján kell kiválasztani a vizsgálathoz:
a)ha csak egy olyan üzemmód létez ik, amely lehetővé teszi, hogy a jármű végrehajtsa a vizsgálati referenciacik lust, 
akkor ezt az üzemmódot kell kiválasztani;
b)ha a vizsgálati referen ciaciklus több üzemmódban is végreha jtható, és ezen üzemmódok egyike sem 
konfigurálhat ó indítási üzemmód, akkor ezen üzemmódok közül az elektromosenergia-f ogyasztás tekintet ében 
legrosszabb esethez tartozót kell kiválasztani;
c)ha a vizsgálati referenciaciklus több üzemmódban is végreha jtható, és ezen üzemmódok közül legalább kettő 
konfigurálhat ó indítási üzemmód, akkor e konfigurálható indítási üzemmódok közül az elektromosenergia- 
fogyasztás tekint etéb en legrosszabb esethez tartozót kell kiválasztani.
4.3. Ha e függ elék 4.1. és 4.2. szakasza alapján nincs olyan üzemmód, amely lehetővé teszi, hogy a jármű végreha jtsa a 
vizsgálati referen ciaciklust, akkor a vizsgálati referenciacik lust a B1. melléklet 9. szakasza szer int módosítani kell. Az 
eredmény ül kapott vizsgálati ciklust kell az alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusnak elnevezni:
a)Ha létezik olyan elsődleges üzemmód, amely lehetővé teszi, hogy a jármű végreha jtsa a módosított vizsgálati 
referen ciaciklust, akkor ezt az üzemmódot kell kiválasztani.
b)Ha nem létezik olyan elsődleges üzemmód, amely lehetővé tesz i, hogy a jármű végrehajtsa a módosított vizsgálati 
referen ciaciklust, de más üzemmódok ezt lehetővé teszik, akkor ezek közül az elektromosenergia-f ogyasztás 
tekint etében legrosszabb esethez tartozó üzemmódot kell kiválasztani. Legalább két vagy több konfigurálható 
indítási üzemmód esetén e konfigurálhat ó indítási üzemmódok közül az elektromosenergia-f ogyasztás 
tekint etében legrosszabb esethez tartozót kell kiválasztani.
c)Ha nem létezik olyan üzemmód, amely lehetővé teszi, hogy a jármű végrehajtsa a módosított vizsgálati referenci ­
aciklust, akkor meg kell határozni a legmag asabb ciklus-energiaigén yű üzemmódot vagy üzemmódokat, és ezek 
közül az elektromosenergia-f ogyasztás tekint etében legrosszabb esethez tartozót kell kiválasztani.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/533  
A8.App6/3a. és A8.App6/3b. ábra
Tisztán elektromos járműv ek járműv ezető által választható üzemmódjának kiválasztás a
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/534 2021.11.26.  
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/535  
7. függelék 
Sűrítetthidrogén-üzemanyagcellás hibr id járműv ek üzeman yag-fo gyasztá sának mérése 
1. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK
Az üzemany ag-fogyasztást az e függelék 2. szakasza szer inti gravimetr iás módszer rel kell mér ni.
Az üzemany ag-fogyasztás a gyár tó kérésére és a felelős hatóság beleegy ezésével nyomáson alapuló eljárással vagy 
áramláson alapuló eljárással is mérhető. A gyár tónak ebben az esetben műszaki bizony ítékot kell benyújtania arra 
vonatk ozóan, hogy ez az eljárás egyenér tékű eredmény eket szolgáltat. A nyomáson és az áramláson alapuló 
eljárás leírása az ISO 23828 szabván yban találhat ó.
2. Gravimetr iás módszer
Az üzemany ag-fogyasztást az üzemanyagtar tály tömeg ének vizsgálat előtti és utáni mérése alapján kell 
kiszámítani.
2.1. Berendezések és beállítások
2.1.1. A műszerezettségre az A8.App7/1. ábrán látható példa. Az üzemanya g-fogyasztás méréséhez egy vagy több, 
járművön kívüli tartály szükséges. A járműv ön kívüli tartály(oka)t a jármű eredeti üzemany agtar tálya és 
üzemany agcella-rendszere közötti üzemany ag-vezet ékéhez kell csatlak oztatni.
2.1.2. Az elők ondicionáláshoz az eredetileg beépítet t tartály vagy külső hidrog énforrás is használhat ó.
2.1.3. A tank olási nyomást a gyár tó által ajánlott értékre kell beállítani.
2.1.4. A vezeték ek átkapcsolásak or a lehető legkisebbre kell csökkent eni a vezeték ek közötti gáz-táplálási 
nyomáskülönbséget.
Abban az esetben, ha nyomáskülönbségből eredő hatásokkal kell számolni, a gyár tónak és a felelős hatóságnak 
meg kell állapodnia azt illetően, hogy szükséges-e korrekció.
2.1.5. Mérleg
2.1.5.1. Az üzemany ag-fogyasztás méréséhez használt mérlegnek meg kell felelnie az A8.App7/1. táblázat szer inti 
követelmén yeknek .
A8.App7/1. táblázat
Analitik ai mérlegek hitelességi kritér iumai 
Mérőre ndszer Felbontás Ismételhetőség
mérleg legfeljebb 0,1 g ±0,02 maximum (a)
(a)A vizsgálat alatti üzemany ag-fogyasztás (újrat ölthető energiatároló rendszer töltési egyensúlya = 0), tömegben kifejezve, 
szórás
2.1.5.2. A mérleg et a mérleg gyár tói előírásainak megfelelően, vagy legalább az A8.App7/2. táblázatban meghatározott 
gyak oriságg al kell kalibrálni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/536 2021.11.26.  
A8.App7/2. táblázat
Műszerek kalibrálási idők özei 
Műszerellenőrzés Inter vallum
Ismételhe tőség Évent e és jelentősebb karbantar tásoknál
2.1.5.3. A rezgés és a konvekci ó hatását megf elelő módon, például rezgés csillapított munkaasztallal vagy szélf ogóval kell 
csökke nteni.
A8.App7/1. ábra
Műszerezettségi példa
ahol:
1a külső üzemany ag-ellátás az elők ondicionáláshoz
2a nyomásszabály ozó
3az eredeti tartály
4az üzemanyagcella-rendszer
5a mérleg
6az üzemanyag-f ogyasztás méréséhez használt, járművön kívüli tartály(ok)
2.2. Vizsgálati eljárás
2.2.1. A járművön kívüli tartály tömeg ét meg kell mér ni a vizsgálat előtt.
2.2.2. A járműv ön kívüli tartályt az A8.App7/1. ábrán látható módon csatlak oztatni kell a jármű üzemany ag- 
vezeté kéhez.
2.2.3. A vizsgálatot a járműv ön kívüli tartályból történő üzemany ag-ellátás mellett végre kell hajtan i.
2.2.4. A járművön kívüli tartályt le kell csatlak oztatni a vezeték ről.
2.2.5. A tartály és az elfogyasztot t üzemany ag tömeg ét a vizsgálat után meg kell mér ni.
2.2.5.1. A gyár tó kérésére és a felelős hatóság jóváhagyásá val az A8.App7/1. ábrán láthat ó kiegé szítő vonal 2. és 4. pontja 
közötti, a hőmérséklet- és nyomásváltozás miatt bekövetkez ett hidrog éntömeg-változás is figyelembe vehető.
2.2.6. A kiegyensúly ozatlan, töltésfen ntar tó üzemállapothoz tartozó FC CS,nb üzemanyag-f ogyasztást a vizsgálat előtt és 
után mér t tömeg alapján az alábbi egye nlet segítségé vel kell kiszámítani:
FCCS,nb ¼g1 – g2
d×100HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/537  
ahol:
FC CS,nb a vizsgálat alatt mér t kiegyensúly ozatlan, töltésfenntar tó üzemállapothoz tartozó üzemany ag- 
fogyasztás (kg/100 km);
g1 a tartály tömeg e a vizsgálat kezd etén (kg);
g2 a tartály tömeg e a vizsgálat végé n (kg);
d a vizsgálat alatt megtett távolság (km).
2.2.7. Ez a szakasz csak az 1B. szintre vonatk ozik.
Az egyes szakaszokra e függ elék 2.2. szakasza alapján külön-külön ki kell számítani az e melléklet 4.2.1.2.4. 
és 4.2.1.2.5. szakaszában meghatározott FC CS,nb,p üzemany ag-fogyasztási értéket. A vizsgálati eljárást az egyes 
szakaszokra külön-külön felkészít ett, járműv ön kívüli tartályokkal és a jármű üzemany ag-vezet ékéhez történő 
csatlak ozásokkal kell elvég ezni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/538 2021.11.26.  
8. függelék 
A tisztán elektromos járműv ek és a külső feltöltésű hibr id elektromos járműv ek esetében a 
gyár tásmegfelelőség ellenőrzéséhez szüks éges további elektromosenergia-fogyasztási értékek 
kiszámítása 
A gyár tásmegfe lelőség tekint etében egyedi értékeket kell megad ni, amelye k kiszámításának módját e függel ék ismer teti.
1. A TISZT ÁN ELEK TROMOS JÁRMŰVEK GYÁRT ÁSMEGFELELŐSÉGÉNEK ELLENŐRZÉSÉHEZ SZÜK SÉGES ELEK TROMO ­
SENER GIA-FOGY ASZT ÁSI ÉRTÉKE K KISZÁMÍT ÁSA
1.1. A tisztán elektromos járművek gyár tásmegfe lelőségének elektromosenergia-f ogyasztás tekint etében történő 
ellenőrzéséhez az alábbi értéket kell bejelente ni és használni:
EC DC – i,COP ¼EC DC,first,i ×AF EC,i
ahol:
i – az interpolációs módszer alkalmazása esetén – az L jármű L jelzőszáma és a H jármű H 
jelzőszáma. Ha az interpol ációs módszer t nem alkalmazzák, az i jelzőszám a vizsgált járművet 
jelenti, és e függ elék 1.2. szakaszát nem kell figyele mbe venni;
EC DC – i,COP az i jármű elektromosenergia-f ogyasztása a gyár tásmegfelelőség vizsgálati eljárása során, az 
újratölthet ő energiatároló rendszer nek az ellenőrzésre szolgáló első alkalmazandó WLTC vizsgálati 
ciklus alatti lemerít ése alapján;
EC DC,first,i az i jármű elektromosenergia-f ogyasztása az újratölthető energiatároló rendszer nek az első 
alkalmazandó WLTC vizsgálati ciklus alatti lemerítése alapján, e melléklet 4.3. szakasza szer int 
(Wh/km);
AF EC,i az i jármű módosító tényezője, amely a típusjóváha gyás 1. típusú vizsgálati eljárásának végrehajtása 
után a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozóan megad ott elektromosenergia-f ogyasztás, és a 
gyár tásmegfe lelőségi vizsgálati eljárás során meghatározott, mér t vizsgálati eredmény közötti 
eltér ést egyenlíti ki
valamint
AF EC,i¼EC WLTC,declared,i
EC WLTC,i
ahol:
EC WLTC,declared,i a tisztán elektromos i járművek gyár tó által megad ott elektromosenergia-f ogyasztása, a B6. 
melléklet 1.2.3. szakasza értelmében;
EC WLTC,i az i járműnek az e melléklet 4.3.4.2. szakasza szer inti mér t elektromosenergia-f ogyasztása.
1.1.1. Az interpolációs módszer alkalmazása esetén a bejelentet t és a gyár tásmegfe lelőségnek a H jármű és az L jármű 
elektromosenergia-f ogyasztása tekin tetében történő ellenőrzéséhez használt értékek az egye s elektromosenergia- 
fogyasztási értékek e függ elék 1.2. szakasza szer inti interpolálásá nak kiindulási értékei.
1.2. Tisztán elektromos járművek egyedi elektromosenergia-f ogyasztásának interpoláci ója
Ezt a szakaszt csak az interpolációs módszer alkalmazása esetén kell figyelembe venni. Az egyes járművek 
gyár tásmegfelelőség ének elektromosenergia-f ogyasztás tekintet ében történő ellenőrzéséhez az interpolált 
elektromosenergia-f ogyasztási értéket kell bejelenteni és használni:
EC DC – ind,COP ¼EC DC – L,COP þKind×ðEC DC – H,COP  – EC DC – L,COP Þ
ahol:
EC DC – ind,COP adott jármű gyár tásmegfelelőségi szem pontból figyelembe vett elektromosenergia-f ogyasztása 
(Wh/km);
EC DC – L,COP az L járműnek a gyár tásmegfelelőség vizsgálatához e függ elék 1.1. szakasza szer int meghatározott 
elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/539  
EC DC – H,COP a H járműnek a gyár tásmegfe lelőség vizsgálatához e függ elék 1.1. szakasza szer int meghatározott 
elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);
Kind a vizsgált egyes járművek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatk ozó interpoláci ós 
együtthatój a e melléklet 4.5.3. szakasza szer int.
2. A KÜLSŐ FELTÖL TÉSŰ HIBRID ELEK TROMOS JÁRMŰVEK GYÁRT ÁSMEGFELELŐSÉGÉNEK ELLENŐRZÉSÉHEZ SZÜK SÉGES 
ELEK TROMOSENER GIA-FOGY ASZT ÁSI ÉRTÉKE K KISZÁMÍT ÁSA
Ezt a szakaszt csak akkor kell alkalmazni, ha a típusjóváhagyás során a töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó 1. 
típusú vizsgálat első ciklusában nem kerül sor motori ndításra.. Motor indítás esetén ezt a szakaszt figyelm en kívül 
kell hagyni.
2.1. A külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek gyár tásmegfele lőségének elektromosenergia-f ogyasztás tekint etéb en 
történő ellenőrzéséhez az alábbi értéket kell bejelenten i és használni:
EC DC,CD – i,COP ¼EC DC,CD,first,i ×AF EC,AC,CD,i
ahol:
i – az interpoláci ós módszer alkalmazása esetén – az L jármű L jelzőszáma és a H jármű H 
jelzőszáma. Ha az interpol ációs módszer t nem alkalmazzák, az i jelzőszám a vizsgált járművet 
jelenti, és e függ elék 2.2. szakaszát nem kell figyele mbe venni;
EC DC,CD – i,COP a töltéslemerít ési üzemmódhoz tartozó elektromosenergia-f ogyasztás a gyár tásmegfe lelőség 
vizsgálati eljárása során, az újratölthető energiatároló rendszer nek az ellenőrzésre szolgáló 1. 
típusú töltéslemerítési vizsgálat első alkalmazandó WLTC vizsgálati ciklusa alatti lemerít ése 
alapján;
EC DC,CD,first,i az újratölthe tő energiatároló rendszer nek az 1. típusú töltésle merítő vizsgálat első alkalmazandó 
WLTC vizsgálati ciklusa során történő lemerít ése alapján az i járműre megállapít ott, 
töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó elektromosenergia-f ogyasztás, e melléklet 4.3. szakasza 
szer int (Wh/km);
AF EC,A C,CD,i az i jármű töltéslem erítő üzemállapothoz tartozó elektromosenergia-f ogyasztást módosító 
tényezője, amely a típusjó váhagyás 1. típusú vizsgálati eljárásának végreha jtása utáni bejelentett 
érték, és a gyár tásmegfelelőségi vizsgálati eljárás során meghatározott, mér t vizsgálati eredmény 
közötti eltér ést egye nlíti ki.
valamint
Az 1A. szint esetében
AF EC,AC,CD,i ¼ECAC,CD,declared,i
ECAC,CD,i
ahol:
EC AC,CD,declared,i az i jármű töltéslem erítő üzemállapotbeli elektromosenergia-f ogyasztásának gyár tó által 
bejelentett értéke a B6. melléklet 1.2.3. szakasza szer inti 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat alapján.
EC AC,CD,i az i jármű töltéslemerítő üzemállapotbeli elektromosenergia-f ogyasztásának mér t értéke az e 
melléklet 4.3.1. szakasza szer inti 1. típusú töltéslemerítési vizsgálat alapján.
Az 1B. szint esetében
AF EC,AC,CD,i ¼ECdeclared,i
ECi
ahol:
EC declared,i az i jármű elektromosenergia-f ogyasztásának gyár tó által bejelentett értéke a B6. melléklet 1.2.3. 
szakasza szer inti 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálat alapján.
EC ,i az i jármű elektromosenergia-f ogyasztásának mér t értéke az e melléklet 4.3.3.1. szakasza szer inti 
1. típusú töltéslemerítés i vizsgálat alapján.
2.1.1. Az interpolációs módszer alkalmazása esetén a bejelentet t és a gyár tásmegfe lelőségnek a H jármű és az L jármű 
elektromosenergia-f ogyasztása tekin tetében történő ellenőrzéséhez használt értékek az egye s elektromosenergia- 
fogyasztási értékek e függ elék 2.2. szakasza szer inti interpolálásá nak kiindulási értékei.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/540 2021.11.26.  
2.2. A töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó egyes elektromosenergia-f ogyasztási értékek interpoláci ója
Ezt a szakaszt csak az interpolációs módszer alkalmazása esetén kell figyelembe venni. Az egyes járművek 
gyár tásmegfelelőség ének elektromosenergia-f ogyasztás tekintet ében történő ellenőrzéséhez az interpolált 
elektromosenergia-f ogyasztási értéket kell bejelenteni és használni:
EC DC – ind,CD,COP ¼EC DC – L,CD,COP þKind×ðEC DC – H,CD,COP  – EC DC – L,CD,COP Þ
ahol:
EC DC – ind,CD,COP adott jármű gyár tásmegfe lelőségi szem pontból figyelembe vett, töltéslemerítő 
üzemállapothoz tartozó elektromosenergia-f ogyasztása (Wh/km);
EC DC – L,CD,COP az L járműnek a gyár tásmegfelelősé g vizsgálatához e függelék 2.1. szakasza szer int 
meghatározott, töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó elektromosenergia-f ogyasztása 
(Wh/km);
EC DC – H,CD,COP a H járműnek a gyár tásmegfele lőség vizsgálatához e függ elék 2.1. szakasza szer int 
meghatározott, töltéslemerítő üzemállapothoz tartozó elektromosenergia-f ogyasztása 
(Wh/km);
Kind a vizsgált egyes járművek alkalmazandó WLTP vizsgálati ciklusra vonatk ozó interpolációs 
együtthatój a e melléklet 4.5.3. szakasza szer int.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/541  
B9. MELLÉKLET 
Az eljárások egyenér tékűségének megállapítása 
Ez a melléklet csak az 1A. szintre vonatk ozik.
1. ÁLTALÁNOS KÖVETELMÉNYEK
A gyár tó kérésére a felelős hatóság más mérési eljárásokat is elfogadhat, ha azok e melléklet 1.1. szakasza értelmében 
egye nértékű eredmény eket szolgáltatnak. Az alkalmazni kívánt eljárás egyenér tékűségét a felelős hatóság felé igazoln i 
kell.
1.1. Az egye nértékűség eldöntése
Az alkalmazni kívánt eljárás akkor tekinthető egye nértékűnek, ha pontosság a és isméte lhetősége megegy ezik a 
referenciaeljáráséval, vagy annál jobb.
1.2. Az egye nértékűség megállapítása
Az eljárás egyenér tékűségét az alkalmazni kívánt és a referencia-eljárás közötti korrelációs vizsgálat alapján kell 
megállapítani. A korrelációs vizsgálathoz használandó eljárások csak a felelős hatóság jóváhagyásá val alkalmazható k.
Az alkalmazni kívánt és a referenciaeljárás pont osság a megállapításának alapelve összhangban kell, hogy álljon az 
ISO 5725 szabvány 6. része 8. mellékletéve l („Alter natív mérési eljárások összehasonlítása”).
1.3. Végrehajtás i követelmén yek (FENNT ARTVA)HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/542 2021.11.26.  
MELLÉKLETEK – C. RÉSZ 
C1. melléklet: [Fenntar tva]
C2. melléklet: [Fenntar tva]HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/543  
C3. MELLÉKLET 
4. típusú vizsgálat 
Benzinmotoros járműv ek párolgási kibocsátás ainak meghatá rozása 
A 4. típusú vizsgálatok menete és vizsgálati feltéte lei
1. BEVEZETÉS
E melléklet a könnyű haszongépjár művek párolgási kibocsátási szintjeinek meghatározására szolgáló, 
isméte lhető és reprodukálható módszer t ismer teti, melynek segítség ével a jármű valós körülmény ek melletti 
üzemelt etése jól bemutatható.
2. MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK
2.1. Az eljárás a párolgási kibocsátások vizsgálatából és két kiegés zítő vizsgálatból áll, mely ek közül az egyik az e 
melléklet 5.1. szakaszának megf elelően az aktívszén-tar tályok öregít ésére, a másik az e melléklet 
5.2. szakaszának megf elelően az üzemany agtar tály-rendszer átereszt ésére irán yul. A párolgási kibocsátások 
vizsgálata (C3/4. ábra) a napi hőmérséklet-változás ok miatt bekövetkező és a jármű park olás közbeni, 
meleg leállítás utáni párolgási szénhidrogén -kibocsátásokat határozza meg.
2.2. Ha az üzemanyagrendszer egynél több aktívszén-tar tályt tartalmaz, akkor az e mellékletben az „aktívszén- 
tartályra” tett összes hivatk ozás valamenny i aktívszén-tar tályra vonatk ozik.
3. JÁRMŰ
A járművet jó műszaki állapotban, bejáratva kell a vizsgálatra átadni, és a vizsgálat időpontjáig legalább 
3 000 km-t kell futnia. A párolgási kibocsátások meghatározása végett a tanúsításhoz használt jármű 
futáste ljesítmény ét és korát fel kell jegyezni. A párolgási kibocsátást csökkentő rendszer nek bekapcsolt 
állapotban kell lennie és a bejáratási időszak alatt annak mindvégig kifogástalanul kell műk ödnie. Az öregített 
aktívszén-tar tályt a bejáratási időszakban nem szabad üzembe helyezni.
Az e melléklet 5.1–5.1.3.1.3. szakaszában leírtak szer int öregít ett aktívszén-tar tályt nem szabad üzembe 
hely ezni az e melléklet 6.5.1. szakaszában meghatározott üzemany ag-leereszt ési és -újratöl tési eljárás 
megke zdése előtt.
4. VIZSGÁL ATI BERENDEZÉS, KALIBRÁL ÁSI ELŐÍRÁSOK ÉS INTER VALLUM OK
Amenny iben e szakasz eltér ően nem rendelk ezik , a vizsgálathoz használt berendezéseke t az első használatuk 
előtt, majd meghatározott használati idők özönként kalibrálni kell. A meghatározott használati idők öz a 
berendezés gyár tójának ajánlása vagy a bevált műszaki gyak orlat alapján állapítható meg.
4.1. A görgős fékpad
A görgős fékpadnak meg kell felelnie a B5. melléklet 2–2.4.2. szakaszában meghatározott követ elmény eknek.
4.2. A párolgási kibocsátás mérésére szolgáló kamra
A párolgási kibocsátás mérésére szolgáló kamrának olyan légmentes, négyszög letes mérőkamrának kell lennie, 
amelyben elfér a vizsgálandó jármű. A járműnek minden oldalról megk özelíthetőnek, a mérőkamrának pedig 
lezár t állapotban légment esnek kell lennie e melléklet 4.2.3.3. szakaszának megfelel ően. A mérőkamra belső 
felülete nem eresztheti át a szénhidrogén eket, és nem léphet azokkal reakcióba. A hőmérséklet-szabály ozó 
rendszer nek képes nek kell lennie úgy szabály ozni a mérőkamra belső levegőjének hőmérséklet ét, hogy az 1 ° 
C-os átlagos tűréssel kövesse az előír t hőmérséklet–idő függvényt az egész vizsgálat alatt.
A szabály ozórendszer t úgy kell beállítani, hogy egyenletes környezeti hőmérsékleti jellegg örbét biztosítson, a 
kívánt hosszú távú hőmérséklet-profilhoz képe st minimális túlszabály ozással, ingadozással és instabilitással. 
A belső felület hőmérséklet e a napi kibocsátás vizsgálata alatt sohasem lehet 5 °C-nál alacson yabb vagy 55 °C- 
nál mag asabb.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/544 2021.11.26.  
A falak kialakításának elő kell segít enie a jó hőeloszlást. A belső felület hőmérséklet e a meleg leállítási vizsgálat 
alatt nem lehet 20 °C-nál alacsonyabb vagy 52 °C-nál magasabb.
A mérőkamra hőmérséklet-változásai miatt bekövetkező térfogatváltozásokhoz való alkalmazk odás 
érdek ében változó térfogatú vagy állandó térfogat ú mérőkamra egyaránt használhat ó.
4.2.1. Vált ozó térfogatú mérőkamra
A változó térfogatú mérőkamra a mérőkamrában lévő légtömeg hőmérséklet-vált ozásának hatására kiterjed és 
összehúzódik. A belső térfogatvált ozásokhoz való alkalmazk odás egyik lehetség es eszk öze a mozg atható 
oldalf al(ak) használata, a másik pedig a harmonikák alkalmazása, amik or is a belső nyomás változásának 
hatására a mérőkamrában lévő gázzáró zsák(ok) kiterjed(nek) vagy összehúzódik (összehúzódnak) a külső és 
belső levegő cseréje révén. A térfogatvált ozáshoz való alkalmazk odást biztosító egyik megoldás sem 
csorbíthatja az előír t hőmérsékleti tartomán yban az e melléklet 4.2.3. szakaszában meghatározott 
mérőkamrának az épségét.
Bármelyik megoldást is alkalmazzuk a térfogatvált ozáshoz való alkalmazk odásra, a mérőkamra belső nyomása 
nem térhet el ±0,5 kPa-nál nagy obb mér tékben a légk öri nyomást ól.
A mérőkamra kialakításának olyannak kell lennie, hogy állandó térfogatúra is be lehessen állítani. A változó 
térfogatú mérőkamrának tudnia kell kezelni az akár a „névleges térfogat ához” képe sti +7 %-os térfogat- 
módosulást is (lásd e melléklet 4.2.3.1.1. szakaszát), figyelembe véve a vizsgálat során bekövetkező 
hőmérséklet- és légk örinyomás-vált ozásokat.
4.2.2. Állandó térfogat ú mérőkamra
Az állandó térfogatú mérőkamrát olyan merev oldalf alakkal kell kialakítani, amelyek állandó kamratérf ogat ot 
biztosítanak és megfelelnek az alábbi követelmén yeknek.
4.2.2.1. A mérőkamrát egy elszívóbe rendezéssel kell ellátni, amely a vizsgálat ideje alatt állandó, alacson y sebességgel 
szívja ki a levegőt a kamrából. A kimeneti levegő környezeti levegővel való pótlását egy beszív óberendezéssel 
lehet biztosítani. A beáramló levegőt aktív szénnel meg kell szűr ni a viszon ylag állandó szénhidrogén szint 
fenntar tása érdekében. Bármelyik módszer t is alkalmazzuk a térfogatvált ozás kezelésére, a mérőkamra belső 
nyomása és a légk öri nyomás különbség ének 0 és –0,5 kPa között kell lennie.
4.2.2.2. A berendezésnek 0,01 gramm pontosságg al kell mér nie a ki- és a beáramló levegőben lévő szénhidrogén 
töme gét. A mérőkamrából kiszívott és az abba bevezetett levegőből történő arány os mintavét elhez zsák os 
minta vételi rendszer használhat ó. Alter natív lehetőségk ént a be- és a kiáramló levegő folyamatosan 
elemezhető egy, az áramlásba hely ezett lángionizációs detekt orral, és ezen adatok nak az áramlásméréssel való 
egyesítése révén folyamat osan rögzíthető az eltáv olított szénhidrogén tömeg e.
4.2.3. A mérőkamra kalibrálása
4.2.3.1. A mérőkamra belső térfogatának kezd eti meghatározása
4.2.3.1.1. Az első használatbavét el előtt meg kell határozni a kamra belső térfogatát az alábbiak szer int:
Gondosan meg kell mér ni a kamra belső méreteit, figyelembe véve minden egyenetlenség et, például a 
merevítők et. A kamra belső térfogatát e mérések alapján kell meghatározni.
Vált ozó térfogatú mérőkamra esetében a mérőkamrát rögzít ett térfogatúra kell reteszelni, és a mérőkamra 
hőmérséklet ét 30 °C, vagy a gyár tó választása szer int 29 °C környezeti hőmérséklet en kell tartani. Ennek a 
névlege s térfogatnak ±0,5 %-os tűréssel megismételhe tően meg kell egyeznie a jegyzők önyvben szereplő 
értékk el.
4.2.3.1.2. A nettó belső térfogatot úgy kell meghatározni, hogy a kamra belső térfogatából kivon unk 1,42 m3-t. 
Alternatív megoldáské nt az 1,42 m3 érték hely ett a nyitott ablakú és csomagterű vizsgálati jármű térfogata is 
figyelembe vehető.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/545  
4.2.3.1.3. A kamrát e melléklet 4.2.3.3. szakaszában foglaltak szer int ellenőr izni kell. Ha a propán tömeg e ±2 %-os tűrés 
mellett nem egyezik meg a betáplált töme ggel, akkor hely esbítésre van szük ség.
4.2.3.2. A kamra háttérkibocsátásának meghatározása
Ezzel a művelett el megállapítható, hogy a kamra nem tartalmaz-e olyan anyag okat, amelyek jelentős 
menn yiségű szénhidrogén t bocsátanak ki. Az ellenőrzést a mérőkamra üzembe hely ezések or kell elvége zni, 
ezt követően pedig a mérőkamrában végzett minden olyan művelet után végre kell hajtani, amely 
befolyásolhatja a háttérkibocsátást, de legalább évent e egy alkalommal.
4.2.3.2.1. Vált ozó térfogatú mérőkamra rögzített vagy nem rögzít ett térfogatú kialakításban egyaránt használhat ó az e 
melléklet 4.2.3.1.1 szakaszában leírtak szer int. A környezeti hőmérséklet et az alább említ ett 4 órás időtar tam 
alatt 35 ± 2 °C, vagy a gyár tó dönt ése alapján 36 ± 2 °C értéken kell tartani.
4.2.3.2.2. Az állandó térfogatú mérőkamrákat zárt bemeneti és kimeneti nyílással kell üzemeltetni. A környezeti 
hőmérséklet et az alább említ ett négy órás időtar tam alatt 35 °C ± 2 °C, vagy a gyár tó dönt ése alapján 36 °C ± 
2 °C értéken kell tartani.
4.2.3.2.3. A négy órás háttér mintavét el megkezdése előtt a mérőkamrát légment esen le lehet zárni, és legfeljebb 12 órán 
keresztül keverőventilát ort lehet műk ödtetni .
4.2.3.2.4. A gázelemző kész üléket (szükség esetén) kalibrálni, majd nullázni kell, és be kell állítani a mérési tartomá nyát.
4.2.3.2.5. A mérőkamrát a leolvasott szénhidrogén -érték állandósulásáig át kell öblíte ni, és a keverőventilátor t be kell 
kapcsolni, ha eddig még nem volt bekapcsolva.
4.2.3.2.6. Ezután a kamrát légmentesen le kell zárni, és meg kell mér ni a szénhidrogén hátté r-koncentrációját, a 
hőmérséklet et és a barometr ikus nyomást. Ezeket a kezdeti CHCi, Pi, Ti értékeket kell használni a 
mérőkamrában lévő hátt ér-koncentráció kiszámításához.
4.2.3.2.7. A mérőkamrát négy órán keresztül ebben az állapotban kell hagyni úgy, hogy közben a kever őventilátor jár.
4.2.3.2.8. A négy órás időtar tam eltelt ével ugyanazzal a gázelemző készülékk el meg kell mér ni a kamra szénhidrogén- 
koncentrációját. A hőmérséklet et és a barometr ikus nyomást ugyancsak meg kell mér ni. Ezek a CHCf, Pf, Tf 
értékek a véglege s értékek.
4.2.3.2.9. E melléklet 4.2.3.4. szakasza szer int ki kell számítani a szénhidrogén ek tömeg ének a vizsgálat ideje alatt a 
mérőkamrában bekövetkező változását, amely nem haladhatja meg a 0,05 gramm értéket.
4.2.3.3. A kamra kalibrálása és szénhidrogén -visszatar tási vizsgálata
A kamra kalibrálása és szénhidrogén -visszatar tási vizsgálata az e melléklet 4.2.3.1. szakasza szer int 
kiszámít ott térfogat ellenőrzésére szolgál, és mér i az esetleg es szivárgás mér tékét is. A mérőkamra szivárgási 
sebesség ét meg kell határozni a kamra üzembe helyezések or, majd minden olyan, a mérőkamrában végzett 
művelet után, amely befolyásolhatja a mérőkamra épségét, onnantól kezdve pedig legalább havonta. Ha hat 
egymást követő alkalommal a visszatar tás havi ellenőrzése azt mutatja, hogy nincs szük ség korrekciós 
intézkedésre, akkor ezután a szivárgás ellenőrzése negyedévent e is történhet mindaddig, amíg korrekciós 
intézkedés nem válik szükségessé.
4.2.3.3.1. A mérőkamrát addig kell átöblít eni, amíg a szénhidrogé n-koncentráció már nem változik. Ha még nincs 
bekapcsolva, úgy be kell kapcsolni a keverőventilátor t. A szénhidrogén -elemző készülék et le kell nullázni, 
szükség esetén kalibrálni kell és be kell állítani a mérési tartomán yát.
4.2.3.3.2. Vált ozó térfogatú mérőkamra esetében a mérőkamrát a névleges térfogatnak megf elelő helyzetben reteszelni 
kell. Állandó térfogatú mérőkamra esetében a kimeneti és a bemeneti nyílást le kell zárni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/546 2021.11.26.  
4.2.3.3.3. A környezeti hőmérséklet et szabály ozó rendszer t be kell kapcsolni (ha még nincs bekapcsolva), és be kell 
állítani 35 °C, vagy a gyár tó dönt ése alapján 36 °C kezd eti hőmérsékletre.
4.2.3.3.4. Amik or a mérőkamra hőmérséklet e 35 °C ± 2 °C, vagy a gyár tó dönt ése alapján 36 °C ± 2 °C értéken 
állandósul, a mérőkamrát légmentesen le kell zárni, és meg kell mér ni a hátt ér-koncentrációt, a hőmérséklet et 
és a légk öri nyomást. Ezek et a kezd eti CHCi, Pi, Ti értékeket kell használni a mérőkamra kalibrálásak or.
4.2.3.3.5. Körülbelül 4 g propánt kell beadni a mérőkamrába. A propán tömeg ét a mér t érték ±2 %-ának megfelel ő 
pont ossággal kell mér ni.
4.2.3.3.6. A kamra tartalmát öt percen át hagyni kell keveredni, majd meg kell mér ni a szénhidrogén-k oncentrációt, a 
hőmérséklet et és a barometr ikus nyomást. A CHCf, Pf, Tf értékek a kamra kalibrálásának értékei, a 
szénhidrogén -visszatar tási vizsgálathoz pedig a CHCi, Pi, Ti kezd ő értékeket kell alkalmazni.
4.2.3.3.7. Az e melléklet 4.2.3.3.4. és 4.2.3.3.6. szakasza szer int mér t értékek alapján és az e melléklet 4.2.3.4. 
szakaszában megadott képlett el ki kell számítani a mérőkamrában lévő propán tömeg ét. Ez legfeljebb ±2 %- 
kal térhet el a propánnak az e melléklet 4.2.3.3.5. szakasza szer int mér t töme gétől.
4.2.3.3.8. Vált ozó térfogatú mérőkamra esetében a mérőkamra névleges térfogatra való reteszelését ki kell oldani. 
Állandó térfogat ú mérőkamra esetében ki kell nyitni a kimeneti és a bemeneti nyílást.
4.2.3.3.9. A mérőkamra légment es lezárását követő 15 percen belül meg kell kezdeni a környezeti hőmérséklet ciklikus 
változtatását (mely et 35 °C-ról 20 °C-ra és vissza 35 °C-ra, vagy a gyár tó dönt ése alapján 35,6 °C-ról 22,2 ° 
C-ra és vissza 35,6 °C-ra kell változtatni); e ciklikus változtatást 24 órán keresztül kell folytatni, az e melléklet 
6.5.9. szakaszában meghatározott prof il – vagy alternatí v prof il – szer int. (A tűréseket e melléklet 6.5.9.1. 
szakasza határozza meg.)
4.2.3.3.10. A 24 órás ciklus elteltével meg kell mér ni és fel kell jegyezni a végső szénhidrogén -koncentrációt, 
hőmérséklet et és barometr ikus nyomást. Ezek lesznek a végső CHCf, Pf, Tf értékek a szénhidrogé n-visszatar tás 
ellenőrzéséhez.
4.2.3.3.11. Az e melléklet 4.2.3.3.6. és 4.2.3.3.10. szakasza szer int mér t értékek alapján az e melléklet 4.2.3.4. 
szakaszában megadott képlettel ki kell számítani a szénhidrogé n töme gét. Ennek legfeljebb 3 százalék os 
tűréssel egyez nie kell a szénhidrogén nek az e melléklet 4.2.3.3.7. szakasza szer inti töme gével.
4.2.3.4. Számítások
A mérőkamrában lévő szénhidrogén nettó tömeg ének változása alapján határozható meg a kamrában lévő 
szénhidrogén hátt ér-koncentrációja és a szivárgás mér téke. A szénhidrogé n-koncentráció, a hőmérséklet és a 
barometr ikus nyomás kiindulási értéke és végső értéke alapján számítható ki a tömegv áltozás.
A számítást az e melléklet 7.1. vagy 7.1.1. szakaszában megadott egyenlet szer int kell elvége zni, az alábbi V 
érték alkalmazásá val.
V a mérőkamra nettó térfogata, m3.
4.3. Elemzőrendszerek
Az elemzőrendszereknek meg kell felelniük az e melléklet 4.3.1–4.3.3. szakaszában meghatározott 
követelmén yeknek.
A szénhidrogének folyamatos mérése nem kötelező, kivéve, ha rögzíte tt térfogatú mérőkamratípust 
használnak.
4.3.1. Szénhidrogé n-elemző készülékHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/547  
4.3.1.1. A mérőkamrán belüli légk ört lángionizációs szénhidrogén -detekt orral (FID) kell folyamat osan ellenőr izni. A 
gázmintát a mérőkamra egyik oldalf alának vagy tetejének közepéről kell venni, és minden mellékáramot 
vissza kell vezetni a mérőkamrába, lehetőleg egy közvetlenül a kever őventilátor utáni pont on.
4.3.1.2. A szénhidrogén -elemző készülék nek 1,5 másodpercnél rövidebb válaszidővel ki kell jeleznie a végső érték 
90 %-át. A szénhidrogén -elemző készülék stabilitásának a nullpontnál és a teljes skála 80 % ± 20 %-ánál 15 
percen keresztül mér ve minden üzemi tartomán yban jobbnak kell lennie, mint a teljes skálaér ték 2 %-a.
4.3.1.3. A szénhidrogén -elemző készülék szórásként kifejezett megismételhe tőségének a nullpontnál és a teljes skála 
80 ± 20 százalékánál az összes használt üzemi tartomán yban jobbnak kell lennie, mint a teljes skálakitér és 
±1 százaléka.
4.3.1.4. A szénhidrogé n-elemző kész ülék üzemi tartomán yait úgy kell megválasztani, hogy a legpontosabb eredmény t 
adják a mérési, kalibrálási és szivárgás-ellenőrzési eljárások alatt.
4.3.2. A szénhidrogén -elemző adatrögzítő rendszere
4.3.2.1. A szénhidrogén-elemző készüléket olyan elektromosjel-rögzítő kész ülékkel kell ellátni, amely a kimenő jeleket 
szalagos öníró készülék kel vagy más adatfeldolgozó rendszer segítség ével legalább percenként egyszer képes 
rögzít eni. Az adatrögzítő rendszer nek legalább a rögzít endő jellel egyenér tékű üzemi jellemzőkkel kell 
rendelk eznie, és tartósan kell rögzít enie az eredmény eket. Az adatrögzít és során egyér telműen fel kell tünt etni 
a meleg leállítási és a napi kibocsátási vizsgálat kezd etét és végét (beleér tve a mintavét eli időszak ok kezdetét és 
végét, valamint az egyes vizsgálatok kezdete és befejezése között eltelt időt).
4.3.3. A lángionizációs detektor (FID) típusú szénhidrogén -elemző készülék ellenőrzése
4.3.3.1. A detektor válaszának optimalizálása
A lángionizációs detektor t az eszk öz gyár tójának előírásai szer int kell beállítani. A leggyakrabban használt 
üzemi tartomán yban levegő és propángáz keverékét kell használni a válasz optimalizálására.
4.3.3.2. A szénhidrogén -elemző készülék kalibrálása
Az elemzőkészülék et levegő és propángáz keverék ével, valamint tisztított szinte tikus levegővel kell kalibrálni. 
Lásd az ezen előírás B5. melléklet ének 6.2. szakaszát.
A normál esetben alkalmazott üzemi tartomán yokat e melléklet 4.3.3.2.1–4.3.3.2.4. szakasza szer int 
kalibrálni kell.
4.3.3.2.1. Meg kell szerkes zteni a kalibrációs görbét legalább öt, az üzemi tartomán yban a lehető lege gyenlet esebben 
eloszt ott kalibrálási pontból. A legnagy obb koncentrációjú kalibráló gáz névleges koncentrációja legalább a 
teljes skála 80 százaléka legyen.
4.3.3.2.2. A legkisebb négyzet ek módszerével ki kell számítani a kalibrációs görbét. Amenny iben az eredmény ül kapott 
polinom háromnál magasabb fokú, akkor a kalibrálási pontok számának egye nlőnek kell lennie legalább a 
polinom fokának száma plusz kettővel.
4.3.3.2.3. A kalibrációs görbe nem térhet el 2 %-nál nagy obb mér tékben az egyes kalibráló gázok névleges értékétől.
4.3.3.2.4. A B5. melléklet 5. szakasza szer int kapott polinom együtthatóit felhasználva kész íteni kell egy táblázat ot, 
amely a teljes skála 1 százalékánál nem nagy obb lépésekben összeveti a mér t és a tényleges koncentrációkat. 
Ezt a táblázat ot az elemzők észülék minden kalibrált mérőtar tomán yára el kell kész íteni. A táblázatnak más 
lényeges adatokat is tartalmaznia kell, például a következők et:
a)a kalibrálás dátuma, a mérőtar tomán y és a nullapont potenciomét erének állása (ahol van ilyen);
b)névleges skála;
c)az alkalmazott kalibráló gázok referenciaadatai;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/548 2021.11.26.  
d)az alkalmazott kalibráló gázok valóságos és mér t értékei a százalék os eltér ésekkel együtt ;
e)a lángionizációs detektor üzemany aga és típusa;
f)a lángionizációs detektor légny omása.
4.3.3.2.5. Ha a felelős hatós ág számára hitelt érdemlően igazolhat ó, hogy más technológiák (például számítóg ép, 
elektronikusan vezérelt tartomán ykapcsoló) ugyanily en pontoss ágot biztosítanak, akkor ezek a módszerek is 
használhat ók.
4.4. A hőmérsékleti adat ok rögzíté sére szolgáló rendszer
A hőmérsékleti adat ok rögzít ésére szolgáló rendszer nek meg kell felelnie az e melléklet 4.4.1–4.4.5. 
szakaszában foglalt követelmén yeknek .
4.4.1. A mérőkamra hőmérsékletét két ponton kell feljegy ezni olyan hőmérséklet-érzék elők segítségé vel, amelyek 
úgy vannak csatlak oztatva, hogy a középér téket mutassák . A mérési pontoknak a két oldalf al függőleges 
középv onalától kb. 0,1 m-re kell benyúlniuk a mérőkamrába 0,9 ±0,2 m mag asságban.
4.4.2. Az aktívszén-tar tály benzingőzzel való töltése esetén (lásd e melléklet 6.5.5.3. szakaszát) az üzemanyagtar tály 
(ok) hőmérséklet ét egy, az e melléklet 6.1.1. szakaszában leírtak szer int az üzemany agtar tályban elhelyez ett 
érzéke lő segítségével rögzíteni kell.
4.4.3. A hőmérsékleti értékeket a párolgási kibocsátás mérésének teljes ideje alatt legalább percenk ént egyszer fel kell 
jegye zni vagy be kell vinni az adatf eldolgozó rendszerbe.
4.4.4. A hőmérsékleti értékeket rögzítő rendszer pont osságának ±1,0 K-on belül kell lennie, és az értékeket ±0,4 K 
pont ossággal fel kell tudnia bontani.
4.4.5. Az adatrögzítő vagy adatf eldolgozó rendszer időbeli felbontók épesség ének ±15 másodpercesnek kell lennie.
4.5. A nyomásér tékek rögzítésére szolgáló rendszer
A nyomásér tékek rögzítésére szolgáló rendszer nek meg kell felelnie a 4.5.1–4.5.3. szakaszban foglalt 
követelmén yeknek.
4.5.1. A párolgási kibocsátás mérési ideje alatt a vizsgálati területen uralk odó barometr ikus nyomás és a mérőkamra 
belső nyomása közötti Δp különbség et legalább percenk ént egyszer fel kell jegyezni vagy be kell vinni az 
adatf eldolgozó rendszerbe.
4.5.2. A nyomásér tékeket rögzítő rendszer pont osságának ±0,3 kPa-on belül kell lennie, és a nyomásér tékeket 
±0,025 kPa pont ossággal kell tudnia felbontani.
4.5.3. Az adatrögzítő vagy adatf eldolgozó rendszer időbeli felbontók épesség ének ±15 másodpercesnek kell lennie.
4.6. Ventilátor ok
A ventilátorok nak meg kell felelniük az e melléklet 4.6.1. és 4.6.2. szakaszában foglalt követ elmény eknek.
4.6.1. Egy vagy több ventilátor vagy befúvó alkalmazásá val, a párolgási vesztes ég meghatározására szolgáló 
légment es kamra ajtaját (ajtóit) nyit va tartva a kamra szénhidrogén -koncentrációját a környezeti szénhidro ­
génszintre kell tudni csökke nteni.
4.6.2. A kamrát egy vagy több, megk özelítőleg 0,1–0,5 m3/sec kapacitású ventilátorra l vagy befúvó val kell 
felszerelni, amelly el a mérőkamrában lévő levegő alaposan megke verhető. A kamrában a mérések alatt 
egyenletes hőmérséklet et és szénhidrogén -koncentrációt kell biztosítani. A mérőkamrában lévő járművet nem 
szabad kitenni a ventilátorok vagy befúvók közvetlen légáramának .HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/549  
4.7. Kalibráló gázok
A gázoknak meg kell felelniük az e melléklet 4.7.1. és 4.7.2.. szakaszában foglalt követ elmény eknek.
4.7.1. A következő tiszta gázok szük ségesek a kalibráláshoz és a műk ödtet éshez:
tisztít ott szintetikus levegő (tisztaság < 1 ppm C1 egyenér ték, < 1 ppm CO, < 400 ppm CO2, < 0,1 ppm NO);
oxigéntar talom 18 és 21 térfogats zázalék között.
szénhidrogén -elemzőhöz való fűtőgáz (40 ± 2 százalék hidrogén, a többi hélium, 1 ppm C1 egyenér téknél 
kevesebb szénhidrogén, keveseb b mint 400 ppm CO2),
propán (C3H8): (legalább 99,5 % tisztaságú);
bután (C4H10): (legalább 98 % tisztaságú).
nitrogén (N2) : (legalább 98 % tisztaságú).
4.7.2. Rendelk ezésre kell állniuk propán (C3H8) és tisztított szintetikus levegő kever ékéből álló kalibráló gázoknak. A 
kalibráló gáz tényleges koncentrációja nem térhet el 2 %-nál nagy obb mér tékbe n a megad ott értéktől. A 
gázmegosztó val előállított hígít ott gázok pontoss ágának a tényleg es érték ±2 %-os tartomán yán belül kell 
lennie. Az e melléklet 4.2.3. és 4.3.3. szakaszában előír t koncentrációk előállíthatók hígít ó gázként 
szint etikus levegőt használó gázmegosztó alkalmazásá val is.
4.8. Aktívszéntar tály-mérleg a kiáramlási veszte ségáram nyomásment esítéséhez
Az aktívszéntar tály-mérleg pont osságának ± 0,02 g-nak kell lennie.
4.9. Az üzemany agtar tály melegít ése (csak az aktívszén-tar tály benzingőzzel való töltése esetén alkalmazandó)
4.9.1. A jármű üzemany agtar tályában (-tar tályaiban) lévő üzemany agot szabály ozható hőforrással fel kell melegíteni; 
például e célra megf elelhet egy 2 000 W teljesítményű melegítőpár na. A melegítőrendszer nek egye nletesen 
elosztva kell átadnia a hőt a tartály falának az üzemany ag szintje alatt, hogy ne fordulhasson elő az 
üzemany ag helyi túlmelegedése. Az üzemany agtar tályban az üzemany agszint feletti gőzöket nem szabad 
hőhatásnak kitenni.
4.9.2. Az üzemanyagtar tályt fűtő készülé knek lehetővé kell tennie a tartályban lévő üzemany ag 16 °C-ról 60 percen 
belül 14 °C-kal történő egyenletes felmelegítését úgy, hogy eközben a hőmérséklet-érzék elő az e melléklet 
4.9.3. szakaszában előír t helyzetben van. A fűtőrendszer nek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a 
tartálymelegítés folyamata alatt az üzemanyag hőmérséklet ét ±1,5 °C pontosságg al beállítsa az előír t 
hőmérsékletre.
4.9.3. A jármű üzemany agtar tályát a szivárgásment esség biztosítása mellett olyan hőmérséklet-érzék elővel is fel kell 
szerelni, amely a térfogatának 40 %-áig feltöl tött üzemany agtar tályban lévő üzemanya g középpontjában 
lehetővé teszi a hőmérséklet mérését.
5. AZ AKTÍVSZÉN- TART ÁLY PRÓBAPADOS ÖREGÍTÉSÉRE ÉS AZ ÁTERESZTÉSI TÉNYEZŐ MEGHA TÁROZÁSÁRA 
SZOL GÁLÓ ELJÁRÁS
5.1. Az aktívszén-tar tály öregít ése
A meleg leállítás veszteség és a napi veszteség vizsgálata előtt az aktívszén-tar tályt a C3/1. ábrán ismer tetett 
eljárás szer int öregít eni kell.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/550 2021.11.26.  
C3/1. ábra
Az aktívszén-tar tály próbapados öregítési eljárása
5.1.1. Öregít és hőmérsékleti ciklusok által
Az aktívszén-tar tályt –15 °C és 60 °C közötti hőmérséklet en hőmérsékleti ciklusoknak kell kitenni egy erre a 
célra szolgáló hőmérsékleti kamrában úgy, hogy –15 °C-on és 60 °C-on 30 perc stabilizációs idő biztosított 
legye n. Az egye s ciklusok hossza 210 perc (lásd a C3/2. ábrát).
A hőmérséklet-gradiensnek a lehető legjobban meg kell közelítenie az 1 °C/percet. Az aktívszén-tar tályon nem 
szabad átfújatni a levegőt.
A ciklust egymás után ötvenszer kell megismét elni. Ezen eljárás teljes hossza 175 óra.
C3/2. ábra
Hők ondicionálási ciklus
5.1.2. Öregít és rezgés által
A hőhatással történő öregítést követően az aktívszén-tar tályt vertikálisan, a gépjár műben elfoglalt helyzetbe 
állítva 30 ± 10 Hz frekvencián rezget ve, összesen több mint 1,5 m/sec2 Grms-nek (négyzetes középér tékű 
gyorsulás) kell kitenni. A művelet hossza 12 óra.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/551  
5.1.3. Öregít és üzemanya ggőznek kitéve és a BWC300 meghatározása
5.1.3.1. Az öregít és üzemanya ggőzzel történő feltöl tés és laborat óriumi levegővel való kifúvatás ismétléséből áll.
5.1.3.1.1. A hőhatással történő és rezgé s általi öregít és után az aktívszén-tar tályt az e melléklet 5.1.3.1.1.1. szakaszában 
leírt, kereskedelemben kapható üzemanyag és nitrogén vagy levegő 50 ± 15 % üzemany aggőz-térf ogata rányú 
keverékében kell tovább öregít eni. A keverék üzemanya ggőzzel való telítettség ének arány a 60 ± 20 g/h legyen.
Az aktívszén-tar tályt a 2 grammos küszöbig kell tölteni. Alternatívaként a töltés befejeze ttnek tekin thető, ha a 
szellőző kivezetésénél a szénhidrogén -koncentráció szintje eléri a 3 000 ppm-et.
5.1.3.1.1.1. A vizsgálathoz használt, keresk edelemben kapható üzemany agnak az alábbiak tekintet ében ugyanazon 
követelmén yeknek kell megfel elnie, mint a referen cia-üzemanyagnak:
a)sűrűség 15 °C-on;
b)gőzny omás;
c)desztilláció (70 °C, 100 °C, 150 °C);
d)szénhidrogén -elemzés (csak olefinek , aromás vegyületek, benzol);
e)oxigéntar talom;
f)etanoltar talom.
5.1.3.1.2. Az aktívszén-tar tályt a töltés után legalább 5 perccel, de legfeljebb 60 perccel a 300-szoros szűrőt érfogat-csere 
eléréséig percenké nt 25 ± 5 liter áramlási sebesség mellett a kibocsátást vizsgáló laboratórium levegőjével ki 
kell fúvatni.
5.1.3.1.3. Az e melléklet 5.1.3.1.1. és 5.1.3.1.2. szakaszában leírt eljárásokat 300-szor kell megisméte lni, mely et 
követően az aktívszén-tar tály stabilizáltnak minősül.
5.1.3.1.4. A butánf eldolgozási kapacitásnak (BWC) az ezen előírás 6.6.3. szakasza szer inti párolgási kibocsátási 
járműcsalád tekin tetében történő mérésére szolgáló eljárás az alábbiakból áll:
a)a stabilizált aktívszén-tar tályt 2 gramm küszöbig kell tölteni, majd ezt követően legalább ötször ki kell 
fúvatni. A töltést 50 térfogatszázalék butánból és 50 térfogatszázalék nitrogén ből álló keverékk el kell 
végrehajtan i óránkén t 40 gramm bután menn yisége mellett ;
b)a kifúvatást e melléklet 5.1.3.1.2. szakasza szer int kell elvége zni;
c)a butánfeldolgozási kapacitást minden töltés után fel kell jegyezni,
d)a BWC300-at az utol só 5 BWC átlagából kell kiszámítani.
5.1.3.2. Amenny iben az öregít ett aktívszén-tar tályt egy beszállító biztosítja, úgy a jármű gyár tója az öregít ési eljárásról 
előzet esen tájék oztatja a felelős hatóságot, hogy az az eljárás bármely szakaszát megtekin thesse.
5.1.3.3. A gyár tó eljuttatja a felelős hatós ághoz a vizsgálati jegyzők önyvet, amely lega lább a következők et tartalmazza:
a)az aktív szén típusa;
b)a töltés sebesség e;
c)az üzemany ag specif ikációi.
5.2. Az üzemany agtar tály-rendszer átereszt ési tényezőjének meghatározása (lásd a C3/3. ábrát)HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/552 2021.11.26.  
C3/3. ábra
Az áteresztési tényező meghat ározása
5.2.1. A járműcsalád kiválasztot t reprezentatív üzemany agtar tály-rendszerét a járműben elfoglalt helyzet éhez 
hasonlóan kell elhelyez ni a próbapadon. A tartályt 18 °C ± 2 °C hőmérséklet en a névleges űrtartalmának 
40 ± 2 %-áig referencia-üzema nyagg al kell feltölteni. Ezt követően az üzemany agtar tály-rendszer t tartó 
próbapadot egy szabály ozott hőmérsékletű helyiségben 40 °C ± 2 °C-on kell tartani 3 héten át.
5.2.2. A harmadik hét végé n a tartályt le kell ereszte ni és 18 °C ± 2 °C hőmérsékleten a névlege s űrtartalmának 
40 ± 2 %-áig újra fel kell tölteni referencia-üzeman yagga l.
6–36 órán belül az üzemany agtar tály-rendszer t tartó próbapadot mérőkamrában kell elhelyezni. Ebből az 
időtar tamból az utol só 6 órának 20 °C ± 2 °C környezeti hőmérsékleten kell lennie. A mérőkamrában a napi 
eljárást az e melléklet 6.5.9. szakaszában leírt eljárás első 24 órájában kell lefolytatni. A tartályban található 
üzemany aggőz szellőzését ki kell vezetni a mérőkamrán kívülre, kizár va ezzel, hogy a tartály szellőzési 
kibocsátását áteresztésnek mér jék. A szénhidrogén-kibocsátásokat meg kell mér ni, és értéküket HC 3W-ként 
rögzít eni kell.
5.2.3. Ezt követően az üzemanyagtar tály-rendszer t tartó próbapadot ismét egy szabály ozott hőmérsékletű 
helyiségben 40 °C ± 2 °C-on kell tartani a fennmaradó 17 héten át.
5.2.4. A tizenheted ik hét végén a tartályt le kell ereszteni és 18 °C ± 2 °C hőmérséklet en a névleges űrtartalmának 
40 ± 2 %-áig újra fel kell tölteni referencia-üzeman yagga l.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/553  
6–36 órán belül az üzemany agtar tály-rendszer t tartó próbapadot mérőkamrában kell elhelyezni. Ebből az 
időtar tamból az utol só 6 órának 20 °C ±2 °C környezeti hőmérséklet en kell lennie. A mérőkamrában a napi 
eljárást az e melléklet 6.5.9. szakaszában leírt eljárás első 24 órájában kell lefolytatni. Az üzemany agtar tály- 
rendszer szellőzését ki kell vezetni a mérőkamrán kívülre, kizár va ezzel, hogy a tartály szellőzési kibocsátását 
áteresztésnek mér jék. A szénhidrogén -kibocsátásokat meg kell mér ni, és értékük et ebben az esetben HC 20W- 
ként kell rögzíte ni.
5.2.5. Az áteresztési tényező a HC 20W és a HC 3W különbsége, g/24 órában, mely et 3 helyér tékbe n kell megadni a 
következő képlet alapján:
PF¼HC 20w – HC 3W
5.2.6. Amenny iben az átereszt ési tényezőt a beszállító állapítja meg, úgy a jármű gyár tója a meghatározás előtt 
tájék oztatja a felelős hatóságot, hogy az megtekinthesse a beszállító létesítmény ében végzett eljárást.
5.2.7. A gyár tó eljuttatja a felelős hatós ághoz a vizsgálati jegyzők önyvet, amely lega lább a következők et tartalmazza:
a)a vizsgált üzemanya gtar tály-rendszer teljes leírása, beleér tve a vizsgált tartály típusát, hogy az fémből 
készült, egyréte gű nem fémből készült, vagy többré tegű-e, valamint hogy milyen anyag ból készült a 
tartály és az üzemany agtar tály-rendszer többi eleme;
b)az öregítés során mér t heti átlaghőmérséklet ek;
c)a 3. héten mér t szénhidrogén -érték (HC 3W);
d)a 20. héte n mér t szénhidrogén-ér ték (HC 20W);
e)az eredmény ül kapott átereszt ési tényező (PF).
5.2.8. Az e melléklet 5.2.1–5.2.7. szakasza hely ett a többr étegű üzemany agtar tályt vagy fém üzemanyagtar tályt 
alkalmazó gyár tó úgy is dönthet, hogy a fent említ ett teljes mérési eljárás helyett egy rögzített áteresztési 
tényezőt (APF) alkalmaz:
Többréte gű/fém üzemanyagtar tály APF = 120 mg/24 óra
A gyár tó – amennyi ben úgy dönt, hogy APF -et alkalmaz – köteles nyilatk ozatot benyújtani a felelős 
hatósághoz a tartály típusának és az ahhoz felhasznált anyagoknak a pont os megjelölésével.
6. A MELEGLEÁLLÍT ÁSI ÉS A NAPI VESZTESÉG VIZSGÁL ATI ELJÁRÁSA
6.1. A jármű előkészít ése
A járművet az e melléklet 6.1.1. és 6.1.2. szakaszában foglalt követ elmény eknek megfel elően kell előké szíteni. 
A gyár tó kérésére és a felelős hatóság jóváhagyásával az üzemany agtól eltér ő hátt érkibocsátási forrásokat (pl. 
festék, ragaszt ók, műanyag, üzemanyag-/gőzvezet ékek, gumiabroncsok és egyéb gumi vagy polimer 
alkotóelemek) a vizsgálat előtt a jármű tipikus hátt érszintjeire lehet korlát ozni (pl. a gumiabroncsok 50 °C 
vagy magasabb hőmérséklet en, megf elelő időtar tamok on keresztül történő hevít ése, a jármű hevít ése, az 
ablakmosó folyadék leereszté se).
Zárt üzemanyagtar tály-rendszerek esetén a jármű aktívszén-tar tályait úgy kell felszerelni, hogy az aktívszén- 
tartályokhoz történő hozzáférés, valamint azok összekapcsolása és szétkapcsolása könny en elvégezhető 
legye n.
6.1.1. A járművet a vizsgálat előtt mechani kai szempontból a következők éppen kell előkész íteni:
a)a jármű kipuf ogórendszerében semmiféle szivárgás nem lehet ;
b)a járművet a vizsgálat előtt gőzzel le lehet tisztítani;
c)az aktívszén-tar tály benzingőzzel való töltése esetén (e melléklet 6.5.5.3. szakasza) a jármű 
üzemany agtar tályát olyan hőmérséklet-érzékel ővel kell felszerelni, amely lehetővé teszi a hőmérséklet 
mérését a –térf ogatának 40 %-áig feltöl tött üzemany agtar tályban lévő – üzemanya g középpontjában;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/554 2021.11.26.  
d)az üzemany agtar tály teljes leeresztés e érdekében kiegészítő szerelvény eket, készülék adapt ereket lehet az 
üzemany agrendszerbe szerelni. E célból a tartály köpen yét nem szükséges módosítani;
e)a gyár tó javasolhat olyan vizsgálati módszer t, amely lehetővé teszi a csak a jármű üzemany agrendszeréből 
párolgással távozó szénhidrogén-menn yiség mérését.
6.1.2. A járművet a vizsgálati területre kell vinni, ahol a környezeti hőmérsékletnek 20 °C és 30 °C között kell lennie.
6.2. Üzemmódok kiválasztása és sebességváltási előírások
6.2.1. Kézi sebességváltó val rendelk ező járművek esetében be kell tartani a B2. mellékletben meghatározott, 
sebességváltásra vonatk ozó előírásokat.
6.2.2. Tisztán belső égésű motorral felszerelt járművek esetében az üzemmódot a B6. melléklet szer int kell 
kiválasztani.
6.2.3. Nem külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek és külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében az 
üzemmódot a B8. melléklet 6. függelék ében foglaltak szer int kell kiválasztani.
6.2.4. A felelős hatóság kérésére a kiválaszt ott üzemmód eltérhet az e melléklet 6.2.2. és 6.2.3. szakaszában 
leírtaktól.
6.3. Vizsgálati körülmény ek
Az e mellékletben ismer tetett vizsgálatokat az interpoláci ós járműcsalád azon H járműjére vonatk ozó 
vizsgálati körülmény ek között kell elvége zni, amely jármű ciklus-energiaigén ye a vizsgált párolgási 
kibocsátási járműcsaládba tartozó valamennyi interpolációs járműcsaládon belül a legnagy obb.
Alternatív megoldásk ént, a felelős hatóság kérésére a vizsgálat során a járműcsaládba tartozó jármű 
tekintet ében reprezentatív bármely ciklusenergia használhat ó.
6.4. A vizsgálat eljárás menet e
A nem zárt és a zárt üzemany agtar tály-rendszerek vizsgálati eljárása során a C3/4. ábrán bemutatott 
folyamatábrát kell követ ni.
A zárt üzemanya gtar tály-rendszerek et 2 lehetőség egyikével kell vizsgálni. Az egyik lehetőség a jármű egy 
folyamatos eljárással történő vizsgálata. A másik lehetőség az önállónak nevezett vizsgálati eljárás, amelyben 
a járművet két külön eljárás keretében vizsgálják: ez lehetővé teszi a fékpadon történő vizsgálat és a napi 
vizsgálatok megismétlését anélkül, hogy megisméte lnék az üzemany agtar tály nyomáscsökkent ési kiáramlási 
veszte ség áramlat szer inti vizsgálatát és a nyomáscsökk entési kiáramlási veszteség megmérését.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/555  
C3/4. ábra
A vizsgálati eljárás folyamatábrái
6.5. Nem zárt üzemany agtar tály-rendszerek folyamat os vizsgálati eljárása
6.5.1. Az üzemany ag leeresztése és újratölt ése
A jármű üzemany agtar tályát ki kell üríten i. A művelet elvégzése során nem szabad a normálistó l eltérő módon 
átöblí teni vagy terhelni a járműbe szerelt, párolgási kibocsátást csökkentő berendezéseke t. Ehhez általában 
eleg endő a tank sapka eltáv olítása. Az üzemany agtar tályt 18 °C ± 2 °C hőmérsékleten, a névleges 
űrtartalmának 40 ± 2 %-áig referencia-üzeman yagga l kell feltölt eni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/556 2021.11.26.  
6.5.2. Kondicionálás
Az üzemany ag leeresztése és újratölt ése után 5 percen belül a járművet legalább 6 órán, de legfeljebb 36 órán 
keresztül 23 °C ± 3 °C hőmérséklet en kondicionálni kell.
6.5.3. Elők ondicionáló menetciklus
A járművet a görgős fékpadra kell hely ezni, és a B1. mellékletben bemutat ott ciklus alábbi szakaszain keresztül 
kell vezetni:
a)1. osztályú járművek:
alacson y, közepes, alacsony , alacson y, közepes, alacson y
b)2. és 3. osztályú járművek: alacsony , közepes, nagy , közepes.
Külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében az elők ondicionáló menetciklust az ezen előírás 3.3.6. 
szakaszában meghatározott töltésfenntar tó üzemállapotban kell elvégezni. A felelős hatóság kérésére a ciklus 
bármely egyéb üzemmódban is elvégez hető.
6.5.4. Az üzemany ag leeresztése és újratölt ése
Az elők ondicionáló menetciklust követő egy órán belül a jármű üzemany agtar tályát ki kell üríte ni. A művelet 
elvégzése során nem szabad a normálistó l eltér ő módon átöblí teni vagy terhelni a járműbe szerelt, párolgási 
kibocsátást csökke ntő berendezéseke t. Ehhez általában eleg endő a tanksapka eltáv olítása. Az 
üzemany agtar tályt 18 °C ± 2 °C hőmérséklet en, a névleges űrtartalmának 40 ± 2 %-áig vizsgálati 
üzemany aggal kell feltölteni.
6.5.5. Kondicionálás
Az üzemany ag leereszt ése és újratölt ése után öt percen belül a járművet legalább 12 órán, de legfeljebb 
36 órán keresztül 23 °C ± 3 °C hőmérsékleten kell tartani.
A kondicionálás során az e melléklet 6.5.5.1. és 6.5.5.2. szakaszában bemutat ott eljárások a következő 
sorrendben lefolytathatók: a 6.5.5.1. és 6.5.5.2. szakasz, vagy a 6.5.5.2. és 6.5.5.1. szakasz. A 6.5.5.1. és 
a 6.5.5.2. pont okban bemutat ott eljárások egyidejűleg is elvég ezhetők .
6.5.5.1. Az újrat ölthető energiatároló rendszer feltölt ése
A külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében az újratölthető energiatároló rendszer nek a 
B8. melléklet 4. függ eléke 2.2.3. szakaszában ismer tetett töltési követelmén yek szer int teljesen feltölt öttnek 
kell lennie.
6.5.5.2. Az aktívszén-tar tály feltöltése
Az e melléklet 5.1–5.1.3.1.3. szakaszában leírtak szer int öregít ett aktívszén-tar tályt az e melléklet 6.5.5.2.1. 
szakaszában leírt eljárás szer int a 2 grammos küszöbig kell tölteni.
Az e melléklet 6.5.5.3. és 6.5.5.4. szakaszában meghatározott módszerek valamelyikét kell alkalmazni a 
párolgási kibocsátást csökkentő aktívszén-tar tály elők ondicionálására. Több aktívszén-tar tállyal rendelk ező 
jármű esetében minden aktívszén-tar tályt külön kell elők ondicionálni.
6.5.5.2.1. Az abszor pciós küszöb elérésének megállapításához az aktívszén-tar tályból szár mazó kibocsátást kell 
megmér ni.
Az abszor pciós küszöb az a pont, amelynél a kibocsátott szénhidrogén ek összesíte tt menn yisége 2 gramm.
6.5.5.2.2. Az abszor pciós küszöb elérése a párolgási kibocsátás mérésére szolgáló kamrában is ellenőr izhető az e 
melléklet 6.5.5.3. és 6.5.5.4. szakaszában leírt módon. Alternatív megoldásként az abszor pciós küszöb 
elérése egy, a jármű aktívszén-tar tálya után csatlak oztatott kiegé szítő aktívszén-tar tály alkalmazásával is 
megállapítható. A kiegés zítő aktívszén-tar tályt a töltés előtt száraz levegővel alaposan át kell öblíteni.
6.5.5.2.3. A mérőkamrát közvetlenül a vizsgálat előtt több percen keresztül át kell öblíte ni az állandó hátté r- 
koncentráció eléréséig. Ekkor be kell kapcsolni a kamra levegőjének keverésére szolgáló ventilátor (oka)t.
A szénhidrogén -elemző készülék et közvetlenül a vizsgálat előtt nullázni kell, és be kell állítani a mérési 
tartomán yát.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/557  
6.5.5.3. Az aktívszén-tar tály töltése az abszor pciós küszöbig történő ismételt melegítéssel
6.5.5.3.1. A jármű(vek) üzemany agtar tályát (vagy -tartályait) a leeresztőn yílás(ok)on át ki kell üríte ni. A művelet 
elvégzése során nem szabad a normálistó l eltér ő módon átöblí teni vagy terhelni a járműbe szerelt, párolgási 
kibocsátást csökke ntő berendezéseket. Ehhez általában eleg endő a tank sapka eltáv olítása.
6.5.5.3.2. Az üzemany agtar tály(oka)t az üzemany agtar tály normál térfogatának 40 ±2 %-áig, 10–14 °C hőmérsékleten 
ismét fel kell tölteni vizsgálati üzemanyagg al. Ezután a tank sapkát (tanksapkákat) le kell zárni.
6.5.5.3.3. Az üzemany ag-felt öltést követő egy órán belül a járművet álló motorra l el kell helyezni a párolgási kibocsátást 
vizsgáló mérőkamrában. Az üzemany agtar tály hőmérséklet-érzékel őjét csatlak oztatni kell a hőmérsékleti 
adat okat rögzítő rendszerhez. Az üzemany agtar tály(ok)hoz képes t megfelelően el kell hely ezni egy hőforrást, 
és csatlak oztatni kell a hőmérséklet-szabály ozóhoz. A hőforrás meghatározását e melléklet 4.9. szakasza 
tartalmazza. Több üzemany agtar tállyal rendelk ező járművek esetében valamenny i üzemanya gtar tályt 
egyf ormán kell melegíteni, az alább leírt módon. Az üzemany agtar tályok hőmérsékletének ±1,5 °C 
pont ossággal egyf ormának kell lennie.
6.5.5.3.4. Az üzemany agot mest erségesen is fel lehet melegít eni a 20 °C ± 1 °C kezdő napi hőmérsékletre.
6.5.5.3.5. Ha az üzemany ag hőmérséklet e már legalább 19 °C, azonnal el kell végezni a következő lépéseket: az 
átöblí téshez használt befúvót ki kell kapcsolni; a mérőkamra ajtóit be kell zárni és tömít eni kell; meg kell 
kezdeni a mérőkamrában fennálló szénhidrogén szint mérését.
6.5.5.3.6. Amik or az üzemany agtar tályban lévő üzemany ag hőmérséklet e eléri a 20 °C-ot, egy 15 °C-os lineár is 
hőmérséklet-növ elési eljárás veszi kezd etét. Az üzemany agot úgy kell melegíteni, hogy hőmérséklet e a 
melegít és alatt ±1,5 °C pontos sággal megf eleljen az alábbi függvénynek. Az eltelt melegít ési időt és a 
hőmérséklet-emelk edést fel kell jegye zni.
Tr = To + 0,2333 × t
Ahol:
Tr= az előír t hőmérséklet (K);
To= a kezdeti hőmérséklet (K);
t= az üzemanyagtar tály melegít ésének kezd etétől eltelt idő percben.
6.5.5.3.7. Amint a tartály eléri az abszor pciós küszöböt, vagy az üzemany ag hőmérséklete eléri a 35 °C-ot (amelyik 
előbb bekövetkezik), a hőforrást ki kell kapcsolni, a mérőkamra ajtóit a tömí tés eltávolítása után ki kell nyitni, 
és a jármű tank sapkáját (tanksa pkáit) el kell távolítani. Ha a tartály nem éri el az abszor pciós küszöböt addig, 
amik orra az üzemanyag hőmérséklet e 35 °C-ra emelkedik, a hőforrást ki kell venni a járműből, a járművet ki 
kell vinni a párolgási kibocsátást mérő kamrából, és az e melléklet 6.6.1.2. szakaszában leírt teljes eljárást 
addig kell ismételn i, amíg a tartály el nem éri az abszor pciós küszöböt.
6.5.5.4. Butánnal való terhelés az abszor pciós küszöbig
6.5.5.4.1. Ha a mérőkamrát az abszor pciós küszöb meghatározására használják (lásd e melléklet 6.5.5.2.2. szakaszát), a 
járművet álló motor ral a párolgási kibocsátás mérésére szolgáló mérőkamrába kell hely ezni.
6.5.5.4.2. A párolgási kibocsátást csökkentő aktívszén-tar tályt elő kell készíteni a tartályt öltési művelethez. Az 
aktívszén-tar tályt csak akkor szabad kiszerelni a járműből, ha a szokásos hely én olyan nehezen hozzáférhető, 
hogy a töltést észszerű módon csak a járműből kivett aktívszén-tar tállyal lehet elvége zni. A művelet során 
különösen ügyeln i kell arra, hogy az üzemany agrendszer alkotóelemei és a rendszer egysége ne sérüljön.
6.5.5.4.3. A tartályt 50 térfogatszázalék butánból és 50 térfogatszázalék nitrogén ből álló keverékkel kell tölteni óránkén t 
40 gramm bután menn yisége mellett.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/558 2021.11.26.  
6.5.5.4.4. Amint az aktívszén-tar tály eléri az abszor pciós küszöböt, a gőzf orrást el kell zárni.
6.5.5.4.5. A párolgási kibocsátást csökke ntő aktívszén-tar tályt vissza kell szerelni a járműbe, és vissza kell állítani a 
jármű normál üzemi állapotát.
6.5.6. Vizsgálat fékpadon
A vizsgálati járművet fel kell tolni a fékpadra és az e melléklet 6.5.3. szakaszának a) pontjában vagy 6.5.3. 
szakaszának b) pontjában bemutatott ciklusok on keresztül kell vezetni. A külső feltölt ésű hibr id elektromos 
járműveket töltéslemerítő üzemállapotban kell műk ödtetni. Ezek után a motor t le kell állítani. A művelet 
során mintát lehet venni a kipuf ogógáz-kibocsátásokból, és az eredmény ek a kipuf ogógáz-kibocsátás és 
üzemany ag-fogyasztás tekint etében történő típusjóváhagyás céljára akkor használhat ók, ha ez a művelet 
megf elel a B6. mellékletben vagy a B8. mellékletben leírt követelmén ynek.
6.5.7. A meleg leállítási párolgási kibocsátások vizsgálata
A fékpadon végzett vizsgálatot követő 7 percen és a motor leállítását követő 2 percen belül a járművet alá kell 
vetni a meleg leállítási párolgási kibocsátások vizsgálatának az e melléklet 6.5.7.1–6.5.7.8. szakasza szer int. A 
meleg leállítási veszteség eket e melléklet 7.1. szakasza szer int kell kiszámítani és MHS-ként kell rögzít eni.
6.5.7.1. A vizsgálati menetciklus befejezés e előtt a mérőkamrát több percen keresztül át kell öblít eni, amíg állandó 
szénhidrogén -hátté rkoncentráció nem alakul ki. Ekkor be kell kapcsolni a mérőkamra levegőjének keverésére 
szolgáló ventilátor(oka)t.
6.5.7.2. A szénhidrogén-elemző készülék et közvetlenül a vizsgálat előtt nullázni kell, és be kell állítani a mérési 
tartomán yát.
6.5.7.3. A menetciklus végén a motorhá ztetőt teljesen le kell zárni, továbbá a jármű és a fékpad között minden 
összek öttet ést meg kell szüntet ni. A gázpedált minimális mér tékb en használva a járművet a mérőkamrába 
kell vezetni. A motor t le kell állítani, mielőtt a jármű bármely része beér ne a mérőkamrába. A motor 
leállításának időpontját fel kell jegyezni a párolgási kibocsátás mérési adatait rögzítő rendszerben, és meg kell 
kezdeni a hőmérsékleti értékek rögzíté sét. Ebben a szakaszban ki kell nyitni a jármű ablakait és csomagterét 
(ha ez még nem történt meg).
6.5.7.4. A járművet álló motor ral be kell tolni vagy más módon be kell állítani a mérőkamrába.
6.5.7.5. A motor leállítását ól számítot t két percen belül és a kondicionálási menetciklus végétő l számítot t hét percen 
belül a kamra ajtóit be kell zárni, és légment esen tömíteni kell.
6.5.7.6. A meleg leállítási vizsgálat 60 ± 0,5 perces időtar tama akkor kezdődik, amik or a kamra tömít ése megtör tént. A 
meleg leállítási vizsgálathoz szükséges kezdeti CHCi, Pi és Ti értékek meghatározásához meg kell mér ni a 
szénhidrogén -koncentrációt, a hőmérsékletet és a légk öri nyomást. A párolgási kibocsátás kiszámításához 
(lásd a 6. szakaszt) ezeket az értékeket kell használni. A kamrában uralk odó T környezeti hőmérséklet a 60 
perces meleg leállítási vizsgálat időtar tama nem lehet 23 °C-nál alacsonyabb és 31 °C-nál mag asabb.
6.5.7.7. A szénhidrogén-elemző készüléket közvetlenül a 60 ± 0,5 perces vizsgálat befe jezése előtt le kell nullázni, és a 
mérési tartomán yát be kell állítani.
6.5.7.8. A 60 ± 0,5 perces vizsgálati időtar tam végén a kamrában meg kell mér ni a szénhidrogén -koncentrációt. A 
hőmérséklet et és a barometr ikus nyomást ugyancsak meg kell mér ni. Ezek a meleg leállítási vizsgálat végső 
CHCf, Pf és Tf értékei az e melléklet 6. szakasza szer int végzett számításhoz.
6.5.8. Kondicionálás
A meleg leállítási párolgási kibocsátások vizsgálata után a járművet legalább 6 órán és legfe ljebb 36 órán át kell 
kondicionálni a meleg leállítási vizsgálat befejezés e és a napi kibocsátási vizsgálat kezd ete között. Ebből az 
időtar tamból legalább az utol só 6 órán keresztül a járművet 20 °C ± 2 °C hőmérséklet en kell kondicionálni.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/559  
6.5.9. Napi vizsgálat
6.5.9.1. A vizsgálati járművet két cikluson keresztül ki kell tenni a C4/1. táblázatban előír t görbének megfelelő 
környezeti hőmérsékletnek, amelynek a görbétől való eltér ése bármely pillanatban legfeljebb ±2 °C lehet. A 
görbétől való átlagos hőmérséklet-elt érés, az egyes mér t eltérések abszolút értékeivel számolva, nem lehet 
nagy obb, mint ±1 °C. A környezeti hőmérséklet et legalább percenké nt mér ni kell és fel kell jegye zni. A 
hőmérsékleti ciklus az e melléklet 6.5.9.6. szakasza szer inti Tstar t = 0 időpontban kezdődik.
C4/1. táblázat
Napi környezeti hőmérsékleti prof ilok 
A környezeti hőmérséklet 24 órás alakulásának adatsora a mérőkamra 
kalibrálásához és a napi kibocsátás vizsgálatáhozAlter natív napi környezeti hőmérsékleti prof il 
a kamra kalibrálásához.
Idő (óra)Hőmérséklet
(°C i)Idő (óra)Hőmérséklet
(°C i)Kalibrálás Vizsgálat
13 0/24 20,0 0 35,6
14 1 20,2 1 35,3
15 2 20,5 2 34,5
16 3 21,2 3 33,2
17 4 23,1 4 31,4
18 5 25,1 5 29,7
19 6 27,2 6 28,2
20 7 29,8 7 27,2
21 8 31,8 8 26,1
22 9 33,3 9 25,1
23 10 34,4 10 24,3
24/0 11 35,0 11 23,7
1 12 34,7 12 23,3
2 13 33,8 13 22,9
3 14 32,0 14 22,6
4 15 30,0 15 22,2
5 16 28,4 16 22,5
6 17 26,9 17 24,2
7 18 25,2 18 26,8
8 19 24,0 19 29,6
9 20 23,0 20 31,9
10 21 22,0 21 33,9
11 22 20,8 22 35,1
12 23 20,2 23 3,4
24 35,6
6.5.9.2. A mérőkamrát közvetlenül a vizsgálat előtt több percen keresztül át kell öblíte ni az állandó hátté r- 
koncentráció eléréséig. Ekkor be kell kapcsolni a kamra levegőjének keverésére szolgáló ventilátor (oka)t.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/560 2021.11.26.  
6.5.9.3. A vizsgálati járművet kikapcsolt erőátviteli rendszer rel, valamint nyit ott ablak okkal és csomagtérr el 
(csomagt erekkel) be kell vinni a mérőkamrába. A kever őventilátor(oka)t úgy kell beállítani, hogy legalább 
8 km/h sebességű légáram jöjjön létre a vizsgálati jármű üzemany agtar tálya alatt.
6.5.9.4. A szénhidrogén -elemző készülék et közvetlenül a vizsgálat előtt nullázni kell, és be kell állítani a mérési 
tartomán yát.
6.5.9.5. A mérőkamra ajtóit be kell zárni és légment esen tömít eni kell.
6.5.9.6. Az ajtók lezárását és tömí tését követő 10 percen belül a szénhidrogén -koncentrációt, a hőmérséklet et és a 
légk öri nyomást meg kell mér ni annak érdekéb en, hogy a mérőkamra szénhidrogén -koncentrációjának (CHCi), 
légk öri nyomásának (Pi) és környezeti kamrahőmérsékletének (Ti) kezd eti adatai a napi vizsgálathoz 
biztosítottak legy enek . Ekkor kezdődik a Tstar t = 0.
6.5.9.7. A szénhidrogén-elemző készülék et közvetlenül az egyes kibocsátási mintavét eli szakaszok befejezé se előtt 
nullázni kell, és be kell állítani a mérési tartomán yát.
6.5.9.8. Az első és a második kibocsátási mintavét eli időszak befejezésére az e melléklet 6.5.9.6. szakaszában 
meghatározott első minta vétel kezd ete után 24 órával ±6 perccel, illetve 48 órával ±6 perccel kerül sor. Az 
eltelt időt fel kell jegyezni.
Minden kibocsátási mintavét eli időszak végén meg kell mér ni a szénhidrogén -koncentrációt, a hőmérséklet et 
és a légk öri nyomást, majd ezek alapján az e melléklet 7.1. szakasza szer inti egyenlet et alkalmazva ki kell 
számolni a napi vizsgálati eredmény eket. Az első 24 órából szár mazó eredményt MD1-kén t kell feljegyezni. A 
második 24 órából szár mazó eredményt MD2-ként kell feljegyezni.
6.6. Zárt üzemany agtar tály-rendszerek folyamat os vizsgálati eljárása
6.6.1. Amenny iben az üzemany agtar tály nyomáscsökkent ési nyomásszintje lega lább 30 kPa
6.6.1.1. A vizsgálatot az e melléklet 6.5.1–6.5.3. szakaszában leírtak szer int kell végreha jtani.
6.6.1.2. Az üzemany ag leeresztése és újratölt ése
Az elők ondicionáló menetciklust követő egy órán belül a jármű üzemany agtar tályát ki kell üríte ni. A művelet 
elvégzése során nem szabad a normálistó l eltér ő módon átöblí teni vagy terhelni a járműbe szerelt, párolgási 
kibocsátást csökke ntő berendezéseket. Ehhez általában eleg endő a tank sapka eltáv olítása, egyéb esetben szét 
kell kapcsolni az aktívszén-tar tályt. Az üzemany agtar tályt 18 °C ± 2 °C hőmérséklet en, a névleges 
űrtartalmának 15 ± 2 %-áig referencia-üzemanyagg al kell feltöl teni. Az e melléklet 6.6.1.3., 6.6.1.4. 
és 6.6.1.5. szakaszában ismer tetett művelete ket összesen 36 órán belül be kell fejezni, továbbá a 6.6.1.4. és 
a 6.6.1.5. szakasz szer inti művelet ek esetében a jármű nem tehető ki 25 °C-nál magasabb hőmérsékletnek.
6.6.1.3. Kondicionálás
Az üzemanyag leeresztéséne k és újratölt ésének befejezését követő 5 percen belül a járművet legalább 6 órán 
keresztül kell stabilizálás céljából 20 °C ± 2 °C környezeti hőmérsékleten kondicionálni.
6.6.1.4. Az üzemany agtar tály nyomáscsökke ntése
Az üzemany agtar tály nyomását ezt követően csökkent eni kell, hogy az üzemanyagtar tály belső nyomása ne 
emelk edjen rendellenesen mag asra. Ez megtehető a jármű tank sapkájának kinyitásá val. A nyomáscsökkent és 
módszerétől függ etlenül a járművet 1 percen belül az eredeti állapotába kell visszaállítani.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/561  
6.6.1.5. Az aktívszén-tar tály töltése és átfúvatása
Az e melléklet 5.1–5.1.3.1.3. szakaszában leírt sorrend szer int öregít ett aktívszén-tar tályt az e melléklet 
6.5.5.4–6.5.5.4.5. szakaszában leírt eljárás szer int a 2 g-os küszöbig fel kell tölteni, majd percenké nt 
25 ± 5 liter áramlási sebesség mellett át kell fúvatni a kibocsátást vizsgáló laboratóri um levegőjével. Az 
átöblí tő levegő mennyis ége nem haladhatja meg a 6.6.1.5.1. szakasz előírásai szer int meghatározott 
menn yiséget. Ez a töltés és átfúvatás vagy 20 °C-on, illetve opcionálisan 23 °C hőmérséklet en, fedélzeti 
aktívszén-tar tály segítség ével, vagy pedig az aktívszén-tar tály szétkapcsolásáv al végezhető el. Mindkét esetben 
tilos az üzemany agtar tály további nyomáscsökkent ése.
6.6.1.5.1. A maximális átöblí tési mennyis ég meghatározása
A maximális Volmax átöblí tési menn yiséget a következ ő egyenlettel kell meghatározni. Külső feltölt ésű hibr id 
elektromos járművek esetében a járművet töltésfenntar tó üzemállapotban kell műk ödtetni . Erre a 
meghatározásra sor kerülhet egy külön vizsgálat vagy az elők ondicionáló menetciklus során.
Vol max¼Vol Pcycle ×Vol tank×0,85×100
FCPcycle
Dist Pcycle
ahol:
VolPcycle az e melléklet 6.5.3. szakaszában leírt hidegindítási elők ondicionálási menetciklus során 
megf elelő eszk özzel (pl. az aktívszén-tar tály kivezető nyílás ához csatlak oztatott 
áramlásmérővel vagy azzal egyenér tékű eszk özzel) mér t és a legk özelebbi 0,1 literre kerekített 
összesítet t átöblí tési mennyis ég (l);
Voltank a gyár tó által megadott névlege s üzemany agtar tály-kapacitás (l);
FC Pcyc le az e melléklet 6.5.3. szakaszában ismer tetett egyedi átöblít ési ciklus során megállapított 
üzemany ag-fogyasztás, amelynek mérése meleg- vagy hidegindítási körülmény ek között is 
megvalósulhat (l/100 km). Külső feltöltésű hibr id elektromos járművek és nem külső feltöl tésű 
hibr id elektromos járművek esetében az üzemanya g-fogyasztást ezen előírás B8. melléklet ének 
4.2.1. szakasza szer int kell kiszámítani;
Dist Pcycle az e melléklet 6.5.3. szakaszában leírt egyedi átöblít ési ciklus legk özelebbi 0,1 km-étől való 
elméleti távolság (km).
6.6.1.6. Aktívszén-tar tály nyomáscsökk entési kiáramlási veszteség töltésének előkészít ése
Az aktívszén-tar tály töltésének és átfúvatásának befejezése után a vizsgálati járművet be kell vinni egy 
mérőkamrába, ami lehet SHED vagy egy megf elelő klimatikus kamra. Igaz olni kell, hogy a rendszer 
szivárgásment es, és a nyomás alá hely ezést a szokásos módon kell végrehajtan i a vizsgálat során vagy egy 
külön vizsgálat keretében (pl. a járművön elhelyeze tt nyomásérzék elő útján). A vizsgálati járművet ezt 
követően ki kell tenni a C4/1. táblázatban szereplő, a napi kibocsátási vizsgálatra meghatározott környezeti 
hőmérsékleti prof il szer inti első 11 órára vonatk ozó hőmérsékletnek, amelytől bármely pillanatban legfeljebb 
±2 °C-kal lehet eltérni. A görbétől való átlagos hőmérséklet-elt érés – az egyes mér t eltér ések abszolút értékeivel 
számolva – nem lehet nagy obb, mint ±1 °C. A környezeti hőmérsékletet legalább 10 percenk ént mér ni kell és 
fel kell jegyezni.
6.6.1.7. Aktívszén-tar tály kiáramlási veszt eség töltése
6.6.1.7.1. Üzemany agtar tály nyomáscsökk entése tank olás előtt
A gyár tó biztosítja, hogy a tank olási műveletet ne lehessen megke zdeni a zárt üzemanyagtar tály-rendszer olyan 
nyomásra történő teljes nyomáscsökke ntése előtt, amely a szokásos járműüzemeltet és és -használat környezeti 
nyomását kevesebb mint 2,5 kPa-lal haladja meg. A felelős hatóság kérésére a gyár tó részlet es tájék oztatást ad 
vagy bizonyít ékot nyújt be a műk ödésről (pl. a járművön találhat ó nyomásérzéke lő útján). Bármely egyéb 
műszaki megoldás megeng edett, amenny iben biztosított a biztonságos tank olási művelet, és nem kerül 
túlzottan nagy mennyiségű kibocsátás a légk örbe, mielőtt a tank oló berendezést csatlak oztatnák a járműhöz.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/562 2021.11.26.  
6.6.1.7.2. 15 perccel az után, hogy a környezeti hőmérséklet elérte a 35 °C fokot, a tartály nyomáscsökkentő szelepének 
az aktívszén-tar tály töltéséhez ki kell nyílnia. A töltési eljárás végrehajthat ó egy mérőkamrán belül vagy azon 
kívül is. Az e szakasz szer int feltöl tött aktívszén-tar tályt szét kell kapcsolni és a kondicionálási területen kell 
tartani.
6.6.1.8. Nyomáscsökk entési kiáramlási veszteségáram mérése
A nyomáscsökkent ési kiáramlási veszteségáram mérését az e melléklet 6.6.1.8.1. vagy 6.6.1.8.2. szakasza 
szer inti eljárás alkalmazásá val kell végrehajtani.
6.6.1.8.1. A jármű aktívszén-tar tályának nyomáscsökke ntési kiáramlási vesztes égárama olyan további aktívszén- 
tartállyal is mérhető, amely azonos a járműével, de nincs feltétle nül öregítve. Az ilyen aktívszén-tar tályt töltés 
előtt száraz levegővel teljesen át kell fúvatni, és a lehető legrö videbb csővel közvetlenül a jármű aktívszén- 
tartályának kimenetére kell csatlak oztatni. A szóban forgó aktívszén-tar tályt az e melléklet 
6.6.1.7. szakaszában leírt eljárás előtt és után is le kell mér ni.
6.6.1.8.2. SHED használatá val is megmérhető a nyomáscsökke ntés során a jármű aktívszén-tar tályából szár mazó 
nyomáscsökke ntési kiáramlási vesztes égáram.
15 percen belül azt követően, hogy a környezeti hőmérséklet az e melléklet 6.6.1.6. szakaszában leírtaknak 
megf elelően elérte a 35 °C fokot, a kamrát légment esen le kell zárni és el kell kezdeni a mérési eljárást.
A szénhidrogén -elemző készüléket le kell nullázni és mérési tartom ányát be kell állítani, majd meg kell mér ni a 
szénhidrogén -koncentrációt (CHCi), a hőmérsékletet (Ti) és a légk öri nyomást (Pi), ami a CHCi, Pi és Ti kezdeti 
értékeit szolgáltatja a zárt tartály nyomáscsökkent ési kiáramlási veszteségáramának meghatározásához.
A mérési eljárás során a mérőkamra T környezeti hőmérséklete nem lehet keves ebb mint 25 °C.
Az e melléklet 6.6.1.7.2. szakaszában leírt eljárás befejezése után 300 ± 5 másodperccel meg kell mér ni a 
kamrában a szénhidrogén -koncentrációt (CHCf). A hőmérséklet et (Tf) és a légk öri nyomást (Pf) ugyancsak meg 
kell mér ni. Ezek a zárt tartály nyomáscsökkent ési kiáramlási veszte ségáramának végső CHCf, Pf és Tf mér t 
értékei.
A zárt tartály kiáramlási vesztes égáramának eredmény ét e melléklet 7.1. szakasza szer int kell kiszámítani és fel 
kell jegyezni.
6.6.1.8.3. ± 0,5 gramm tűrés mellett nem lehet változás a további aktívszén-tar tály súlyában, ha a vizsgálat a 6.6.1.8.1. 
szakasz szer int történik, illetve a SHED-mérés eredmény ében, ha a vizsgálat a 6.6.1.8.2. szakasz szer int 
történik.
6.6.1.9. Kondicionálás
A kiáramlási veszt eség töltését követően a jármű aktívszén-tar tályát olyan „ál-aktívszéntar tályra” kell cserélni, 
amely az eredetivel megeg yezik, de nincs feltétlenül öregítve, majd a járművet 23 ± 2 °C-on 6–36 órán 
keresztül kondicionálni kell, hogy a hőmérséklet e stabilizálódjon.
6.6.1.9.1. Az újrat ölthető energiatároló rendszer feltölt ése
A külső feltölt ésű hibr id elektromos járművek esetében az újratölthető energiatároló rendszer nek a 
B8. melléklet 4. függelék e 2.2.3. szakaszában ismer tetett töltési követelmén yek szer int az e melléklet 6.6.1.9. 
szakasza szer inti kondicionálás során teljesen feltölt öttnek kell lennie.
6.6.1.10. Az üzemany ag leeresztése és újratölt ése
A jármű üzemany agtar tályát le kell ereszte ni és 18 °C ± 2 °C hőmérséklet en a tartály névleges űrtartalmának 
40 ± 2 %-áig referencia-üzeman yaggal kell feltölt eni.
6.6.1.11. Kondicionálás
Ezt követően a járművet legalább 6 órán, de legfe ljebb 36 órán keresztül kell a 20 °C ± 2 °C hőmérsékletű 
kondicionálási területen tárolni az üzemanyag hőmérséklet ének stabilizálása érdeké ben.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/563  
6.6.1.12. Az üzemany agtar tály nyomáscsökke ntése
Az üzemany agtar tály nyomását ezt követően csökkent eni kell, hogy az üzemanyagtar tály belső nyomása ne 
emelk edjen rendellenesen mag asra. Ez megtehető a jármű tank sapkájának kinyitásá val. A nyomáscsökkent és 
módszerétől függ etlenül a járművet 1 percen belül az eredeti állapotába kell visszaállítani. E lépést követően a 
jármű aktívszén-tar tályát ismét csatlak oztatni kell.
6.6.1.13. Az e melléklet 6.5.6–6.5.9.8. szakaszában leírt eljárásokat kell követni.
6.6.2. Amenny iben az üzemany agtar tály nyomáscsökkent ési nyomásszintje 30 kPa-nál alacsonyabb
A vizsgálatot az e melléklet 6.6.1.1–6.6.1.13. szakaszában leírtak szer int kell végreha jtani. Ebben az esetben 
azonban az e melléklet 6.5.9.1. szakaszában említ ett környezeti hőmérséklet hely ébe az e melléklet C4/ 
2. táblázatában a napi kibocsátási vizsgálatra meghatározott hőmérsékleti prof il lép.
C4/2. táblázat
Zár t üzeman yagt artály-rendszerek alter natív menetének környezeti hőmérsékleti prof ilja 
Idő (óra) Hőmérséklet (°C)
0/24 20,0
1 20,4
2 20,8
3 21,7
4 23,9
5 26,1
6 28,5
7 31,4
8 33,8
9 35,6
10 37,1
11 38,0
12 37,7
13 36,4
14 34,2
15 31,9
16 29,9
17 28,2
18 26,2
19 24,7
20 23,5
21 22,3
22 21,0
23 20,2HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/564 2021.11.26.  
6.7. Zárt üzemany agtar tály-rendszerek önálló vizsgálati eljárása
6.7.1. Nyomáscsökk entési kiáramlási veszteség töltési töme g mérése
6.7.1.1. Az e melléklet 6.6.1.1–6.6.1.7.2. szakaszában leírt eljárásokat kell végrehajtan i. A nyomáscsökke ntési 
kiáramlási vesztes ég töltési tömeg e a jármű aktívszén-tar tályának az e melléklet 6.6.1.6. szakaszának 
alkalmazása előtti és az e melléklet 6.6.1.7.2. szakaszának alkalmazása utáni súlya közötti különbség.
6.7.1.2. A jármű aktívszén-tar tályából szár mazó nyomáscsökk entési kiáramlási veszteségáramot e melléklet 
6.6.1.8.1. és 6.6.1.8.2. szakasza szer int kell mér ni és annak meg kell felelnie az e melléklet 
6.6.1.8.3. szakaszában foglalt előírásoknak .
6.7.2. A meleg leállításk or kelet kező és a napi szellőzési kibocsátás vizsgálata
6.7.2.1. Amenny iben az üzemany agtar tály nyomáscsökkent ési nyomásszintje lega lább 30 kPa
6.7.2.1.1. A vizsgálatot az e melléklet 6.5.1–6.5.3. szakaszában és 6.6.1.9–6.6.1.9.1. szakaszában leírtak szer int kell 
végreha jtani.
6.7.2.1.2. Az aktívszén-tar tályt e melléklet 5.1–5.1.3.1.3. szakaszában leírtak szer int öregíteni kell, majd az e melléklet 
6.6.1.5. szakasza szer int fel kell tölteni és át kell fúvatni.
6.7.2.1.3. Ezt követ ően az öregít ett aktívszén-tar tályt a 6.5.5.4. szakaszban ismer tetett eljárást alkalmazva fel kell tölteni. 
Ugyanakk or a 6.5.5.4.4. szakaszban leírtak szer inti, az abszor pciós küszöbig történő feltöl tés hely ett, a teljes 
töltési tömeg et e melléklet 6.7.1.1. szakasza szer int kell meghatározni. A gyár tó kérésér e bután hely ett 
alternatív megoldásként használhat ó a referencia-üzeman yag. Az aktívszén-tar tályt szét kell kapcsolni.
6.7.2.1.4. Az e melléklet 6.6.1.10–6.6.1.13. szakaszában leírt eljárásokat kell követni.
6.7.2.2. Amenny iben az üzemany agtar tály nyomáscsökkent ési nyomásszintje 30 kPa-nál alacsonyabb
A vizsgálatot az e melléklet 6.7.2.1.1–6.7.2.1.4. szakaszában leírtak szer int kell végreha jtani. Ebben az esetben 
azonban az e melléklet 6.5.9.1. szakaszában említ ett környezeti hőmérsékletet az e melléklet A1/ 
1. táblázatában a napi kibocsátási vizsgálatra meghatározott hőmérsékleti prof il szer int módosítani kell.
7. PÁROLGÁSI KIBOCSÁ TÁSI VIZSGÁL AT EREDMÉNYEINEK KISZÁMÍT ÁSA
7.1. Az e melléklet 6–6.7.2.2. szakaszában leírt párolgási kibocsátási vizsgálatok lehetővé teszik a kiáramlási 
veszte ségáramból, a napi vizsgálatból és a meleg leállítási vizsgálatból szár mazó szénhidrogén -kibocsátások 
kiszámítását. Az egyes vizsgálatok során bekövet kező párolgási veszt eségek et a mérőkamrában mér t kezdeti 
és végső szénhidrogénk oncentráció-, hőmérséklet- és nyomásér tékek, valamint a mérőkamra nettó térfogata 
alapján kell kiszámítani.
Az alábbi képlet et kell használni:
MHC¼k×V×CHCf×Pf
Tf – CHCi×Pi
Ti� �
þMHC,out  – M HC,in
ahol:
MHC a szénhidrogé nek tömeg e (gramm);
MHC,out a mérőkamrából kilépő szénhidrogén tömeg e állandó térfogatú mérőkamrá val végzett napi 
kibocsátási vizsgálat esetében (gramm);
MHC,in a mérőkamrába belépő szénhidrogén tömeg e állandó térfogatú mérőkamrá val végzett napi 
kibocsátási vizsgálat esetében (gramm);
CHC a mérőkamrában mér t szénhidrogé n-koncentráció, ppm térfogat C1 egyenér tékb en;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/565  
V a mérőkamra nettó térfogata a nyit ott ablakú és csomagterű jármű térfogatával korrigálva, m3. 
Ha a jármű térfogata nem ismer t, akkor ennek értékéből 1,42 m3 mennyi séget le kell vonni;
T a környezeti levegő hőmérséklet e a mérőkamrában (K);
P a légk öri nyomás (kPa );
H/C a hidrog én–szén arány a
ahol:
H/C értékét 2,33-nak kell venni a kiáramlási veszte ségáram SHED-mérése és a napi vizsgálati 
vesztes ég tekint etében;
H/C értékét 2,20-nak kell venni a meleg leállítási vesztes égek esetében;
H/C értékét 2,67-nek kell venni a kalibrálás esetében;
k 1,2 × 10–4 × (12 + H/C), (g × K/(m3 × kPa) ) formában;
i a leolvasott kezd ő érték;
f a leolvasott végső érték;
7.1.1. Az e melléklet 7.1. szakasza szer inti egyenlet helyett a változó térfogatú mérőkamrák esetében a gyár tó 
dönt ése alapján az alábbi egyenlet is alkalmazható:
MHC¼k×V×Pi
TiðCHCf – C HCiÞ
ahol:
MHC a szénhidrogé nek tömeg e (gramm);
CHC a mérőkamrában mér t szénhidrogé n-koncentráció, ppm térfogat C1 egyenér tékb en;
V a mérőkamra nettó térfogata a nyit ott ablakú és csomagterű jármű térfogatával korrigálva, m3. 
Ha a jármű térfogata nem ismer t, akkor ennek értékéből 1,42 m3 mennyi séget le kell vonni;
Ti a mérőkamra induló környezeti hőmérséklet e (K);
Pi az induló légk öri nyomás (kPa);
H/C a hidrog én–szén arány;
H/C értékét 2,33-nak kell venni a kiáramlási veszte ségáram SHED-mérése és a napi vizsgálati 
vesztes ég tekint etében;
H/C értékét 2,20-nak kell venni a meleg leállítási vesztes égek esetében;
H/C értékét 2,67-nek kell venni a kalibrálás esetében;
k 1,2 × 10–4 × (12 + H/C), (g × K/(m3 × kPa) ) formában;
i a leolvasott kezd ő érték;
f a leolvasott végső érték.
7.2. Az (M HS + MD1 + MD2 + (2 × PF)) eredmény ének az ezen előírás 6.6.2. szakaszában meghatározott határér ték 
alatt kell maradnia.
8. VIZSGÁL ATI JEGYZŐK ÖNYV
A vizsgálati jegyzők önyvnek legalább az alábbiakat kell tartalmaznia:
a)a kondicionálási időszak ok ismer tetése, megadva az idők et és az átlaghőmérsékletek et;
b)az alkalmazott öregített aktívszén-tar tály leírása és hivatk ozás a részletes öregít ési jegyzők önyvre;
c)a meleg leállítási vizsgálatk or alkalmazott átlaghőmérséklet ;
d)a meleg leállítási vizsgálat során mér t érték, HSL;
e)az első napi kibocsátási érték, DL 1st;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/566 2021.11.26.  
f)a második napi kibocsátási érték, DL 2nd;
g)az e melléklet 7. szakasza szer int kiszámít ott végleges párolgási vizsgálati eredmény ek;
h)az üzemanya gtar tály megad ott nyomáscsökkent ési nyomásszintje a rendszerben (zár t üzemany agtar tály- 
rendszerek esetében);
i)a kiáramlási vesztes ég töltésének értéke (az e melléklet 6.7. szakaszában leírt önálló vizsgálati eljárás 
alkalmazása esetén).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/567  
C4. MELLÉKLET 
5. típusú vizsgálat 
(A kibocsátá scsökk entő berendezések tartósságának ellenőrzésére szolgáló vizsgálat leírása) 
1. BEVEZETÉS
1.1. Ez a melléklet a szikragyújtású vagy kompressziós gyújtású motorra l felszerelt járművek kibocsátáscsökkentő 
berendezéseinek tartósságát ellenőrző eljárást írja le.
Az 1A. szint esetében;
A tartósságra vonatk ozó követ elmény ek teljesülését az alábbi 1.2., 1.3. és 1.4. szakaszban leírt három módszer 
valamelyiké vel kell igazolni.
Az 1B. szint esetében;
A tartósságra vonatk ozó követ elmény ek teljesülését az alábbi 1.2. és 1.4. szakaszban leírt két módszer 
valamelyiké vel kell igazolni.
1.2. A teljes járműre kiterjedő tartóssági vizsgálatot lehetőleg olyan járműv ön kell elvége zni, amelynek ciklus- 
energiaig énye a VH járműével egye ző (a B4. melléklet 4.2.1.1.2. szakaszában meghatározottak szer int), a 
tartóssági járműcsaládba bevonásra kerülő összes interpoláci ós járműcsaládon belül a ciklus-energiaigén ye a 
legnagy obb, továbbá a járművet vizsgálati pályán, közúton vagy görgős fékpadon kell vezetni. A vizsgálati jármű 
ciklus-energiaigén ye a későbbi kiter jeszt ések vizsgálatához tovább növelhető.
1.3. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
A gyár tó próbapadi öregít ési tartóssági vizsgálat végrehajtását is választhatja. Az erre a vizsgálatra vonatk ozó 
műszaki követ elmény eket e melléklet 2.2. szakasza tartalmazza.
1.4. A tartóssági vizsgálat altern atívájak ént adott esetben a gyár tó az ezen előírás 6.7.2. szakaszának 3A., illetve 3B. 
táblázatában megad ott rögzít ett romlási tényezők alkalmazását is választhatja.
1.5. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
A gyár tó kérésére a műszaki szolgálat elvége zheti az 1. típusú vizsgálatot, mielőtt az ezen előírás 6.7.2. 
szakaszának 3A. táblázatában megadott rögzít ett romlási tényezők alkalmazásá val sor kerülne a teljes jármű 
tartóssági vizsgálatára vagy a próbapadi öregít ési tartóss ági vizsgálatára. A teljes jármű tartóssági vizsgálatának, 
illetve a próbapadi öregítési tartóssági vizsgálatának befejezése után a műszaki szolgálat az ezen előírás 2A. 
melléklet e szer int feljegyzett típusjóváhagy ási eredmény eket módosíthatja, méghozzá úgy, hogy a fenti táblázat 
rögzít ett romlási tényezői helyett a teljes jármű tartóssági vizsgálata vagy a próbapadi örege dési tartóssági 
vizsgálata során mér t értékeket veszi figyelembe.
1.6. A romlási tényezők et vagy az e melléklet 1.2., illetve adott esetben 1.3. szakasza szer inti eljárással, vagy az e 
melléklet 1.4. szakaszában említett táblázatban szereplő rögzíte tt értékek segítség ével kell meghatározni. A 
romlási tényezők segítségével megállapítható, hogy a jármű hasznos élettar tama alatt teljesülnek -e az ezen előírás 
6.3.10. szakaszában felsorolt vonatk ozó kibocsátási határér tékek.
1.7. Ez a szakasz csak az 1B. szintre vonatk ozik.
E melléklet követelmén yének sérelme nélkül, amennyiben a típusjó váhagy ó hatóság számára bemutatják azt a 
járművet, amely az e melléklet 3b. függelék e szer inti A vagy B mintázat alapján elérte a hasznos élettar tam 
szer inti futáste ljesítményt, és a jármű 1. típusú vizsgálatának eredmény e megf elel az ezen előírás 6.3.10. szakasza 
szer inti 1B. táblázat kritériumainak, úgy a tartóssági követelmén y teljesítettnek tekint endő.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/568 2021.11.26.  
2. MŰSZAKI KÖVETELMÉNYEK
2.1. A teljes jármű tartóssá gi vizsgálata során üzemi ciklusk ént a járműgyár tó az e melléklet 3. függelék ében leírt 
normál közúti ciklust (SCR) is alkalmazhatja. Ebben a vizsgálati ciklusban a járművet addig kell vezetni, amíg a 
terhelése meg nem felel a hasznos élettar tam alatti terhelésnek.
Csak az 1B. szint esetében:
A teljes jármű tartóssá gi vizsgálata során üzemi ciklusként a járműgyár tó köteles az e melléklet 3b. függ eléké ben 
leírt menetciklusok egyikét alkalmazni.
2.2. Próbapadi öregít ési tartóss ági vizsgálat
Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
2.2.1. A próbapadi öregítési tartóssági vizsgálatok végrehajtásá hoz a VH jármű lesz a katalizátor és/vagy a 
részecske szűrő hőmérsékletének mérésére szolgáló jármű.
A vizsgálathoz az e melléklet 4. szakaszában leírt üzemany agot kell használni.
2.3. Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
A motor típusnak megfelelő próbapadi öregítési tartóssági vizsgálatot kell alkalmazni az e melléklet 2.3.1. és 2.3.2. 
szakaszában foglaltak szer int.
2.3.1. Szikragyújtású motorral felszerelt járművek
2.3.1.1. A próbapadi öregít ési eljáráshoz a teljes kipuf ogóg áz-utók ezelő rendszer t fel kell szerelni az öregítő próbapadra.
A próbapadi öregítést a normál próbapadi ciklus szer int kell lefolytatni a próbapadi öregít ési idő egyenlet éből 
kiszámít ott ideig. A próbapadi öregítési idő egye nletéhez alapadatké nt szük ség van a katalizátornak a 2.3.1.3. 
szakaszban leírt normál közúti ciklusban mér t idő–hőmérséklet adataira.
2.3.1.2. Nor mál próbapadi ciklus A katalizátor normál próbapadi öregítését a normál próbapadi ciklus szer int kell 
elvég ezni. A normál próbapadi ciklus idejét a próbapadi öregít ési idő egyenlet éből kell kiszámítani. A normál 
próbapadi ciklust e melléklet 1. függ eléke írja le.
2.3.1.3. A katalizátor idő–hőmérséklet adatai: A katalizátor hőmérséklet ét az e melléklet 3. függelék ében leírt normál 
közúti ciklussal kell mér ni, legalább két teljes ciklus lefolytatásáv al.
A katalizátor hőmérséklet ét a vizsgált jármű legmelegebb katalizátorának legnagy obb hőmérsékletű hely én kell 
mér ni. Alter natív megoldásként a hőmérséklet más hely en is megmérhető, feltéve, hogy az műszakilag 
megal apozottan úgy van meghatározva, hogy a legmeleg ebb hely en mér t hőmérsékletet reprezentálja.
A katalizátor hőmérséklet ét legalább 1 hertzes gyak oriságg al kell mér ni (másodpercenkén t egy mérés).
A mér t katalizátor -hőmérsékletek et egy legfe ljebb 25 °C nagyságú osztályk özzel rendelkező hisztog ramba kell 
foglalni.
2.3.1.4. A próbapadi öregít ési időt a próbapadi öregítési idő egyenlet éből kell kiszámítani a követk ezők szer int:
te egy osztályk özre = th e((R/T r)-(R/T v));
összes te = az összes osztályk öz te értékének összege;
próbapadi öregít ési idő = A (összes te);
Ahol:
A = 1,1 ez az érték úgy korrigálja a katalizátor öregítési idejét, hogy figyelembe vegye a 
katalizátor termikus öregedé sén kívül egyéb okokból bekövetk ező 
funkciócsökken ést;
R = a katalizát or term ikus aktivitása = 17 500HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/569  
th = a katalizát or hőmérséklet-hiszt ogramjának előír t osztályk özében mér t idő (óra), a 
teljes hasznos élettar tamra vetítve, például ha a hisztogram 400 km-t reprezentál és 
a hasznos élettar tam 160 000 km, az összes időt ételt meg kell szorozni 400-zal 
(160 000 /400);
teljes te = az az ekvivalens idő (óra), amely a katalizát ornak a katalizátorör egítő próbapadon 
Tr hőmérséklet en való öregítéséhe z szükséges olyan katalizátoröregítő ciklus 
alkalmazása mellett, amely ugyanakk ora funkciócsökkenést okoz, mint a 
katalizátor 160 000 km alatt bekövetk ező term ikus aktivitásvesztése;
te egy 
osztály -
közre= a katalizát ornak a katalizátorör egítő próbapadon Tr hőmérsékleten olyan 
katalizátorör egítő ciklussal való öregít éséhez szük séges ekvivalens idő (óra), amely 
ugyanakk ora funkciócsökkenést okoz, mint a katalizátor Tv hőmérsékleti 
osztályk öz mellett 160 000 km alatt bekövetkező termikus aktivitásveszt ése,
Tr = a katalizát or effektív referencia-hőmérséklet e (K) a próbapadi öregít ési ciklusban a 
próbapadon. Az effektív hőmérséklet az az állandó hőmérséklet, amely ugyanolyan 
öregedé st idézne elő, mint a próbapadi öregítési ciklusban a különféle 
hőmérséklet eken történő öregítés;
Tv = a jármű közúti katalizátor -hőmérsékleti hisztogramjában a hőmérséklet-osztályk öz 
középső értéke (K).
2.3.1.5. Effektív referencia-hőmérséklet a normál próbapadi ciklusban. A következő eljárásokat alkalmazva meg kell 
határozni a normál próbapadi ciklus effektív referencia-hőmérsékle tét a katalizát or-rendszer tényleges 
kialakítására és a tényleg esen használt öregítő próbapadra:
a)az idő–hőmérséklet adatok normál próbapadi ciklus szer inti mérése a katalizátor -rendszerben a katalizát o­
röregítő próbapadon. A katalizátor hőmérséklet ét a rendszer legmeleg ebb katalizátorának legnagy obb 
hőmérsékletű hely én kell mér ni. Alter natív megoldásk ént a hőmérséklet más helyen is megmérhető, feltéve, 
hogy az úgy van meghatározva, hogy a legmeleg ebb hely en mér t hőmérséklet et reprezentálja.
A katalizátor hőmérsékletét legalább 1 Hz-es gyak oriságg al kell mér ni (másodpercenként egy mérés) legalább 
húszperces próbapadi öregít és alatt. A mér t katalizátor -hőmérsékletek et legfe ljebb 10 °C nagyságú 
osztályk özzel rendelk ező hisztogramba kell foglalni.
b)a próbapadi öregítési idő egye nletével ki kell számítani az effektív referen cia-hőmérsékletet oly módon, hogy a 
referencia-hőmérséklet (Tr) változt atását addig kell iterálni, amíg a kiszámít ott öregedési idő egyenlő nem lesz a 
katalizátor -hőmérsékleti hisztogramban szereplő tényleges idővel, vagy meg nem haladja azt. A kapott 
hőmérséklet az effektív referen cia-hőmérséklet a normál próbapadi ciklusban az adott katalizátor -rendszer re 
és öregítő próbapadra.
2.3.1.6. Katalizát oröregítő próbapad. A katalizátor öregítő próbapadnak a normál próbapadi ciklus szer int kell műk ödnie, 
és biztosítania kell a megfel elő kipuf ogóg áz-áramot, -komponensek et és -hőmérsékletet a katalizát or felületén.
Az összes próbapadi öregítő rendszer nek és eljárásnak rögzít enie kell a megfelelő információkat (mint például a 
mér t levegő–üzemany ag arányt és az idő–hőmérséklet adatokat a katalizátor ban) annak érdek ében, hogy a 
próbapadi öregít ési vizsgálat megf elelően dokumentáltan igazolja, hogy az öregít és valóban kielégítően 
megtör tént.
2.3.1.7. A szükséges vizsgálatok. A romlási tényezők kiszámításához a vizsgált járműv ön el kell végez ni legalább két 1. 
típusú vizsgálatot a kibocsátáscsökk entő berendezés próbapadi öregítése előtt, majd legalább két 1. típusú 
vizsgálatot a próbapadon öregít ett kibocsátáscsökkentő berendezés visszaszerelése után.
A gyár tó további vizsgálatokat is végezhet. A romlási tényezőket az e melléklet 7. szakaszában ismer tetett 
számítási módszer rel kell kiszámítani.
2.3.2. Kompr essziós gyújtású motorra l felszerelt járművekHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/570 2021.11.26.  
2.3.2.1. A követ kező próbapadi öregítési eljárás a kompr essziós gyújtású járművekre vonatk ozik, a hibr id járműveket is 
beleér tve.
A próbapadi öregít ési eljáráshoz fel kell szerelni az utók ezelő rendszer t az utók ezelő rendszer rel műk ödő öregítő 
próbapadra.
Reag enst alkalmazó kipuf ogóg áz-utók ezelő rendszerek esetében a teljes befecsk endezési rendszer t fel kell szerelni 
és az öregítés végrehajtásáh oz műk ödtet éséről gondosk odni kell.
A próbapadi öregít ést a normál próbapadi dízel ciklusnak megf elelően kell lefolytatni a regenerálás i/ként eleníté si 
ciklusoknak a próbapadi öregítési tartam egyenlet éből kiszámít ott száma szer int.
2.3.2.2. Nor mál próbapadi dízel ciklus. A normál próbapadi öregít és a normál próbapadi dízel ciklus szer int történik. A 
normál próbapadi dízel ciklus idejét a próbapadi öregít ési tartam egye nletéből kell kiszámítani. A normál 
próbapadi dízel ciklust e melléklet 2. függ eléke írja le.
2.3.2.3. Regenerálási adat ok. A regenerálási inter vallumokat legalább 10 teljes, az e melléklet 3. függelék ében leírt normál 
közúti ciklus alatt kell mér ni. Alternatív megoldáské nt a Ki meghatározásából adódó inter vallumok is 
alkalmazható k.
Adott esetben a ként elenítési intervallumokat is figyelembe kell venni a gyár tó adatai alapján.
2.3.2.4. Próbapadi öregítési tartam (dízel): A próbapadi öregítési tartamot a próbapadi öregítési tartam egyenletéből kell 
kiszámítani a következők szer int:
próbapadi öregítési tartam = a regenerá lási és/vagy a ként eleníté si ciklus közül a hosszabb anny iszor , hogy az 
160 000 km megté telének feleljen meg.
2.3.2.5. Öregítő próbapad. Az öregítő próbapadnak a normál próbapadi dízel ciklus szer int kell műk ödnie, és biztosítania 
kell a megf elelő kipuf ogóg áz-áramot, -komponensek et és -hőmérséklete t az utók ezelő rendszer bemenet énél.
A gyár tónak adott esetben rögzít enie kell a regenerálási/k éntelenítési ciklusok számát annak igaz olására, hogy az 
öreged és valóban kielégítően megtör tént-e.
2.3.2.6. A szük séges vizsgálatok. A romlási tényezők kiszámításához a VH járművön el kell végezni legalább két 1. típusú 
vizsgálatot a kibocsátáscsökke ntő berendezés próbapadi öregít ése előtt, majd legalább két 1. típusú vizsgálatot a 
próbapadon öregít ett kibocsátáscsökk entő berendezés visszaszerelése után. A gyár tó további vizsgálatokat is 
vége zhet. A romlási tényezőket az e melléklet 7. szakaszában ismer tetett számítási módszer rel és az ezen 
előírásban előír t további követelmén yeknek megfelelően kell kiszámítani.
3. A VIZSGÁL ATI JÁRMŰ
3.1. Az érintett jármű VH jármű legy en. A járműnek jó műszaki állapotban kell lennie; a motorn ak és a kibocsátás ­
csökke ntő berendezéseknek újaknak kell lenniük. A jármű megeg yezhet az 1. típusú vizsgálatra bemutat ott 
járművel; ebben az esetben az 1. típusú vizsgálatot az után kell végrehajtan i, hogy a jármű legalább 3 000 km-t 
megtet t az e melléklet 3. függ elékében ismer tetett öregítési ciklusból.
3.1.1. E melléklet 4. függ eléke a hibr id járművekre vonatk ozó speciális előírásokat ismer teti.
4. ÜZEMANY AG
A tartóss ági vizsgálatot keresk edelemben kaphat ó, megf elelő üzemany aggal kell végreha jtani.
5. A JÁRMŰ KARBAN TART ÁSA ÉS BEÁLLÍT ÁSA
A vizsgálati jármű karbantar tását, beállítását, valamint keze lőszer veinek használatát a gyár tó által javasolt módon 
kell vége zni. Ha a teljes jármű tartóssági vizsgálata közben a jármű műk ödésében olyan hibák merülnek fel, 
amelyek nem a károsanyag -kibocsátással és/vagy üzemany ag-fogyasztással és/vagy energiaf ogyasztással vannak 
összefüggé sben, úgy a gyár tó megjaví thatja a járművet, és a tartóssági vizsgálat folytat ódhat. Egyéb esetekben a 
gyár tó a jóváha gyó hatóságg al konzultál egy kölcsönösen elfogadható megoldásról.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/571  
6. A JÁRMŰ MŰK ÖDTETÉSE PRÓBAPÁLYÁN, KÖZÚTON VAGY GÖR GŐS FÉKP ADON
6.1. Menetciklus
A próbapályán, közúton vagy görgős próbapadon történő műk ödtet és során az e melléklet 3. függ elékében leírt 
vezeté si menetrendben szereplő távolságot kell megtenn i.
6.2. A tartóss ági vizsgálatot vagy – ha a gyár tó úgy határozott – a módosított tartóss ági vizsgálatot addig kell folytatni, 
amíg a jármű terhelése meg nem felel a hasznos élettar tam alatti terhelésnek.
6.3. Vizsgálóberendezés
6.3.1. A görgős fékpad
6.3.1.1. Amenny iben a tartóssági vizsgálatot görgős fékpadon végzik, a fékpadnak alkalmasnak kell lennie az e melléklet 3. 
függ elékéb en leírt ciklus végreha jtására. Különösen fontos, hogy a fékpad fel legyen szerelve a tehetetlenség et és a 
menete llenállást szimuláló rendszerekkel.
6.3.1.2. A mag as szén-dio xid-kibocsátású járművekre (VH) vonatk ozó kigur ulási menetellenáll ási együtthatókat kell 
alkalmazni.
6.3.1.3. A jármű hűtőrendszerének lehetővé kell tennie a járműnek a közúti körülmény ekhez hasonló hőmérséklet en való 
műk ödte tését (az olaj, a víz, a kipuf ogórendszer stb. hőmérséklet e tekintet ében).
6.3.1.4. A próbapad egye s egyéb beállításai és jellemzői szükség esetén azonosnak tekint hetők az ezen előírás B5. 
melléklet ében leírtakkal (pl. tehetetlenség, amely lehet mec hanikai vagy elektromos).
6.3.1.5. A járművet szükség esetén át lehet hely ezni egy másik próbapadra a kibocsátásmérési vizsgálatok végrehajtása 
céljából.
6.3.2. Műk ödtet és próbapályán vagy közúton
Ha a tartóssági vizsgálatot próbapályán vagy közúton végzik , a jármű vizsgálati tömeg ének meg kell egyeznie a 
görgős fékpadon végzett vizsgálatok során alkalmazott tömegg el.
7. A SZENNYEZŐANY AG-KIBOCSÁ TÁS MÉRÉSE
Az első vizsgálat akkor tekinthető végrehajt ottnak, ha a jármű futásteljesítmén ye 3 000 és 5 000 km között van. 
További vizsgálatokat kell vége zni 20 000 km (±400 km) elérések or, majd minden további 20 000 km (±400 km) 
elérések or vagy akár gyakrabban, rendszeres idők özönként mindaddig, amíg a jármű terhelése meg nem felel a 
hasznos élettar tam alatti terhelésnek. A kipuf ogógáz-kibocsátásokat az ezen előírás 6.3. szakaszában 
meghatározottak szer int az1. típusú vizsgálattal kell mér ni. A gyár tó dönt ése alapján a fenti vizsgálatok 
bármelyik e megismételhető. Ilyen esetben az összes megismételt vizsgálat átlageredmén yét kell az adott futástelje ­
sítmén yhez tartozó egyedi értéknek tekint eni. Az 1B. szint alapján szük séges hasznos élettar tamnak megfelel ő 
vezeté s teljesülését követően már nem szük séges külön-külön feljegyezni a WLTP első három szakaszának 
kibocsátási eredmén yeit.
Az ezen előírás 6.3.10. szakaszában rögzít ett határér tékeket kell teljesíten i.
Az ezen előírás 3.8.1. szakaszában meghatározott, periodikusan rege neráló rendszer rel felszerelt járművek 
esetében meg kell állapítani, hogy a jármű nem jár-e közel a rege nerálási időszakhoz. Amennyiben igen , a 
járművet a regenerálás végé ig vezetni kell. Ha a kibocsátás mérése alatt regenerálásra kerül sor, új vizsgálatot kell 
vége zni (beleér tve az elők ondicionálást is), és az első mérés eredmén yét nem kell figyelembe venni.
A kipuf ogógáz-kibocsátás összes mérési eredmény ét grafi konon ábrázolni kell a megtett távolság függvény ében, 
amelyet kilométerr e kell kerekít eni, és ezeken az adatpontok on keresztül meg kell húzni a legkisebb négyzetek 
módszerével meghatározott regressziós egyenest .HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/572 2021.11.26.  
Az 1A. szint esetében:
Az adatok csak akkor lesznek elfogadhat ók a romlási tényező számításához, ha ezen a vonalon az interpolált 
5 000 km-es és a hasznos élettar tamot tükröző pontok a fent említ ett határok on belül vannak .
Az adatok még mindig elfogadhat ók, ha adott legjobban illeszk edő regressziós egye nes negatív meredeks éggel 
kereszte z egy alkalmazható határ t (az 5 000 km-es interpolált pont mag asabban van, mint a hasznos élettar tamot 
tükröző pont), de a hasznos élettar tamot tükröző tényleg es adatpont a határ alatt van.
Az 1B. szint esetében:
Az adat ok csak akkor lesznek elfogad hatók a romlási tényező számításához, ha ezen a vonalon az extrapolált 
3 000 km-es és a hasznos élettar tamot tükröző pontok a fent említ ett határok on belül vannak .
7.1. A kipuf ogógáz-kibocsátásnál minden szenn yező anyagra ki kell számítani egy romlási szorzót ényezőt a 
következők éppen:
D:E:F: ¼Mi2
Mi1
Ahol:
Mi 1 == az 1A. szint esetében az i szenn yező anyag kibocsátott tömeg e, g/km-ben kifejezve, 5 000 km-re 
interpolálva;
az 1B. szint esetében az i szenny ező anyag kibocsáto tt tömeg e, g/km-ben kifejezve, 3 000 km-re 
extrapolálva
Mi 2= az i szenny ezőan yag kibocsáto tt töme ge, g/km-ben kifejezve, a hasznos élettar tamra interpolál va.
Az interpolált értékeket lega lább négy tizedesjegy pontoss ággal kell kiszámítani, majd egymással osztva őket meg 
kell határozni a romlási tényezőt. Az eredmény t három tizedesjegyre kell kerekít eni.
Ha a romlási tényező kisebb, mint egy, azt akkor is egynek kell tekint eni.
A gyár tó kérésére a kipuf ogógáz-kibocsátásnál minden szenny ező anyagra ki kell számítani egy additív romlási 
tényezőt a következők éppen:
D. E. F. = Mi 2 – Mi 1
Ha a fenti képlet tel kiszámít ott additív romlási tényező negatív , akkor az értékét nullának kell tekint eni.
Az additív romlási tényezőkre ugyanazok a szabály ok vonatk oznak, mint amelyek az 1A. szint esetében (4 
szakaszos WLTP) és az 1B. szint esetében (3 szakaszos WLTP) a multiplikatív romlási tényezőkre érvény esek.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/573  
1. függelék 
Nor mál próbapadi ciklus 
Ez a függ elék csak az 1A. szintre vonatk ozik.
1. BEVEZETÉS
A normál öregítési tartóssági eljárás egy katalizátor /oxigénérzékelő és/vagy egy levegő–üzemany ag arány t érzékelő 
rendszer öregítő próbapadon történő öregít éséből áll, az e függ elékben leírt normál próbapadi ciklus (SBC) szer int. 
A normál próbapadi ciklushoz olyan öregítő próbapadot kell használni, amely rendelk ezik olyan motor ral, amely a 
katalizátor számára szállítja a belépő gázokat. A normál próbapadi ciklus egy 60 másodperces ciklus, amelyet 
szükség szer int ismételn i kell az öregítő próbapadon, hogy létrejöjjön az előír t időnek megf elelő öreged és. A 
normál próbapadi ciklust a katalizátor -hőmérséklet, a motor levegő–üzemanyag aránya és az első katalizátor előtt 
betáplált másodlagos levegő mennyiség e alapján kell meghatározni.
2. A KATALIZÁ TOR HŐMÉRSÉKLETÉNEK SZABÁL YOZÁSA
2.1. A katalizátor hőmérséklet ét a katalizát orágyban a legmeleg ebb katalizátor legnagy obb hőmérsékletű hely én kell 
mér ni. Alter natív megoldáské nt meg lehet mér ni a belépő gáz hőmérséklet ét, és át lehet számítani a katalizátorágy 
hőmérséklet ére az öregítési folyamatban használandó öregítő próbapadról és a katalizátor kialakításáról 
rendelk ezésre álló korrelációs adatok on alapuló lineár is transzf ormációval.
2.2. Sztöc hiometr iai műk ödésnél (01–40 másodperc a ciklusban) a katalizátor hőmérséklet ét – a mot or fordulatszámát, 
terhelését és a gyújtásvezérlését megfelelően megválasztva – úgy kell szabály ozni, hogy legalább 800 °C (±10 °C) 
legye n. A katalizátor -hőmérséklet et – a motor levegő–üzemany ag arány át a C4 App1/2. táblázatban leírt „dús” fázis 
során megfelelően megválasztva – úgy kell szabály ozni, hogy a ciklusban a katalizátor legnagy obb hőmérséklet e 
890 °C (±10 °C) legy en.
2.3. Ha a hőmérséklet úgy van szabály ozva, hogy az alacson y szabály ozási hőmérséklet nem 800 °C, akkor a mag as 
szabály ozási hőmérsékletnek 90 °C-kal kell nagy obbnak lennie az alacson y szabály ozási hőmérsékletnél.
C4 App1/2. táblázat
Nor mál próbapadi ciklus 
Idő 
(másodperc)Levegő–üzemanyag arányMásodlagos 
levegő 
befúvása
1–40 Sztöc hiometr iai, a terhelés, a gyújtás és a fordulatszám olyan szabály ozásával , hogy a 
katalizátor elérje legalább a 800 °C hőmérsékletetNincs
41–45 „Dús” (a levegő–üzemany ag arányt úgy kell kiválasztani, hogy a katalizát or 
hőmérséklet e a ciklusban végig elérje a 890 °C-ot vagy az alacsonyabb szabály ozási 
hőmérsékletnél 90 °C-kal nagy obb hőmérséklet et)Nincs
46–55 „Dús” (a levegő–üzemany ag arányt úgy kell kiválasztani, hogy a katalizát or 
hőmérséklet e a ciklusban végig elérje a 890 °C-ot vagy az alacsonyabb szabály ozási 
hőmérsékletnél 90 °C-kal nagy obb hőmérséklet et)3 % (±1 %)
56–60 Sztöc hiometr iai, a terhelés, a gyújtás és a fordulatszám olyan szabály ozásával , hogy a 
katalizátor elérje legalább a 800 °C hőmérsékletet3 % (±1 %)HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/574 2021.11.26.  
C4 App1/2. ábra
Nor mál próbapadi ciklus
3. AZ ÖREGÍTŐ PRÓBAPAD FELSZERELÉSE ÉS ELJÁRÁSOK
3.1. Az öregítő próbapad összeállítása: Az öregítő próbapadnak megf elelő kipuf ogógáz-áramlási sebességet, 
hőmérséklet et, levegő–üzemanyag arány t, kipuf ogógáz-k omponensek et és másodlagoslevegő-betáplálást kell 
biztosítania a katalizátor bemeneti felületén.
A normál öregítő próbapad egy motorból, egy motor vezérlőből és egy fékpadból áll. Más összeállítás is elfogadható 
(például a teljes jármű a fékpadon, vagy egy égőfej, amely pontosa n előállítja a kipuf ogási viszony okat), feltéve, hogy 
teljesülnek az e függelékben a katalizátor bemenet ére megad ott feltét elek és szabály ozási előírások.
Használhat ó egyetlen öregítő próbapad is úgy, hogy az több részre osztja a kipuf ogóg áz-áramot, feltéve, hogy az 
egye s részáramok megf elelnek e függelék előírásainak. Ha a próbapadon egynél több kipuf ogógáz-részáram van, 
akkor egyszer re több katalizátor -rendszer is öregíthető.
3.2. A kipuf ogórendszer felszerelése. A próbapadra fel kell szerelni a teljes katalizátor /oxigénérzékelő rendszer t és/vagy a 
levegő–üzemany ag arány t érzékelő rendszer t, az ezek et az alkotóelemek et összek ötő összes kipuf ogóvezet ékkel 
együtt. Több külön kipuf ogórendszer rel rendelk ező motor esetében (mint például néhány V6-os és V8-as motor ) az 
egye s rendszerek et külön, párhuzamosan kell felszerelni a próbapadra.
Több beépített katalizátor t tartalmazó kipuf ogórendszer esetében az öregít éshez az összes katalizátor t, az összes 
oxigénérzék előt és/vagy levegő–üzemany ag arányt érzékelőt és a kapcsolódó kipuf ogóvezeték eket magában foglaló 
teljes katalizátorre ndszer t egy egységké nt kell felszerelni. Alter natív megoldásként az egyes katalizátorok öregít ése 
történhet külön-külön is a megfelelő ideig.
3.3. Hőmérsékletmérés. A katalizátor hőmérséklet ét a katalizátorágyban a legmelegebb katalizátor nak a legnagy obb 
hőmérsékletű helyén elhelyezett termoelemmel kell mér ni. Alter natív megoldáské nt meg lehet mér ni a belépő gáz 
hőmérséklet ét közvetlenül a katalizátor bemeneti felülete előtt, és át lehet számítani a katalizátorágy hőmérsékletére 
az öregítési folyamatban használandó öregítő próbapadról és a katalizátor kialakításáról rendelk ezésre álló 
korrelációs adat ok alapján kiszámít ott lineár is transzf ormáció val. A katalizátor hőmérséklet ét digitálisan kell 
rögzít eni 1 Hz-es gyak orisággal.
3.4. A levegő–üzemany ag arány mérése. Gondosk odni kell arról, hogy a levegő–üzemany ag arány mérése (például széles 
tartomán yú oxigénérzék elővel) a katalizátor belépő- és kilépőkar imájához a lehető legk özelebb történjen. Az 
ezektől az érzékelőktől jövő adatokat digitálisan kell rögzíte ni 1 Hz-es gyak oriságg al.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/575  
3.5. A kipuf ogógáz-áram szabály ozása. Gondosk odni kell arról, hogy a próbapadon öregített összes katalizátor ­
rendszeren megf elelő mennyiségű kipuf ogóg áz áramoljon át (gramm/másodpercben mér ve sztöc hiometr iai 
arány nál, ±5 gramm/másodperc tűréssel).
A megf elelő áramlási sebesség meghatározása azon a kipuf ogóg áz-áramon alapul, amely az eredeti jármű 
motorjában alakulna ki az e függ elék 3.6. szakaszában leírt próbapadi öregít éshez kiválaszt ott állandósult 
fordulatszámon és terhelésen.
3.6. Összeállítás. A motorf ordulatszámot, terhelést és gyújtásvezérlést úgy kell megválasztani, hogy a katalizátor ágy 
sztöc hiometr iai és állandósult állapotú műk ödés mellett elérje a 800 °C (±10 °C) hőmérséklet et.
A levegőbefúvó rendszer t úgy kell beállítani, hogy biztosítsa az ahhoz szükséges levegőáramot, hogy 
sztöc hiometr iai levegő–üzemany ag arány és állandósult állapotú műk ödés mellett a kipuf ogóg áz-áramban 
közvetlenül az első katalizátor előtt 3,0 % oxigén (±0,1 %) legyen. A levegő–üzemanyag arány mérési pontja (az e 
függ elék 3.4. szakaszában előír t követelmén y) előtt a jellemző mér t érték: lambda = 1,16 (ami megk özelítőleg 3 % 
oxigénnek felel meg).
Levegőbefúvás mellett be kell állítani a „dús” levegő–üzemanyag arány t úgy, hogy a katalizátorágy hőmérséklet e 
elérje a 890 °C-ot (±10 °C). Ebben a szakaszban a levegő–üzemanyag arány jellemző értéke: lambda = 0,94 
(megk özelítőleg 2 % CO).
3.7. Öregít ési ciklus. A normál próbapadi öregít ési eljárások a normál próbapadi ciklust alkalmazzák. A normál 
próbapadi ciklust addig kell ismételni, amíg meg nem történik a próbapadi öregít ési idő egyenlet éből kiszámít ott 
öreged és.
3.8. Minőségbizt osítás. Az öregít és alatt az e függ elék 3.3. és 3.4. szakaszában említ ett hőmérsékletek et és levegő– 
üzemany ag arányt rendszeresen (lega lább 50 óránkén t) ellenőr izni kell. El kell végezni a szükséges módosításokat 
annak érdekében, hogy az öregít és mindvégig a normál próbapadi ciklusnak megf elelően történjen.
Az öregít és befejezés e után a katalizátorn ak az öregít ési folyamat során felvett idő–hőmérséklet adatait egy 
legfe ljebb 10 °C nagyságú osztályk özzel rendelk ező hisztog ramba kell foglalni. A próbapadi öregítési idő egye nlete 
és az öregít ési ciklusnak az e melléklet 2.3.1.4. szakasza szer int számított effektív referencia-hőmérséklete 
segítség ével kell meghatározni, hogy megtör tént-e a katalizátor megf elelő mér tékű term ikus öregedése. A 
próbapadi öregítést meg kell hosszabbítani, ha a kiszámít ott öregítési idő hőhatása nem éri el a megcélzott 
term ikus öregítés lega lább 95 %-át.
3.9. Indítás és leállítás. Gondosk odni kell arról, hogy a katalizátor gyors funkciócsökkenését okozó maximális 
katalizátor -hőmérséklet (például 1 050 °C) ne forduljon elő indításk or vagy leállításk or. E probléma kiküszöbölésére 
használhat ók speciális, alacsony hőmérsékletű indítási és leállítási eljárások.
4. A PRÓBAP ADI ÖREGÍTÉSI TARTÓ SSÁ GI ELJÁRÁSOK R-TÉNYEZŐJÉNEK KÍSÉRLETI MEGHA TÁROZÁSA
4.1. Az R-tén yező a katalizátorn ak a próbapadi öregítési idő egye nletében használt term ikus aktivitási együtthatój a. A 
gyár tó az R értékét kísérletileg meghatározhatja a következő eljárásokkal.
4.1.1. A megf elelő próbapadi ciklussal és az öregítő próbapad megfel elő felszerelésével el kell végezni több katalizátor 
(legaláb b 3 azonos kialakítású katalizátor) öregít ését különböző beállít ott hőmérséklet eken, a szokásos üzemi 
hőmérséklet és a károsodást okozó határhőmérséklet között. Meg kell mér ni a kibocsátásokat (vagy a katalizátor 
hatásf okveszté sét = 1 – a katalizát or hatásf oka) mindegyik kipuf ogóg áz-k omponensre. Gondosk odni kell arról, 
hogy a végső vizsgálatokkal kapott adatok a kibocsátási határér tékek egyszerese és kétszerese közé essenek.
4.1.2. Meg kell becsülni az R értékét és ki kell számítani az effektív referencia-hőmérsékletet (Tr) a próbapadi öregít ési 
ciklusra mindegyik szabály ozási hőmérsékletre e melléklet 2.3.1.4. szakasza szer int.
4.1.3. Grafikon on ábrázolni kell a kibocsátásokat (vagy a katalizátor hatásf okvesztését) az öregedési idő függvény ében 
mindegyik katalizátorra. A legkisebb négyzetek módszerével ki kell számítani az adat okra a regressziós egye nest. 
Ahhoz, hogy az adathalmazt fel lehessen használni erre a célra, az adat oknak kell, hogy legyen egy megk özelítőleg 
közös metszéspontja 0 és 6 400 km között. Példaként lásd a C4 App1/3. ábrát.
4.1.4. Mindegyik öregítési hőmérsékletre ki kell számítani a regressziós egyenes meredekségét.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/576 2021.11.26.  
C4 App1/3. ábra
Példa a katalizátor öregítésére
4.1.5. Grafikon on ábrázolni kell az egyes regressziós egye nesek (e függ elék 4.1.4. szakaszában meghatározott) 
meredeks égének term észet es logaritmusát (ln) a függőleges tengely mentén, az öregít ési hőmérsékletnek a 
vízszint es tengelyre felvett reciproka (1/[öregít ési hőmérséklet, deg K]) függvény ében. Az adatokra a legkisebb 
négyzet ek módszerével ki kell számítani a regressziós egyenest. Ennek az egyenesnek a meredeks ége az R-tén yező. 
Példaké nt lásd a C4 App1/4. ábrát.
4.1.6. Össze kell hasonlítani az R-tén yezőt az e függ elék 4.1.2. szakaszában használt kiindulási értékkel. Ha a számított 
R-tén yező 5 %-nál nagy obb mér tékben eltér a kiindulási értéktől, akkor olyan új R-tén yezőt kell választani, amely a 
kiindulási és a számított érték között van, majd meg kell ismét elni az e függ elék 4.1.2–4.1.6. szakaszában foglalt 
lépéseket az új R-tén yező kiszámításához. Ezt a műveletsor t addig kell ismételn i, amíg a számított R-tényező 5 %-os 
tűréssel egyenlő nem lesz az eredetileg feltételezett R-tén yezővel.
4.1.7. Össze kell hasonlítani az egye s kipuf ogóg áz-k omponensekre külön meghatározott R-tén yezők et. A próbapadi 
öregít ési idő egye nletéhez a legkisebb R-tén yezőt (legkedvezőtlenebb eset) kell használni.
C4 App1/4. ábra
Az R-tén yező meghatá rozása
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/577  
2. függelék 
Nor mál próbapadi dízel ciklus (SDBC) 
Ez a függ elék csak az 1A. szintre vonatk ozik.
1. BEVEZETÉS
A részecskeszűrőknél az öregítési folyamat kritikus tényezője a regenerálás ok száma. Azoknál a rendszereknél is 
jelentős ez a folyamat, ahol ként elenítési ciklus is szükséges (például NO x-tároló katalizátorok).
A normál öregítési tartóssági eljárás (dízel) egy utók ezelő rendszer öregítő próbapadon történő öregít éséből áll, az e 
függ elékben leírt normál próbapadi dízel ciklus (SDBC) szer int. A normál próbapadi dízel ciklushoz olyan öregítő 
próbapadot kell használni, amely rendelk ezik olyan motorral, amely a rendszer számára szállítja a belépő gázokat.
A normál próbapadi dízel ciklus alatt a rendszer regenerálási/k éntelenítési stratégiái nak a szokásos állapotban kell 
lenniük.
2. A normál próbapadi dízel ciklus azokat a motorf ordulatszám- és terhelésviszon yokat reprodukálja, amelyek a normál 
közúti ciklusban megfelelnek annak az időtar tamnak, amelyre a tartóssá got meg kell határozni. Az öregítési folyamat 
felgy orsításához a próbapadon a motor beállítások módosíthatók, hogy csökkenjen a rendszerek töltési ideje. 
Módosítható például az üzemany ag-befecsk endezés vezérlése vagy a kipuf ogóg áz-visszavez etési stratég ia.
3. AZ ÖREGÍTŐ PRÓBAPAD FELSZERELÉSE ÉS ELJÁRÁSOK
3.1. A normál öregítő próbapad egy motorból, egy motor vezérlőből és egy fékpadból áll. Más összeállítás is elfogadható 
(például a teljes jármű a fékpadon, vagy egy égőfej, amely pontosa n előállítja a kipuf ogási viszon yokat), feltéve, hogy 
teljesülnek az e függelékben az utók ezelő rendszer bemenet ére megadott feltételek és szabály ozási előírások .
Használhat ó egyet len öregítő próbapad is úgy, hogy az több részre osztja a kipuf ogógáz-áramot, feltéve, hogy az egyes 
részáramok megf elelnek e függ elék előírásainak. Ha a próbapadon egynél több kipuf ogóg áz-részáram van, akkor 
egyszer re több utók ezelő rendszer is öregíthető.
3.2. A kipuf ogór endszer felszerelése. A próbapadra fel kell szerelni a teljes utók ezelő rendszer t, az alkotóelemek et 
összek ötő összes kipuf ogóvezetékk el együtt. Több külön kipuf ogórendszer rel rendelkező motor esetében (mint 
például néhány V6-os és V8-as motor) az egye s rendszerek et külön kell felszerelni a próbapadra.
Az öregít éshez a teljes utók ezelő rendszer t egy egységké nt kell felszerelni. Alternatív megoldásk ént az egyes 
alkotóelemek öregít ése történhet külön-külön is, a megfelelő ideig.
Reag enst alkalmazó kipuf ogógáz-ut ókeze lő rendszerek esetében a teljes befecsk endezési rendszer t fel kell szerelni és 
az öregítés végrehajtásá hoz műk ödtet éséről gondosk odni kell.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/578 2021.11.26.  
3. függelék 
Nor mál közúti ciklus 
1. BEVEZETÉS
A normál közúti ciklus (SRC) a VH jármű összegződő kilométer -teljesít mény ét alkalmazó ciklus. A jármű üzemelt ethető 
vizsgálópályán vagy kilométer -összegző fékpadon.
A ciklus egy 6 km-es pályán megtett 7 darab körből áll. A kör hossza módosítható annak érdekében, hogy megfeleljen a 
futásteljesítmén y-összegző vizsgálópálya hosszának.
Nor mál közúti ciklus
Kör Leírás Jellemző gyorsulás, m/s2
1 (A motor indítása) alapjárat 10 másodpercig 0
1 Mérsékelt gyorsulás 48 km/h-ig 1,79
1 Nor mál menet 48 km/h sebességg el ¼ körön át 0
1 Mérsékelt lassulás 32 km/h-ig –2,23
1 Mérsékelt gyorsulás 48 km/h-ig 1,79
1 Nor mál menet 48 km/h sebességg el ¼ körön át 0
1 Mérsékelt lassulás leállásig –2,23
1 Alapjárat 5 másodpercig 0
1 Mérsékelt gyorsulás 56 km/h-ig 1,79
1 Nor mál menet 56 km/h sebességg el ¼ körön át 0
1 Mérsékelt lassulás 40 km/h-ig –2,23
1 Mérsékelt gyorsulás 56 km/h-ig 1,79
1 Nor mál menet 56 km/h sebességg el ¼ körön át 0
1 Mérsékelt lassulás leállásig –2,23
2 Alapjárat 10 másodpercig 0
2 Mérsékelt gyorsulás 64 km/h-ig 1,34
2 Nor mál menet 64 km/h sebességg el ¼ körön át 0
2 Mérsékelt lassulás 48 km/h-ig –2,23
2 Mérsékelt gyorsulás 64 km/h-ig 1,34
2 Nor mál menet 64 km/h sebességg el ¼ körön át 0
2 Mérsékelt lassulás leállásig –2,23
2 Alapjárat 5 másodpercig 0
2 Mérsékelt gyorsulás 72 km/h-ig 1,34
2 Nor mál menet 72 km/h sebességg el ¼ körön át 0
2 Mérsékelt lassulás 56 km/h-ig –2,23
2 Mérsékelt gyorsulás 72 km/h-ig 1,34
2 Nor mál menet 72 km/h sebességg el ¼ körön át 0
2 Mérsékelt lassulás leállásig –2,23
3 Alapjárat 10 másodpercig 0
3 Erős gyorsulás 88 km/h-ig 1,79HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/579  
Kör Leírás Jellemző gyorsulás, m/s2
3 Nor mál menet 88 km/h sebességg el ¼ körön át 0
3 Mérsékelt lassulás 72 km/h-ig –2,23
3 Mérsékelt gyorsulás 88 km/h-ig 0,89
3 Nor mál menet 88 km/h sebességg el ¼ körön át 0
3 Mérsékelt lassulás 72 km/h-ig –2,23
3 Mérsékelt gyorsulás 97 km/h-ig 0,89
3 Nor mál menet 97 km/h sebességg el ¼ körön át 0
3 Mérsékelt lassulás 80 km/h-ig –2,23
3 Mérsékelt gyorsulás 97 km/h-ig 0,89
3 Nor mál menet 97 km/h sebességg el ¼ körön át 0
3 Mérsékelt lassulás leállásig –1,79
4 Alapjárat 10 másodpercig 0
4 Erős gyorsulás 129 km/h-ig 1,34
4 Kigur ulás 113 km/h-ig –0,45
4 Nor mál menet 113 km/h sebességge l ½ körön át 0
4 Mérsékelt lassulás 80 km/h-ig –1,34
4 Mérsékelt gyorsulás 105 km/h-ig 0,89
4 Nor mál menet 105 km/h sebességge l ½ körön át 0
4 Mérsékelt lassulás 80 km/h-ig –1,34
5 Mérsékelt gyorsulás 121 km/h-ig 0,45
5 Nor mál menet 121 km/h sebességge l ½ körön át 0
5 Mérsékelt lassulás 80 km/h-ig –1,34
5 Gyen ge gyorsulás 113 km/h-ig 0,45
5 Nor mál menet 113 km/h sebességge l ½ körön át 0
5 Mérsékelt lassulás 80 km/h-ig –1,34
6 Mérsékelt gyorsulás 113 km/h-ig 0,89
6 Kigur ulás 97 km/h-ig –0,45
6 Nor mál menet 97 km/h sebességg el ½ körön át 0
6 Mérsékelt lassulás 80 km/h-ig –1,79
6 Mérsékelt gyorsulás 104 km/h-ig 0,45
6 Nor mál menet 104 km/h sebességge l ½ körön át 0
6 Mérsékelt lassulás leállásig –1,79
7 Alapjárat 45 másodpercig 0
7 Erős gyorsulás 88 km/h-ig 1,79
7 Nor mál menet 88 km/h sebességg el ¼ körön át 0
7 Mérsékelt lassulás 64 km/h-ig –2,23
7 Mérsékelt gyorsulás 88 km/h-ig 0,89
7 Nor mál menet 88 km/h sebességg el ¼ körön át 0HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/580 2021.11.26.  
Kör Leírás Jellemző gyorsulás, m/s2
7 Mérsékelt lassulás 64 km/h-ig –2,23
7 Mérsékelt gyorsulás 80 km/h-ig 0,89
7 Nor mál menet 80 km/h sebességg el ¼ körön át 0
7 Mérsékelt lassulás 64 km/h-ig –2,23
7 Mérsékelt gyorsulás 80 km/h-ig 0,89
7 Nor mál menet 80 km/h sebességg el ¼ körön át 0
7 Mérsékelt lassulás leállásig –2,23
A normál közúti ciklus grafi kusan a követk ező ábrán látható:
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/581  
3b. függ elék 
Az összegződő kilométer -teljesítmény t alkalmazó ciklusok 
Ez a függ elék csak az 1b. szintre alkalmazandó.
A gyár tó a teljes járműre vonatk ozó tartóssági vizsgálathoz az alábbi három ciklus egyikét választja ki.
1.A. mintázat
Járműhasználati minta Távolságarán y
Szokásos járműhasználat Valamenn yi elemet (alapjárat, gyorsítás, lassítás, 
állandó sebesség) 60 km/h sebesség en belül kell 
végrehajtan i60 % felett
Járműhasználat nagy 
sebesség mellettÁllandó sebesség, amely a 100 km/h vagy a V_max 
közül a kisebb20 % felett
Egyéb a helyes műszaki gyak orlat szer int nincs konkrét követelmén y, amíg a 
fenti kritériumok teljesülnek
2.B. mintázat
Járműhasználati minta Távolságarán y
Álló indítások száma óránkén t több mint 20 alkalommal
Járműhasználat nagy 
sebesség mellettÁllandó sebesség, amely a 100 km/h vagy a V_max 
közül a kisebb8 % felett
Átlagsebesség több mint 45 km/h
Egyéb Valamenn yi elemet (alapjárat, gyorsítás, lassítás, 
állandó sebesség) végre kell hajtan i.
Funkciócsökkenés tekint etében a C4/App3b.1. 
táblázat szer intinél szigorúbb járműhasználati 
mintázat ot várunk.
C4/App3b.1. táblázat
Üzem -
módVezetési feltételek Művelet időtar tama (s) Összesít ett idő (s)
1 Alapjárat 10 10
2 Gyorsítás: 0 → 60 km/h 30 40
3 Állandó sebesség: 60 km/h 15 55
4 Lassítás: 60 → 30 km/h 15 70
5 Gyorsítás: 30 → 60 km/h 15 85
6 Állandó sebesség: 60 km/h 15 100
7 Lassítás: 60 → 0 km/h 30 130
8 az 1–7-et kilencszer meg kell ismételn i 1 170 1 300
9 Alapjárat 10 1 310
10 Gyorsítás: 0 → 100 (*)km/h 40 (50 (**)) 1 350 (1 360 (**))HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/582 2021.11.26.  
Üzem -
módVezetési feltételek Művelet időtar tama (s) Összesít ett idő (s)
11 Állandó sebesség: 100 km/h 200 (190 (**)) 1 550
12 Lassítás: 100 → 0 km/h 50 1 600
13 az 1–12-t a hasznos élettar tam eléréséig kell ismételn i
(*) 100 km/h vagy V_max közül a kisebb
(**) a legfeljebb 0,660 liter motor -lökett érfog atú járműveknél, a legfeljebb 3,40 m hosszú járműveknél, a legfeljebb 1,48 m szélességű 
járműveknél és a legfeljebb 2,00 m magasságú járműveknél, a vezetőülésen kívül legfeljebb 3 üléssel rendelkező járműveknél, és 
legfeljeb b 350 kg hasznos terhelésű járműveknél
3.Nor mál közúti ciklus (SRC), a C4. melléklet 3. függelék e szer intHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/583  
4. függelék 
A hibr id járműv ekre vonatk ozó különleges követelmény ek 
1. BEVEZETÉS
1.1. Ez a függ elék különlege s követ elmény eket határoz meg a külső feltöltésű hibr id elektromos járművek és a nem külső 
feltölt ésű hibr id elektromos járművek e függ elék 2. és 3. szakasza szer inti 5. típusú vizsgálatára vonatk ozóan.
2. Csak az 1A. szint esetében:
Külső feltölt ésű üzemany agcellás hibr id járművek esetében:
futásteljesítmé ny-vizsgálat alatt az elektromos vagy egyéb energiát tároló eszk öz feltöltése naponta kétszer 
megen gedett;
Az újrat ölthető energiatároló rendszer segítség ével történő futásteljesítmén y-vizsgálatnak az 1. típusú töltéslemerítés i 
vizsgálat kezdet étől a j szakaszig megállapított eredmény e az adott jármű esetében nem érheti el a hasznos élettar tam 
és az összes számított UF j (UF) használati tényező összegének szorzatát.
A j szakasz az 1. típusú töltéslemerítés i vizsgálat végé t jelentő átmeneti ciklus utolsó szakaszának felel meg.
A futásteljesítmén y-vizsgálatot a műszaki szolgálattal megállapodva a járművezető által választható olyan 
üzemmódban kell végrehajtan i, amely vagy mindig kiválasztásra kerül, amik or a járművet bekapcsolják (elsődleg es 
üzemmód), vagy amelyet a gyár tó javasol (ha elsődleges üzemmód nem áll rendelkezésre).
futásteljesítmé ny-vizsgálat közben csak akkor lehet átkapcsolni másik hibr id üzemmódra, ha ez a futáste ljesítmény- 
vizsgálat folytatásához szükséges, a műszaki szolgálattal történt megállapodás szer int;
A szenn yezőan yag-kibocsátás mérését a B8. melléklet 3.2.5. szakaszában meghatározottakkal azonos feltét elek között 
kell végreha jtani.
3. Nem külső feltöl tésű hibr id elektromos járművek esetében:
A futásteljesítmén y-vizsgálatot a műszaki szolgálattal megállapodva a járművezető által választható olyan 
üzemmódban kell végrehajtan i, amely vagy mindig kiválasztásra kerül, amik or a járművet bekapcsolják (elsődleg es 
üzemmód), vagy amelyet a gyár tó javasol (ha elsődleges üzemmód nem áll rendelkezésre).
A szenn yezőan yag-kibocsátás mérését az 1. típusú vizsgálathoz előír takkal azonos feltételek között kell végrehajtani.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/584 2021.11.26.  
C5. MELLÉKLET 
Fedélzeti diagnosztikai rendszer (OBD) gépjár műv ekhez 
1. BEVEZETÉS
Ez a melléklet a gépjárművek kibocsátáscsökke ntésének ellenőrzésére szolgáló fedélzeti diagnosztikai rendszer 
(OBD) műk ödési szem pontjaira vonatk ozik.
2. FENNT ART VA
3. KÖVETELMÉNYEK ÉS VIZSGÁL ATOK
3.1. Minden járművet fel kell szerelni olyan OBD-rendszer rel, amelye t úgy alakít ottak ki, gyár tottak és építettek be a 
járműbe, hogy a jármű teljes élettar tama alatt képe s legyen a funkciócsökken ések vagy műk ödési hibák 
típusainak felismerésére. E cél teljesítése során a típusjóváhagy ó hatóságnak tudomásul kell vennie, hogy (ezen 
előírás 6.7. szakasza értelmé ben) az e melléklet 3.3.1. szakaszában említ ett hasznos élettar tam szer inti 
távolságot meghaladó távolságot megtet t járművek OBD-rendszerének teljesítmény ében némi romlás 
mutatk ozhat oly módon, hogy a járművek túlléphetik az ezen előírás 6.8.2. szakaszának 4A., illetve 4B. 
táblázatában megad ott OBD-küszöbér tékeket, mielőtt az OBD-rendszer a hibát a jármű vezetőjének jelezné.
3.1.1. Az OBD-rendszerhez való, a jármű ellenőrzéséhez, diagnosztizálásához, szer vizeléséhez vagy javításához 
szükséges hozzáfér és nem lehet korlátozott, és szabván yosítottnak kell lennie. Minden kibocsátással 
kapcsolat os hibak ódnak összhangban kell állnia az e melléklet 1. függelék ének 6.5.3.5. szakaszában foglaltakkal.
3.2. Az OBD-rendszer t úgy kell megter vezni, gyár tani és a járműbe beszerelni, hogy az normál használati feltét elek 
között megfeleljen e melléklet követ elmény einek.
3.2.1. Az OBD-rendszer ideig lenes letiltása
3.2.1.1. A gyár tó letilthatja az OBD-rendszer t, ha annak ellenőrzési funkcióját befolyásolja az alacsony üzemanya gszint. 
A letiltás nem történhet olyank or, amik or az üzemany agszint az üzemany agtar tály névleges űrtartalmának 20 
százaléka felett van.
3.2.1.2. A gyár tó letilthatja az OBD-rendszer t, ha a motor indításak or a környezeti hőmérséklet 266 K (–7 °C) alatt van, 
vagy ha a jármű több mint 2 440 méter rel a teng erszint felett található, feltéve, hogy a gyár tó olyan adatokat 
és/vagy műszaki értékelést szolgáltat, amely megfelelően bizony ítja, hogy az ellenőrzés ilyen feltét elek között 
megbízhatatlan lenne. A gyár tó más motori ndítási környezeti hőmérsékletek esetére is kérheti az OBD-rendszer 
letiltását, ha adat okkal és/vagy műszaki értékeléssel bizony ítja a hatóság számára, hogy az ilyen körülmény ek 
téves diagnózishoz vezetnének. Regenerálás közben nem szük séges, hogy a műk ödésihiba-jelző (MI) 
kigyulladjon a fedélzeti diagnosztikai küszöbér tékek túllépése esetén, ha nincs meghibásodás.
3.2.1.3. Segéd hajtás felszerelésére alkalmas járművek esetében az érintett ellenőrző rendszerek letiltása akkor 
megen gedhet ő, ha arra csak a segédhajtás műk ödések or kerül sor.
E szakasz rendelk ezésein túl a gyár tó ideig lenesen letilthatja az OBD-rendszer t a következő feltételek mellett:
a)rugalm as üzemany ag-felhas ználású vagy egyfa jta/kétf ajta üzemany aggal műk ödő gázüzemű járművek 
esetében a tank olás után egy percig, hogy az elektronikus vezérlőegység felismerhesse az üzemany ag 
minőségét és összetét elét;
b)kétfajta üzemany aggal műk ödő járművek esetében az üzemanyag átkapcsolása után öt másodpercig, a 
motorparaméterek átállítása céljából;
c)a gyár tó eltérhet ezektől az idők eretektől, ha megalapozott műszaki érvekkel igazoln i tudja, hogy az 
üzemany agrendszer stabilizálódása tank olás vagy üzemanyag-átkapcsolás után hosszabb időt igén yel. 
Mindenesetre a fedélzeti diagnosztikai rendszer nek a lehető leghamarabb vissza kell állnia az enge délyezett 
állapotba azután, hogy megtör tént az üzemany ag minőségén ek és összet ételének felismerése, illetve a 
motorparaméterek átállítása.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/585  
3.2.2. Gyújtáskihagyás szikragyújtású motor ral felszerelt járműben
3.2.2.1. A gyár tó meghatározott motorf ordulatszám és terhelési viszony ok mellett a hatóságnak megadottnál nagy obb 
gyújtáskihagyási százalékarány t is alkalmazhat hibakr itériumként, ha bizonyítani tudja a hatósá g számára, hogy 
kisebb gyújtáskihagyási szint észlelése megbízhatatlan lenne.
3.2.2.2. Ha a gyár tó bizonyítani tudja a hatóság számára, hogy a mag asabb szintű gyújtáskihagyási százalék észlelése 
még mindig nem megvalósíthat ó, vagy a gyújtáskihagyás nem különbözt ethető meg más hatásoktó l (pl. durva 
útfelület, sebességváltás, a motor indítása utáni körülmény ek stb.), ilyen feltét elek esetén letilthatja a 
gyújtáskihagyás ellenőrzésére szolgáló rendszer t.
3.2.3. A funkciócsökke nések vagy műk ödési hibák felismerése a menetcikluson kívül (pl. a motor leállítását követ ően) 
is történhet.
3.3. A vizsgálatok leírása
3.3.1. A vizsgálatok at az e melléklet 1. függelék ében leírt vizsgálati eljárás alkalmazásá val azon a járműv ön kell 
elvég ezni, amelyet az ezen előírás C4. melléklet ében meghatározott 5. típusú tartóssági vizsgálatban használtak. 
A vizsgálatokat az 5. típusú tartóss ági vizsgálat befejezt ével kell végrehajtani.
Ha nem kerül sor 5. típusú tartóss ági vizsgálatra, vagy ha a gyár tó ezt kéri, egy megf elelően öregített és 
reprezentatív jármű is felhasználható ezekhez az OBD-ellenőrzési vizsgálatokhoz.
3.3.2. Az OBD-rendszer nek jeleznie kell a kibocsátással kapcsolatos alkotóelemek vagy rendszerek olyan hibáját, 
amelynek következt ében a kibocsátások meghaladják az ezen előírás 6.8.2. szakaszában meghatározott 
bármely OBD-küszöbér téket.
3.3.2.1. Az ezen előírás 6.3.10. szakaszában előír t kibocsátási határér tékek vonatk ozásában típusjó váhagyással 
rendelk ező járművek OBD-küszöbér tékeit az ezen előírás 6.8.2. szakaszának 4A., illetve 4B. táblázata 
határozza meg.
3.3.3. Szikragyújtású motor ral felszerelt járművekre vonatk ozó ellenőrzési követ elmény ek.
Az e melléklet 3.3.2. szakasza szer inti követelmén yek teljesít ése érdekében az OBD-rendszer nek legalább az 
alábbiakat kell ellenőr iznie:
3.3.3.1. A katalitikus átalakító haté konyságának csökkenése a nem metán szénhidrogének és az NO x kibocsátása 
tekintet ében. A gyár tóna k módjában áll az első katalizátor t önállóan ellenőr izni, vagy akár az áramlás 
irán yában következő katalizátorral (katalizátorokkal) együtt is ellenőr izheti azt. Minden ellenőrzött katalizátor t 
vagy katalizátorrendszer t hibás műk ödésűnek kell tekinteni, ha a kibocsátások meghaladják ez ezen előírás 
6.8.2. szakaszában a nem metán szénhidrogénekre vagy az NO x-re megad ott OBD-küszöbér tékeket.
3.3.3.2. Gyújtáskihagyás a motor alábbiak szer int meghatározott üzemi tartomán yaiban:
a)4 500 min–1 legnagy obb fordulatszám vagy az 1. típusú vizsgálati ciklus alatt előforduló legnagy obb 
fordulatszámnál 1 000 min–1 fordulattal nagy obb fordulatszám (amelyik kisebb);
b)a pozitív nyomatékv onal (azaz a motor terhelése a sebességvált ó üres állásában);
c)a motor követk ező üzemi pontjait összek ötő vonal: a pozitív nyomatékv onal 3 000 min–1 fordulatszámon és 
egy, a fenti a) pontban meghatározott legnagy obb fordulatszám-v onalon lévő azon pont, ahol a motor 
gyűjtőcsö vében előálló vákuum 13,33 kPa-l al alacsonyabb, mint ami a pozitív nyomat ékvonalhoz tartozik.
3.3.3.2.1. A gyújtáskihagyás egyedi ellenőrzési gyak orisága:
Csak az 1B. szint esetében
a)A katalitikus átalakító védelme. A motor gyújtáskihagyását, amely a túlzott hőfejlődés miatt károsíthatja a 
katalitikus átalakítót, 200 fordulat onként kell ellenőr izni a 3.3.3.2. szakaszban meghatározott tartomán yon 
belül.
Ha a motor gyújtáskihagyásának értékelt gyak orisága nem éri el az 5 %-ot, úgy a határér ték 5 %-ban 
állapítható meg.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/586 2021.11.26.  
b)A kibocsátási küszöbér ték túllépése. A motor gyújtáskihagyását, amely a kibocsátási küszöbér ték 
túllépéséhez vezet, 1 000 fordulat onké nt kell ellenőr izni a 3.3.3.2. szakaszban meghatározott tartomán yon 
belül.
Ha a motor gyújtáskihagyásának értékelt gyak orisága nem éri el az 1 %-ot, úgy a határér ték 1 %-ban 
állapítható meg.
3.3.3.3. Az oxigénérzékelő funkciócsökkenése
E szakasz értelmében a katalizátor műk ödési hibáinak az e melléklet előírásai szer inti ellenőrzésére beszerelt és 
használt összes oxigénérzékelő funkciócsökken ését ellenőr izni kell.
3.3.3.4. Ha a kiválaszt ott üzemany aghoz enge délyezve vannak, a kibocsátáscsökke ntő rendszer egyéb alkotóelemei vagy 
rendszerei, illetve az erőátvite l kibocsátással összefüggő, számítóg éphez csatlak oztatott alkotóelemei vagy 
rendszerei, amelyek meghibásodása következt ében a szenn yezőan yag-kibocsátások túlléphetik az ezen előírás 
6.8.2. szakaszának 4A., illetve 4B. táblázatában meghatározott OBD-küszöbér tékeket.
Az alábbiakban példaszerűen, a teljesség igénye nélkül soroljuk fel az érintet t alkotóelemek et és rendszereket:
a)kipuf ogógáz-visszavezet ési rendszer
b)üzemany agrendszer
c)másodlagoslevegő-rendszer
d)szelepvezérlési rendszer
e)légk örinyomás-érzék elő
f)a beszívott levegő nyomásérzék elője
g)a beszívott levegő hőmérséklet-érzék elője
h)légáram-érzék elő
i)hűtők özeg hőmérséklet-érzékelője
j)fojtószelep-érzék elő
k)heng erazonosító érzékelő
l)forgásszög-érzékelő
3.3.3.5. Ha más módon nem ellenőrzik, az erőátvitel minden egyéb, a kibocsátást befolyásoló és számítóg éphez 
csatlak oztat ott alkotóelemét – ezen belül az ellenőrzési funkciók végreha jtását lehetővé tévő érzékelők et is 
ellenőr izni kell az áramk ör folytonossága szem pontjából.
3.3.3.6. Az elektronikusan vezérelt párolgásikibocsátás-átöbl ítő egység et legalább az áramk ör folytonosság a 
szem pontjából ellenőr izni kell.
3.3.3.7. Csak az 1A. szint esetében
A közvetlen befecsk endezésű szikragyújtású motorok esetében minden olyan műk ödési hibát ellenőr izni kell, 
amely az ezen előírás 6.8.2. szakaszában a részecskékre megadott OBD-küszöbér tékeket meghaladó 
kibocsátáshoz vezethet, és amelyet e melléklet előírásai szer int a kompres sziós gyújtású motorok esetében 
ellenőr izni kell.
3.3.4. Kompressziós gyújtású motorral felszerelt járművekre vonatk ozó ellenőrzési követelmén yek
Az e melléklet 3.3.2. szakasza szer inti követ elmény ek teljesítése érdekében az OBD-rendszer nek az alábbiakat 
kell ellenőr iznie:
Az 1A. szint esetében:
3.3.4.1. A katalizátor (ha fel van szerelve) hatékonyságának csökkenése.
3.3.4.2. A részecsk eszűrő (ha van) műk ödése és sértetlenség e.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/587  
3.3.4.3. Az üzemany ag-befe cskendező rendszerben az üzemanya g menn yiségét és a befe cskendezés időpontját 
meghatározó elektronikus szerke zet(ek) esetében az áramk ör folytono ssága és az összes műk ödési hiba.
3.3.4.4. A kibocsátáscsökkentő rendszer egyé b alkotóelemei vagy rendszerei, illetve az erőátvitel kibocsátással 
összefüggő, számítóg éphez csatlak oztatott alkotóelemei vagy rendszerei – amelyek meghibásodása 
következt ében a kipuf ogógáz-kibocsátások túlléphetik az ezen előírás 6.8.2. szakaszában megállapított OBD- 
küszöbér tékeket. Ilyenek például azok a rendszerek vagy alkotóelemek, amelyek a levegő tömegáram át, a 
levegő térfogat áramát (és hőmérséklet ét), a feltöl tőny omást és a szívó gyűjtőcső nyomását (és az ezek et a 
funkciókat lehetővé tévő megfel elő érzékelők et) ellenőrzik és szabály ozzák.
3.3.4.5. Ha más módon nem ellenőrzik, az erőátvitel minden egyéb, a kibocsátást befolyásoló és számítóg éphez 
csatlak oztat ott alkotóelemét ellenőr izni kell az áramk ör folytonosság a szempontjából.
3.3.4.6. Ellenőr izni kell a kipuf ogógáz-visszavezető rendszer hatékonyságának csökkenését és műk ödési hibáit.
3.3.4.7. Ellenőr izni kell a reage nst használó NO x-utók ezelő rendszer , valamint a reage nsadagoló alrendszer 
hatékonyságának csökkenését és műk ödési hibáit.
3.3.4.8. Ellenőr izni kell a reag ens nélküli NO x-utókezelő rendszer haték onyságának csökkenését és műk ödési hibáit.
Az 1B. szint esetében:
A kibocsátást befolyásoló és számítóg éphez csatlak oztatot t erőátviteli alkotóelemek esetében ellenőr izni kell az 
áramk ör folytono sságát.
Áramk ör-ellenőrzési lista
a) légk örinyomás-érzék elő
b) a beszívott levegő nyomásérzék elője
c) a beszívott levegő hőmérséklet-érzékel ője
d) légáram-érzék elő
e) hűtők özeg hőmérséklet-érzék elője
f) fojtószelep-érzék elő
g) heng erazonosító érzékelő
h) forgásszög-érzékelő
i) befecs kendezés-vezérlő érzékelő
j) befecs kendezési menn yiség korrekciójának érzékelője
k) befecs kendezési hőmérséklet érzéke lője
l) befecs kendezési nyomás érzékelője
m) olajhőmérséklet érzékelője
n) olajnyomás érzékelője
o) kipuf ogógáz-hőmérséklet érzékelőj e
p) kipuf ogógáz-ny omás érzéke lője
3.3.5. A gyár tó a típusjóváhagy ó hatóság felé bizony íthatja, hogy bizony os alkotóelemek et vagy rendszerek et nem 
szükséges ellenőr izni, ha teljes meghibásodásuk vagy eltáv olításuk esetén a kibocsátások nem lépik túl az ezen 
előírás 6.8.2. szakaszában megállapított OBD-küszöbér tékeket.
3.3.5.1. Csak az 1A. szint esetében
A követk ező berendezéseke t azonban ellenőr izni kell a teljes meghibásodás vagy az eltáv olítás szem pontjából 
(amenn yiben ez utóbbi az ezen előírás 6.3.10. szakaszában megállapított vonatk ozó kibocsátási határér tékeket 
meghaladó kibocsátást eredmény ezne):
a)a kompr essziós gyújtású motor okba önálló egységké nt beszerelt vagy kombinált kibocsátáscsökkentő 
berendezés részek ént beépített részecskes zűrő;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/588 2021.11.26.  
b)a kompr essziós gyújtású motor okba önálló egységké nt beszerelt vagy kombinált kibocsátáscsökkentő 
berendezés részek ént beépített NO x-utókezelő rendszer;
c)a kompr essziós gyújtású motor okba önálló egységké nt beszerelt vagy kombinált kibocsátáscsökkentő 
berendezés részek ént beépített , dízelüzemű motor hoz való oxidációs katalizátor .
3.3.5.2. Csak az 1A. szint esetében
Az e melléklet 3.3.5.1. szakaszában említett berendezéseket minden olyan meghibásodás szempontjából is 
ellenőr izni kell, amely az ezen előírás 6.8.2. szakaszában meghatározott vonatk ozó OBD-küszöbér tékeket 
meghaladó kibocsátást eredmény ez.
3.4. Minden motori ndítás alkalmával el kell indítani és legalább egyszer végre is kell hajtan i a diagnosztikai 
ellenőrzések sorozatát, feltéve, hogy teljesülnek a megf elelő vizsgálati feltét elek. A vizsgálati feltételeket úgy kell 
kiválasztani, hogy normál vezetés közben megvalósuljon az 1. típusú vizsgálat esetében előír t összes feltétel.
3.5. A műk ödésihiba-jelző (MI) bekapcsolása
3.5.1. Az OBD-rendszer nek magában kell foglalnia egy, a jármű vezetője által könny en észlelhető műk ödésihiba-jelzőt. 
A hibajelző nem használható más célokra, csak a vészindítás, a kibocsátási hiba vagy a jármű 
szükségüzemmódja esetén alkalmazandó műveletek vezető számára történő jelzésére. A hiba jelzőnek az 
észszerűen feltételezhető fényvisz onyok mellett mindenk or láthat ónak kell lennie. Bekapcsolt állapotban egy, az 
ISO 2575 szabványnak megfelelő jelzést kell mutatnia. A járművet csak egyetle n olyan általános célú 
hiba jelzővel szabad felszerelni, amely a kibocsátással kapcsolat os problémákra figyelmezte t. Külön, 
meghatározott célra szolgáló visszajelzők (pl. fékrendszer , biztonsági öv bekapcsolása, olajnyomás stb.) 
használata megen gedett. A hiba jelző esetében tilos a piros szín használata.
3.5.2. A hiba jelző bekapcsolásához több mint két elők ondicionálási ciklust igén ylő stratég iák esetében a gyár tónak 
adat okkal és/vagy műszaki értékeléssel megf elelően bizony ítania kell, hogy az ellenőrző rendszer ugyanolyan 
hatékony, és megf elelő időben érzékeli az alkotóelem meghibásodását. A hiba jelző műk ödésbe lépéséhez 
átlagban több mint tíz menetciklust igén ylő stratég iák nem elfogadhat ók. A hiba jelzőnek akkor is be kell 
kapcsolnia, ha a motor vezérlése tartós kibocsátási alap-üzemmódba lép, amik or a kibocsátás túllépi az ezen 
előírás 6.8.2. szakaszában megállapít ott OBD-kibocsátási küszöbér tékeket, vagy az OBD-rendszer nem tudja 
teljesíten i az e melléklet 3.3.3., illetve 3.3.4. szakaszában előír t alapvető ellenőrzési követelmén yeket. A 
hiba jelzőnek megkülönböztet ett figyelme ztető jelzést kell adnia – pl. villogó fénnyel –, amik or a 
gyújtáskihagyás olyan mér tékű, hogy a gyár tó adatai szer int a katalizátor károsodása valószínűsíthető. A 
hiba jelzőnek akkor is be kell kapcsolnia, ha a jármű gyújtása bekapcsolt helyzetben van a motor indítása előtt, a 
motor indítása után azonban ki kell kapcsolnia, ha előzőleg nem észlelt műk ödési hibát.
3.6. A hibak ód tárolása
3.6.1. Az OBD-rendszer nek rögzít enie kell a kibocsátáscsökk entő rendszer állapotát jelző, függőben lévő és nyugtázott 
hibak ódo(ka)t. Külön állapotk ódokat (üzemk észségk ódok) kell alkalmazni a kifogástalanul műk ödő kibocsátás ­
csökke ntő rendszerek, valamint azon kibocsátáscsökk entő rendszerek azonosítására, amelyek teljes értékelése 
majd csak a jármű további üzemeltet ése során lehetséges. Ha a műk ödésihiba-jelző funkciócsökken és, műk ödési 
hiba vagy tartós kibocsátási hiba miatt bekapcsol, tárolni kell azt a hibak ódot, amely alapján azonosítható a 
műk ödési hiba típusa. A hibak ódot az e melléklet 3.3.3.5. és 3.3.4.5. szakaszában említett esetekben is tárolni 
kell.
3.6.2. A hiba jelző műk ödése alatt a jármű által megtett távolságra vonatk ozó adatnak bármely pillanatban 
hozzáfé rhetőnek kell lennie a szabván yos diagnosztikai csatlak ozó soros portján keresztül.
3.6.3. Szikragyújtású motor ral felszerelt járművek esetében a gyújtáskihagyás által érintett hengerek et nem szükséges 
egyenként azonosítani, amenn yiben a rendszer külön hibak ódot tárol az egyetlen vagy a több henge rre 
vonatk ozó gyújtáskimaradásról.
3.7. A hiba jelző (MI) kikapcsolásaHU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/589  
3.7.1. Ha már nincs olyan mér tékű gyújtáskihagyás, amely a gyár tó adatai szer int a katalizátor károsodását okozhatja, 
vagy ha a motor – a sebesség- és a terhelési feltét elek megvált ozása után – úgy műk ödik, hogy a 
gyújtáskimaradás mér téke nem károsítja a katalizátor t, a hibajelző visszakapcsolhat az első olyan menetciklus 
alatti előző üzemmódba, amelyben a gyújtáskimaradást észlelt e, a követk ező menetciklusok alatt pedig 
visszakapcsolhat normál üzemmódba. Ha a hibajelző visszakapcsol az előző állapotába, akkor a megfelelő 
hibak ódok és a pillanatfelvét elké nt tárolt feltételek törölhetők .
3.7.2. Minden más műk ödési hiba esetén a hiba jelző három egymást követő menetciklus után kikapcsolhat, ha a 
menetciklusok alatt a hiba jelzőt bekapcsoló ellenőrző rendszer már nem észleli a műk ödési hibát, és nem 
azonosít egyéb olyan műk ödési hibát, amely önállóan is bekapcsolná a hiba jelzőt.
3.8. A hibak ód törlése
3.8.1. Az OBD-rendszer törölhe ti a hibak ódot, a megte tt távolságot és az állók ép-adatokat, ha legalább 40 motorbe me­
legíté si cikluson vagy legalább 40 olyan menetcikluson keresztül nem észleli újból ugyanazt a hibát, amelyben a 
jármű az alábbi a)–c) kritériumok szer int műk ödik:
a)a motor elindítása után összesen legalább 600 másodperc telik el;
b)a legalább 40 km/h sebesség melletti jármű-üzemelt etés összesen legaláb b 300 másodpercen keresztül tart;
c)a jármű folyamat os alapjárati üzemeltet ése (pl. a vezető felengedi a gázpedált, és a jármű sebessége nem 
haladja meg az 1,6 km/h-t) lega lább 30 másodpercig tart.
3.9. Kétf ajta üzemany aggal műk ödő gázüzemű járművek
A kétfajta üzemany aggal műk ödő gázüzemű járművek esetében általában mindegyik üzemanyagtípusra (benzin 
és [földgáz/biometán]/LPG) ugyanazok az OBD-k övetelmén yek vonatk oznak, mint az egyfa jta üzemany aggal 
műk ödő járművekre. Ezér t az e melléklet 3.9.1. vagy 3.9.2. szakaszában szereplő két lehetőség egyiké t vagy 
ezek kombinációját kell alkalmazni.
3.9.1. Egy OBD-rendszer mindkét üzemany agtípushoz.
3.9.1.1. A benzinnel és a (földgázzal/biometánnal)/LPG-vel való műk ödésre szolgáló egyetlen OBD-rendszerben minden 
diagnosztika esetében a következő eljárásokat kell végreha jtani akár az aktuálisan használt üzemany agtól 
függ etlenül, akár attól függően:
a)a műk ödésihiba-jelző bekapcsolása (lásd e melléklet 3.5. szakaszát);
b)a hibak ód tárolása (lásd e melléklet 3.6. szakaszát);
c)a hibajelző kikapcsolása (lásd e melléklet 3.7. szakaszát);
d)a hibak ód törlése (lásd e melléklet 3.8. szakaszát).
Az ellenőr izendő alkotóelemek és rendszerek esetében az egye s üzemany agtípusokra vonatk ozó külön 
diagnosztika vagy egy közös diagnosztika is használható.
3.9.1.2. Az OBD-rendszer futhat egy vagy több számítóg épen.
3.9.2. Két OBD-rendszer : üzemany agtípusonként külön OBD-rendszer .
3.9.2.1. A követk ező eljárásokat egymástól függetlenül kell végrehajtan i, amik or a jármű benzinnel, illetve (földgázzal/ 
biometánnal)/LPG-vel üzemel:
a)a műk ödésihiba-jelző bekapcsolása (lásd e melléklet 3.5. szakaszát);
b)a hibak ód tárolása (lásd e melléklet 3.6. szakaszát);
c)a hibajelző kikapcsolása (lásd e melléklet 3.7. szakaszát);
d)a hibak ód törlése (lásd e melléklet 3.8. szakaszát).HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/590 2021.11.26.  
3.9.2.2. A külön OBD-rendszerek lehetnek egy vagy több számítóg épen.
3.9.3. Különleg es követelmén yek a diagnosztikai jeleknek a kétfajta üzemanyagg al műk ödő gázüzemű járművekből 
történő továbbítására vonatk ozóan.
3.9.3.1. Egy diagnosztikai kiolvasó kérésére a diagnosztikai jeleket egy vagy több forráscímre kell továbbítani. A 
forráscímek használatát az e melléklet 1. függ eléke 6.5.3.2. szakaszának a) pontjában szereplő szabván y írja le.
3.9.3.2. Az üzemany ag-specif ikus információk a következők éppen azonosíthatók:
a)forráscímek használatá val; és/vagy
b)üzemany ag-választó kapcsoló használatával; és/vagy
c)üzemany ag-specif ikus hibak ódok használatával.
3.9.4. Az állapotk ódot illetően (az e melléklet 3.6. szakaszában leírtak szer int) a következő két lehetőség egyiké t kell 
használni, ha az üzemkészségről jelentő egy vagy több diagnosztika üzemany ag-specifikus :
a)az állapotk ód üzemany ag-specif ikus, azaz két állapotk ódot használnak , mindkét üzemany agra egyet-egyet ;
b)az állapotk ódnak mindkét üzemany agtípusra (benzin és [földgáz/biometán]/LPG) a vezérlőrendszer teljes 
kiér tékelését kell jeleznie, amik or az egyik üzemanyagtípusra megtör tént a vezérlőrendszerek teljes 
kiér tékelése.
Ha az üzemk észséget jelző egyik diagnosztika sem üzemany ag-specif ikus, akkor csak egy állapotk ódot kell 
támog atni.
3.10. További rendelkezése k a motorleállítási stratégiákat alkalmazó járművekre.
3.10.1. Menetciklus
3.10.1.1. A motor vezérlőrendszere által vezérelt, a motor lefulladását követő automatikus újraindításokat új 
menetciklusnak vagy a megke zdett menetciklus folytatásának is lehet tekinteni.
4. A FEDÉLZETI DIA GNOSZTIKAI RENDSZEREK TÍPUSJÓ VÁHA GYÁSÁ VAL KAPCSOL ATOS KÖVETELMÉNYEK
4.1. A gyár tó akkor is kérheti a típusjó váhagy ó hatóságt ól egy OBD-rendszer típusjó váhagyását, ha a rendszer egy 
vagy több olyan hián yosságot mutat, amelyek miatt nem teljesülnek maradéktalanul e melléklet egyedi 
követelmén yei. A típusjóváhagy ó hatós ág legfe ljebb két olyan külön alkotóelemet vagy rendszer t hagyhat jóvá, 
amely egy vagy több hiány osságot mutat.
Ha a gyár tó az e melléklet 3.3.3.2.1. szakaszában meghatározott gyújtáskihagyásra vonatk ozóan egyedi 
feltét eleke t állapít meg, úgy e feltételek nem minősülnek hián yosságnak.
4.2. A típusjó váhagy ó hatós ág a kérelem elbírálásak or megállapítja, hogy az e melléklet követ elmény einek való 
megf elelés megvalósíthatatlan vagy észszerűtlen-e.
A típusjóváhagy ó hatóságnak figyelembe kell vennie a gyár tó többek között olyan tényezőkre vonatk ozó 
adatait, mint a műszaki megvalósíthat óság, az átfutási idő és a gyár tási ciklus – beleér tve a motor - vagy 
járműk onstr ukciók bevezet ését vagy megszüntet ését és a számítóg épek programozott korszerűsítését is – 
annak megállapításához, hogy az eredmény ül kapott OBD-rendszer mennyire tud megf elelni ezen előírás 
követelmén yeinek, továbbá hogy a gyár tó elfogad ható mér tékű erőfeszít éseket tett-e az ezen előírás 
követelmén yeinek való megfelel és érdek ében.
4.2.1. A típusjó váhagy ó hatóság nem fogad el hiány ossággal kapcsolatos kérel met, ha valamely előír t diagnosztikai 
ellenőrzés teljes egészében hiányzik, vagy ha az ellenőrzéssel összefüggő adatok kötelező rögzít ése és 
továbbítása hiányzi k.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/591  
4.2.2. Az 1A. szint esetében:
A típusjó váhagy ó hatósá g nem fogad el olyan, hiány ossággal kapcsolatos kérelmet, amely nem veszi figyelem be 
az ezen előírás 6.8.2. szakasza szer inti OBD-küszöbér tékeket.
Az 1B. szint esetében:
A felelős hatóság elutasít minden olyan hiány osságg al kapcsolat os kérelmet, amely nem veszi figyelembe a 
regionális jogszabály okban meghatározott, a regionális jogszabály okban előír t tényezővel (legfelj ebb két 
tényező ig) megszorzott OBD-küszöbér tékeket.
4.3. A hiány osságok azonosítása során elsőként az e melléklet 3.3.3.1., 3.3.3.2. és 3.3.3.3. szakaszában leírt, 
szikragyújtású motor okra vonatk ozó, és az e melléklet 3.3.4.1., 3.3.4.2. és 3.3.4.3. szakaszában leírt, 
kompre ssziós gyújtású motorokra vonatk ozó hiány osságokat kell azonosítani.
4.4. A típusjóváhagyás során vagy azt megelőzően nem hagyható jóvá hiány osság az e melléklet 1. függelék ének 6.5. 
szakaszában foglalt követelmén yek tekintet ében, kivéve a 6.5.3.5. szakaszt.
4.5. A hiány osság fennállásának időtar tama
4.5.1. A hiány osság a típusjóváha gyás időpontját követően két évig állhat fenn, hacsak nem igazolhat ó megfelelően, 
hogy a jármű konstr ukciójának lényeges módosítása és két évet meghaladó átfutási idő szükséges a hiány osság 
kiküszöböléséhez. Ilyen esetben a hiány osság legfeljebb három évig állhat fenn.
4.5.2. A gyár tó kérheti, hogy a típusjóváhagy ó hatóság visszamenőleg engedély ezze a hiány osságot, amik or az ilyen 
hiány osságot az eredeti típusjó váhagyás kibocsátása után tárták fel. Ebben az esetben a hiány osság a 
típusjó váhagy ó hatóság értesít ésének időpontjától számítva két évig állhat fenn, kivéve, ha megf elelően 
igazolhat ó, hogy a motor nagy mér tékű módosítása és két évnél hosszabb átfutási idő lenne szük séges ahhoz, 
hogy a hián yosságot megszüntess ék. Ilyen esetben a hiány osság legfeljebb három évig állhat fenn.
4.6. A gyár tó kérésére fedélzeti diagnosztikai rendszer rel (OBD) ellátott jármű akkor is megkaphatja a 
típusjó váhagyást a kibocsátások tekint etéb en, ha a rendszer nek egy vagy több hiány osság a van (például ha e 
melléklet egyedi előírásai nem teljesülnek maradéktalanul), feltéve, hogy az e melléklet 3. szakaszában előír t 
egyedi adminisztratív előírások teljesülnek.
A típusjó váhagy ó hatósá gnak értesít enie kell a hián yossággal kapcsolatos kérelmet elfogad ó dönt éséről az 1958. 
évi megállapodásban részes és ezen előírást alkalmazó több i szerződő felet.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/592 2021.11.26.  
1. függelék 
A fedélzeti diagnosztikai (OBD) rendszerek műk ödési szempontjai 
1. BEVEZETÉS
E függelék az e melléklet 3. szakasza szer inti vizsgálati eljárást írja le. Az eljárás olyan módszer t ír le, amely a 
járműbe szerelt fedélzeti diagnosztikai rendszer műk ödését a motor vezérlő vagy a kibocsátáscsökkentő rendszer 
megf elelő rendszereiben létrehozott hibaszimuláció útján ellenőrzi. Az eljárás az OBD-rendszerek tartóssá gának 
meghatározására irányuló módszereket is magában foglal.
A gyár tónak rendelk ezésre kell bocsátania azokat a hibás alkotóelemek et és/vagy elektromos berendezéseket, 
amelyek a hibák szimulálására használhatók. Az 1. típusú vizsgálati ciklusban végrehajt ott mérés során a jármű 
kibocsátási értékei a hibás alkotóelemek vagy berendezések miatt az ezen előírás 6.8.2. szakasza szer inti 4A., 
illetve 4B. táblázatban előír t OBD-küszöbér tékeket legfeljebb húsz százalékkal haladhatják meg. Elektromos 
hibák (rövidzárlat/megsz akadt áramk ör) esetén a kibocsátások több mint húsz százalékkal meghaladhatják az 
említ ett OBD-küszöbér tékeket.
Hibás alkotóelemmel vagy berendezéssel felszerelt jármű vizsgálatak or az OBD-rendszer akkor hagyható jóvá, ha 
a hiba jelző műk ödésbe lép. Az OBD-rendszer akkor is jóváhagy ható, ha a hiba jelző a fedélzeti diagnosztikai 
küszöbér tékek alatt bekapcsol.
2. A VIZSGÁL AT LEÍRÁSA
2.1. Az OBD-rendszer vizsgálata a következ ő lépésekből áll:
2.1.1. a motor vezérlésben vagy a kibocsátáscsökk entő rendszerben található valamely alkotóelem műk ödési hibájának 
szimulálása;
2.1.2. a jármű elők ondicionálása szimulált műk ödési hibá val az e függelék 6.2.1., illetve 6.2.2. szakaszában 
meghatározott elők ondicionálási ciklus során;
2.1.3. a jármű vezetése szimulált műk ödési hibá val az 1. típusú vizsgálati ciklusban, valamint a jármű kibocsátásainak 
mérése. A jármű szimulált műk ödési hibá val történő vezetése közben nem kell alkalmazni a B6. melléklet 
2.6.8.3.2. szakasza szer inti menetgö rbe-jellemzőket és tűréseket;
2.1.4. annak megállapítása, hogy az OBD-rendszer reagál-e a szimulált műk ödési hibára, és megf elelő módon jelzi-e a 
műk ödési hibát a jármű vezetőjének .
2.2. Alternatív megoldásként, a gyár tó kérésére egy vagy több alkotóelem műk ödési hibája elektronikusan is 
szimulálható az e függel ék 6. szakasza szer inti követ elmény eknek megf elelően.
2.3. A gyár tó kérheti, hogy az ellenőrzés az 1. típusú vizsgálati cikluson kívül történjen, ha bizony ítani tudja a 
típusjóváha gyó hatós ág számára, hogy az 1. típusú vizsgálati ciklus alatti körülmény ek az ellenőrzés 
haté konyságát korlátozó ellenőrzési feltét eleke t idéznének elő a jármű üzemelt etése során.
3. A VIZSGÁL ATI JÁRMŰ ÉS AZ ÜZEMANY AG
3.1. Jármű
A vizsgálati járműnek meg kell felelnie az ezen előírás B6. melléklete 2.3. szakaszában meghatározott 
követelmén yeknek .
3.2. Üzemany ag
A vizsgálathoz az ezen előírás B3. melléklet ében meghatározott referencia-üzemanyagot kell használni. A 
vizsgálandó hibaállapotokhoz (lásd e függ elék 6.3. szakaszát) használt üzemanya gtípust egyfa jta üzemanyagg al 
vagy kétfajta üzemany aggal műk ödő gázüzemű járművek esetében a típusjóváhagy ó hatós ág választhatja ki az 
ezen előírás B3. melléklet ében meghatározott referencia-üzeman yagok közül. A kiválasztott üzemanya gtípus 
nem változtatható meg a vizsgálati szakaszok alatt (lásd e függ elék 2.1–2.3. szakaszát). LPG vagy földgáz/ 
biometán üzemany ag használata esetén megeng edhető, hogy a motor benzinüzemben induljon el, és egy előre 
meghatározott, automatikusan vezérelt időtar tam után, amelyet a vezető nem tud módosítani, átkapcsoljon LPG 
vagy földgáz/biometán üzemany agra.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/593  
4. VIZSGÁL ATI HŐMÉRSÉKLET ÉS NYOMÁS
4.1. A vizsgálati hőmérsékletnek és nyomásnak meg kell felelnie az ezen előírás B6. melléklet e szer inti 1. típusú 
vizsgálat követ elmény einek.
5. VIZSGÁL ÓBERENDEZÉS
5.1. A görgős fékpad
A görgős fékpadnak meg kell felelnie az ezen előírás B5. melléklet ében meghatározott követ elmény eknek.
6. AZ OBD-RENDSZERRE VONA TKOZÓ VIZSGÁL ATI ELJÁRÁS
Az OBD-rendszer re vonatk ozó vizsgálati eljárást a C5.App1/1. ábra tekinti át. Az ábra csupán tájék oztatási célt 
szolgál.
C5.App1/1. ábra
A demonstrációs vizsgálat áttekintése
6.1. A görgős fékpadon elvégzett üzemi ciklusnak a melléklet ek B. részében meghatározottak szer int az 1. típusú 
vizsgálat során végrehajt ott alkalmazandó WLTC ciklusnak kell lennie.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/594 2021.11.26.  
6.1.1. Az elektromos hibák (rövidzárlat/n yitott áramk ör) demonstrálására nem szük séges az 1. típusú vizsgálat 
elvégzése. A gyár tó úgy is demonstrálhatja ezek et a hibaállapot okat, hogy olyan vezeté si körülmény eket biztosít, 
amik or az érintett alkotóelem használatban van, és az ellenőrzési feltét elek teljesülnek. Ezek et a körülmény eket és 
feltét eleket a típusjóváhagyási dokumentációban le kell írni.
6.1.2. Az egyes demonstrálandó hibaállapotok kezd etek or töröln i kell a hibak ód-memór iát.
6.2. A jármű elők ondicionálása
6.2.1. Alkalmazk odási elők ondicionálás
Az alkalmazk odási elők ondicionálás két részből áll:
a)alkalmazk odási elők ondicionálás hiba nélkül
b)alkalmazk odási elők ondicionálás hibá val
a gyár tó dönt ése szer int.
1A. szint
Az alkalmazk odási elők ondicionálás egy vagy több, egymást követő, 4-szakaszos WLTC vizsgálatból áll. A gyár tó 
kérésére és a típusjó váhagy ó hatóság jóváhagyásá val a 4-szakaszos vizsgálatok helyett más alkalmazk odási 
módszerek is megeng edette k.
Az alkalmazk odási elők ondicionálás után elmentett hibak ódot a gyár tó törli .
Az 1B. szint esetében
Az alkalmazk odási elők ondicionálás egy vagy több, egymást követő, 3-szakaszos WLTC vizsgálatból áll. A gyár tó 
kérésére és a típusjó váhagy ó hatóság jóváhagyásá val a 3-szakaszos vizsgálatok helyett más alkalmazk odási 
módszerek is megeng edette k.
Az alkalmazk odási elők ondicionálás után elmentett hibak ódot a gyár tó törli .
6.2.2. Ellenőrzési elők ondicionálás
6.2.2.1. Csak az 1A. szint esetében
A motor típusától függően, és az e függ elék 6.3. szakaszában említ ettek közül az egyik hibaállapot előidézése után 
a járművet legalább két, egymást követő, 4-szakaszos WLTC vizsgálat végrehajtásá val kell elők ondicionálni.
Csak az 1B. szint esetében
A motor típusától függően, és az e függ elék 6.3. szakaszában említ ettek közül az egyik hibaállapot előidézése után 
a járművet legalább két, egymást követő, 3-szakaszos WLTC vizsgálat végrehajtásá val kell elők ondicionálni.
6.2.3. Csak az 1A. szint esetében
A gyár tó kérésér e, és a típusjóváhagy ó hatóság jóváhagyásával más elők ondicionáló eljárások is alkalmazható k.
A típusjóváhagyási dokumentációban meg kell indok olni a további elők ondicionáló ciklusok vagy alternatí v 
elők ondicionálási eljárások alkalmazását, és részletesen ismer tetni kell e ciklusokat/eljárásokat.
6.3. Vizsgálandó hibaállapotok
6.3.1. Szikragyújtású motor ok:
6.3.1.1. a katalizátor cseréje meghibásodott vagy selejtes katalizátorra , vagy ilyen hiba elektronikus szimulálása;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/595  
6.3.1.2. a motor gyújtáskihagyási állapotai az e melléklet 3.3.3.2. szakaszában megad ott gyújtáskihagyási ellenőrzési 
feltét eleknek megfelel ően;
6.3.1.3. az oxigénérzékelő cseréje meghibásodott vagy selejtes oxigénérzékelőre, vagy ilyen hiba elektronikus szimulálása;
6.3.1.4. az erőátvite lt vezérlő számítóg éphez csatlak oztatott, a kibocsátással kapcsolatos bármely más alkotóelem 
elektromos kapcsolatának megszakítása (ha a kiválasztott üzemany agtípushoz engedély ezve van);
6.3.1.5. A párolgási kibocsátás átöblít ését vezérlő elektronikus egység elektromos kapcsolatának megszakítása (ha fel van 
szerelve, és ha engedélyezve van a kiválaszt ott üzemanyagtípushoz).
6.3.2. Kompr essziós gyújtású motorra l felszerelt járművek:
6.3.2.1. a katalizátor (ha van) cseréje meghibásodott vagy selejtes katalizátorra , vagy ilyen hiba elektronikus szimulálása;
6.3.2.2. a részecskeszűrő (ha van) teljes eltáv olítása, vagy ha az érzékelők a szűrő szer ves részét képe zik, hibás szűrő 
felszerelése;
6.3.2.3. az üzemanyagrendszerben az üzemany ag mennyis égét és a befecsk endezési időt meghatározó elektronikus 
vezérlőszerk ezet elektromos kapcsolatának megszakítása;
6.3.2.4. az erőátvite lt vezérlő számítóg éphez csatlak oztatott, a kibocsátással kapcsolatos bármely más alkotóelem 
elektromos kapcsolatának megszakítása.
6.3.2.5. Az e függ elék 6.3.2.3. és a 6.3.2.4. szakasza szer inti követelmén yek teljesít ések or a típusjóváhagy ó hatóság 
beleegy ezése esetén a gyár tónak megfelelő intézk edéseket kell tennie annak bizony ítására, hogy az OBD-rendszer 
az áramk ör megszakításak or hibát jelez.
6.3.2.6. A gyár tónak a jóváhagyá si vizsgálat során igazolnia kell, hogy a fedélzeti diagnosztikai rendszer észleli a 
vissza vezetett kipuf ogóg áz-áram és a hűtő műk ödési hibáit is.
6.4. Az OBD-rendszer vizsgálata
6.4.1. Szikragyújtású motorral felszerelt járművek
6.4.1.1. A járműnek az e függ elék 6.2. szakasza szer inti elők ondicionálása után a vizsgálati járművel el kell vége zni az 1. 
típusú vizsgálatot .
A hibajelzőnek legk ésőbb a vizsgálat vége előtt be kell kapcsolnia, ha az e függ elék 6.4.1.2–6.4.1.6. szakaszában 
leírt feltét elek bármelyik e előfordul. A hibajelző már az elők ondicionálás alatt is bekapcsolhat. A műszaki 
szolgálat e hibaállapot ok hely ett az e melléklet 3.3.3.4. szakasza szer int más hibaállapot okat is alkalmazhat. A 
típusjóváha gyási vizsgálat céljából azonban legfeljebb négy (4) hiba szimulálása megen gedett.
Kétf ajta üzemanyagg al műk ödő gázüzemű jármű esetében mindk ét üzemany agtípust használni kell a legfeljebb 
négy (4) szimulált meghibásodás során, a típusjóváhagy ó hatóság dönt ése szer int.
6.4.1.2. Katalizát or cseréje meghibásodott vagy selejtes katalizátor ra, vagy a meghibásodott, illetve selejtes katalizátor 
elektronikus szimulálása, ami az ezen előírás 6.8.2. szakaszában a nem metán szénhidrogén ekre vagy az Nox-re 
megadot t OBD-küszöbér téket túllépő szenny ezőanyag-kibocsátásokat eredmén yez.
6.4.1.3. Gyújtáskihagyási állapot előidézése az e melléklet 3.3.3.2. szakaszában megadott, a gyújtáskihagyás ellenőrzésére 
vonatk ozó feltét elek szer int, ami az ezen előírás 6.8.2. szakaszában meghatározott OBD-küszöbér tékeket túllépő 
szenn yezőan yag-kibocsátásokat eredmény ez.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/596 2021.11.26.  
6.4.1.4. Oxigén érzékelő cseréje meghibásodott vagy selejt es oxigénérzékelőre vagy a meghibásodott, illetve selejtes 
oxigénérzék elő elektronikus szimulálása, ami az ezen előírás 6.8.2. szakaszában meghatározott OBD- 
küszöbér tékeket túllépő szenny ezőan yag-kibocsátásokat eredmény ez.
6.4.1.5. A párolgási kibocsátás átöblít ését vezérlő elektronikus egység elektromos kapcsolatának megszakítása (ha fel van 
szerelve, és ha engedélyezve van a kiválaszt ott üzemanyagtípushoz).
6.4.1.6. Az erőátvitel minden egyéb , a kibocsátást befolyásoló és számítóg éphez csatlak oztatott alkotóeleme elektromos 
kapcsolatának megszakítása, ami az ezen előírás 6.8.2. szakaszában meghatározott OBD-küszöbér tékeket túllépő 
szenn yezőan yag-kibocsátásokat eredmény ez (ha engedély ezve van a kiválasztott üzemany agtípushoz).
6.4.2. Kompr essziós gyújtású motorra l felszerelt járművek
6.4.2.1. A járműnek az e függ elék 6.2. szakasza szer inti elők ondicionálása után a vizsgálati járművel el kell vége zni az 1. 
típusú vizsgálatot .
A hibajelzőnek legk ésőbb a vizsgálat vége előtt be kell kapcsolnia, ha az e függ elék 6.4.2.2–6.4.2.5. szakaszában 
leírt feltét elek bármelyik e előfordul. A hibajelző már az elők ondicionálás alatt is bekapcsolhat. A műszaki 
szolgálat e hibaállapot ok hely ett az e melléklet 3.3.4.4. szakasza szer int más hibaállapot okat is alkalmazhat. A 
típusjóváha gyási vizsgálat céljából szimulált hibák teljes száma azonban nem haladhatja meg a négyet.
6.4.2.2. Felszerelt katalizátor esetén a katalizát or cseréje meghibásodott vagy selejte s katalizátorra, vagy a meghibásodott, 
illetve selejte s katalizátor elektronikus szimulálása, ami az ezen előírás 6.8.2. szakaszában meghatározott OBD- 
küszöbér tékeket túllépő szenny ezőan yag-kibocsátásokat eredmény ez.
6.4.2.3. A részecskeszűrő (ha van) teljes eltáv olítása, vagy a részecske szűrő cseréje egy, az e függ elék 6.3.2.2. szakasza 
szer inti feltét eleknek megfelelő hibás részecsk eszűrőre, ami az ezen előírás 6.8.2. szakaszában meghatározott 
OBD-küszöbér tékeket túllépő szenn yezőan yag-kibocsátásokat eredmény ez.
6.4.2.4. Hivatk ozással e függelék 6.3.2.5. szakaszára, az üzemany agrendszerben az üzemany ag menn yiségét és a 
befecsk endezési idő beállítását műk ödtető elektronikus szerkezet kikapcsolása, ami az ezen előírás 6.8.2. 
szakaszában meghatározott OBD-küszöbér tékeket túllépő szenn yezőan yag-kibocsátásokat eredmény ez.
6.4.2.5. Hivatk ozással e függ elék 6.3.2.5. szakaszára, az erőátvitel minden egyéb, a kibocsátást befolyásoló és 
számítóg éphez csatlak oztatott alkotóelemének lekapcsolása, ami az ezen előírás 6.8.2. szakaszában 
meghatározott OBD-küszöbér tékeket túllépő szenny ezőanyag-kibocsátásokat eredmény ez.
6.5. Diagnosztikai jelek
6.5.1. Fenntar tva
6.5.1.1. Valamely alkotóelem vagy rendszer első meghibásodásának megállapítását követően a pillanatn yilag fennálló 
motor állapot „pillanatf elvételét” tárolni kell a számítóg ép memór iájában. Amennyiben a későbbiekben 
üzemany agrendszer rel kapcsolatos vagy gyújtáskihagyási hiba fordul elő, a korábban tárolt pillanatf elvétel- 
adat okat az üzemany agrendszer rel kapcsolatos vagy gyújtáskihagyási hiba közül az elsőként bekövetk ezőnek kell 
felváltania. A tárolt motorállapot-jellemzők nek tartalmazniuk kell többek között a számított terhelési értéket, a 
motor fordulatszámát (RPM), az üzemany ag-behangolási értéke(ke)t (ha rendelk ezésre áll[nak]), az 
üzemany agny omást (ha rendelk ezésre áll), a jármű sebességét (ha rendelk ezésre áll), a hűtők özeg hőmérséklet ét, a 
szívó gyűjtőcső nyomását (ha rendelkezésre áll), az üzemany agrendszer állapotát (pl. zárt hurok, nyílt hurok) (ha 
rendelk ezésre áll), valamint azt a hibak ódot, amely az adat tárolását előidézte. A gyár tónak a haték ony javítást 
elősegítő legmegf elelőbb adat okat kell kiválasztania a „pillanatfe lvétel” tárolására. Csak egy pillanatf elvétel 
szükséges. A gyár tó további pillanatf elvételek et is tárolhat, feltéve, hogy legalább az előír t pillanatfelvét el 
kiolvashat ó egy, az e függelék 6.5.3.2. és 6.5.3.3. szakasza szer inti követ elmény eknek megfelelő általános 
kiolvasóeszk özzel. Ha a tárolandó állapoto t előidéző hiba kódja e melléklet 3.8. szakaszának megfelel ően törlésre 
kerül, a tárolt motorállapot ok szintén törölhe tők.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/597  
6.5.1.2. Amenny iben rendelk ezésre állnak, az előír t pillanatf elvétel-inf ormációk on kívül kérésre a következő jeleket is 
leké rdezhetővé kell tenni a szabvány os diagnosztikai csatlak ozó soros portján keresztül, ha az információ a 
fedélzeti számítóg ép rendelk ezésére áll, vagy ha meghatározható a fedélzeti számítóg ép rendelk ezésére álló 
adat okból: a diagnosztikai hibak ódok száma, a hűtők özeg hőmérséklet e, az üzemany agrendszer állapota (pl. zárt 
hurkú, nyitott hurkú), üzemany ag-behangolási érték(ek), az előgyújtás vezérlése, a beszív ott levegő hőmérséklet e, 
a szívó gyűjtőcső levegőny omása, a légáramlási sebesség, a motor fordulatszáma (RPM), a fojtószelepállás- 
érzékelő kiadott jele, a másodlagos levegő bevezetésének módja (készülék előtt, készülék után vagy 
atmoszfé rikus), a számított terhelési érték, a jármű sebesség e, üzemany agny omás, oxigénérzék elő, lambda-szonda 
és a hibak ódok száma.
A jeleket az e függ elék 6.5.3. szakasza szer inti előírások alapján szabvány os mér tékegysége kben kell megadni. A 
tényleges jeleket egyértelműe n meg kell különböztetni az alapér telmezett jelektől vagy a szükségüzem mód jeleitől.
6.5.1.3. Minden olyan kibocsátáscsökke ntő rendszer esetében, amelynél külön fedélzeti értékelő vizsgálatokat végez nek 
(katalizáto r, oxigénérzékelő stb.), a gyújtáskihagyás észlelését, az üzemanyagrendszer ellenőrzését és az 
alkotóelemek átfogó ellenőrzését kivéve a járművel elvégzett legújabb vizsgálatok eredmény eit és azokat a 
határér tékeket, amelyhez a rendszer t hasonlítják, hozzáfér hetővé kell tenni a szabvány os diagnosztikai csatlak ozó 
soros adatpor tján keresztül az e függelék 6.5.3. szakaszában szereplő előírások szer int. A fentiekben kivételk ént 
említ ett ellenőrzött alkotóelemeknél és rendszereknél a legújabb vizsgálatok eredmény eire vonatk ozó 
megf elelt/nem felelt meg jelzést kell hozzáférhetővé tenni a diagnosztikai csatlak ozón keresztül.
A fedélzeti diagnosztika használat közbeni műk ödésére vonatk ozóan az e függ elék 7.6. szakasza szer int tárolandó 
összes adatnak elérhetőnek kell lennie az e függ elék 6.5.3. szakaszában megad ott specifikációk szer inti 
szabván yos adatátvit eli csatlak ozó soros adatpor tján keresztül.
6.5.1.4. A jármű megf elelősége igazolásának alapjául szolgáló, az OBD-rendszer re vonatk ozó követ elmény ek, valamint e 
függ elék 6.5.3.3. szakaszának megfelelően az OBD-rendszer által ellenőrzött főbb kibocsátáscsökk entő 
rendszerek adatait elérhetővé kell tenni az e függelék 6.5.3. szakaszában megadott specifi kációk szer inti 
szabván yos adatátvit eli csatlak ozó soros adatpor tján keresztül.
6.5.1.5. Minden forgalomba hely ezett járműtípus esetében hozzáfér hetővé kell tenni a szof tverkalibrálási azonosító 
számot a szabvány os diagnosztikai csatlak ozó soros adatpor tján keresztül. A szof tverkalibrálási azonosító 
számot szabván yos formátumban kell megadni.
6.5.2. A kibocsátáscsökk entést ellenőrző diagnosztikai rendszer nek műk ödési hiba előfordulása során nem kell 
kiér tékelnie az alkotóelemek et, ha ez a kiér tékelés veszélyezt etné a biztonságot, vagy egy alkotóelem 
meghibásodásához vezetne.
6.5.3. A kibocsátáscsökke ntést ellenőrző diagnosztikai rendszer nek lehetővé kell tennie az adat okhoz való szabvány os és 
korlátlan hozzáfér ést, és meg kell felelnie az alábbi ISO-szabvány oknak és/vagy SAE-előírásoknak. Ha a gyár tó úgy 
ítéli meg, későbbi kiadások is használhatók.
6.5.3.1. A fedélzeti-külső kommunikációs kapcsolatra a követk ező szabvány alkalmazandó:
a)ISO 15765-4:2011: „Közúti járművek – A vezérlőegység hálózatának (CAN) diagnosztikája – 4. rész: A 
kibocsátással kapcsolatos rendszerekre vonatk ozó követelmé nyek”, 2011. február 1.
6.5.3.2. A fedélzeti diagnosztikai rendszer számára lény eges információk továbbításához használt szabván yok:
a)ISO 15031-5 „Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval 
kapcsolatos diagnosztika céljára – 5. rész: A kibocsátással kapcsolatos diagnosztikai szolgáltatások”, 
2011. április 1., vagy SAE J1979, 2012. február 23.;
b)ISO 15031-4 „Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval 
kapcsolatos diagnosztika céljára – 4. rész: Külső vizsgálóberendezés”, 2005. június 1., vagy SAE J1978, 2002. 
április 30.;
c)ISO 15031-3 „Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval 
kapcsolatos diagnosztika céljára – 3. rész: Diagnosztikai csatlak ozó és a hozzákapcsolódó elektromos 
áramk örök műszaki adatai és használata” (kelt: 2004. július 1.vagy SAE J 1962, kelt: 2012. július 26);HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/598 2021.11.26.  
d)ISO 15031-6 „Közúti járművek – Kommunikáció a jármű és a külső vizsgálóberendezés között az emisszióval 
kapcsolatos diagnosztika céljára – 6. rész: A diagnosztikai hibak ódok meghatározása”, 2010. augusztus 13., 
vagy SAE J2012, 2013. március 7.;
e)ISO 27145: „Közúti járművek – A világszinten harmonizált fedélzeti diagnosztika (WWH-OBD) 
kommunikációs követelmén yeinek megvalósítása”, 2012. augusztus 15., azzal a megszorítással, hogy csak 
a 6.5.3.1. szakasz a) pontjában említett lehetőség et lehet adatkapcsolatra használni;
f)ISO 14229:2013: „Közúti járművek – Egységes diagnosztika (UDS)”, azzal a megszorítással, hogy csak 
a 6.5.3.1. szakasz a) pontjában említett lehetőség et lehet adatkapcsolatra használni.
Az a) lehetőség helyett az e) és f) pontban említ ett szabvány ok is alkalmazható k.
6.5.3.3. Az OBD-rendszerekk el való kommunikációhoz szükséges vizsgálóberendezéseknek és diagnosztikai eszk özöknek 
meg kell felelniük az e függ elék 6.5.3.2. szakaszának b) pontjában említ ett szabványban előír t funkcionális 
előírásoknak, vagy túl is mutathatnak azok on.
6.5.3.4. Az alapvető diagnosztikai adat okat (lásd a 6.5.1. szakaszt) és a kétirányú vezérlési adatoka t az e függelék 6.5.3.2. 
szakaszának a) pontjában említ ett szabván yban leírt formátumban és mér tékegységben kell megadni, és az e 
függ elék 6.5.3.2. szakaszának b) pontjában említ ett szabván y követelmén yeinek megfelelő diagnosztikai eszk öz 
használatá val kell hozzáférhetővé tenni.
A jármű gyár tójának a nemzeti szabványügyi testület rendelk ezésére kell bocsátania azokat a kibocsátással 
kapcsolatos diagnosztikai adatokat (pl. paraméter azonosítók, OBD-ellenőrzési azonosítók, vizsgálatazonosítók), 
amelyek nem szerepelnek az e függ elék 6.5.3.2. szakaszának a) pontjában említ ett szabványban, de ezen 
előíráshoz kapcsolódnak.
6.5.3.5. A gyár tónak a hibát a rögzítésk or az e függ elék 6.5.3.2. szakaszának d) pontjában említ ett, a „kibocsátással 
kapcsolatos rendszerdiagnosztikai hibak ódokra” vonatk ozó szabván yok valamelyikébe n megadott megf elelő ISO/ 
SAE-hibak óddal kell azonosítania. Ha az ilyen azonosítás nem lehetség es, a gyár tó ugyanazon szabván ynak 
megf elelően gyár tóspeci fikus diagnosztikai hibak ódokat is használat. A hibak ódoknak teljes mér tékb en 
hozzáfér hetőknek kell lenniük az e függelék 6.5.3.3. szakaszában foglalt rendelk ezéseknek megfelelő szabvány os 
diagnosztikai eszk özökkel.
6.5.3.6. A jármű és a diagnosztikai mérőműszer közötti interfésznek szabván yosnak kell lennie, és meg kell felelnie az e 
függ elék 6.5.3.2. szakaszának c) pontjában említett szabván yban meghatározott valamennyi követelmén ynek. A 
beszerelés hely ét a jóváhagy ó hatóságg al jóvá kell hagyatni, és azt úgy kell megválasztani, hogy a szerelők 
könny en hozzáfé rjenek, de védve legyen a jogosulatlan személyek általi illetékt elen beavatk ozással szemben.
7. HASZNÁL AT KÖZBENI MŰK ÖDÉS
Ez a szakasz csak az 1A. szintre vonatk ozik.
7.1. Általános követ elmény ek
7.1.1. Egy olyan menetciklusban, amelyben fennállnak az e függ elék 7.2. szakaszában leírt ellenőrzési feltét elek, a 
fedélzeti diagnosztikai rendszer minden ellenőrző rutinjának legalább egyszer le kell futnia. A gyár tó egyik 
ellenőrző rutinnál sem használhatja ellenőrzési feltételk ént az ellenőrzési gyak oriság számított arány át (vagy 
annak bármely elemét) vagy bármilyen más adatát.
7.1.2. A fedélzeti diagnosztikai rendszer egy adott M ellenőrzési rutinjának a használat közbeni műk ödési aránya (IUPR), 
valamint a kibocsátáscsökk entő berendezések használat közbeni műk ödése a következő:
IUPR M = Számláló M / Nevező M
7.1.3. A tört számlálójának és nevezőjének összehasonlítása mutatja, hogy egy adott ellenőrző rutin a jármű 
műk ödéséhez képest milye n gyakran lép műk ödésbe. A számlálók meghatározására és növelés ére vonatk ozó 
részletes előírások azt hivat ottak biztosítani, hogy az összes gyár tó ugyanolyan módon kövesse nyomon az 
IUPR M-et.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/599  
7.1.4. Ha e melléklet előírásai szer int a jármű rendelk ezik egy adott M ellenőrző rutinnal, akkor az IUPR M-nek legalább a 
következő minimumér tékeket kell felvennie:
a)0,260 a másodlagoslevegő-rendszer t ellenőrző rutin és más hidegindítással kapcsolatos rutinok esetében;
b)0,520 a párolgási kibocsátás átöblí tését ellenőrző rutinok esetében;
c)0,336 az összes többi ellenőrző rutin esetében.
7.1.5. E függ elék 7.1.4. szakaszának előírásait a járműveknek – ezen előírás 6.7. szakasza értelmében – legalább a 
hasznos élettar tamuknak megfelelő futásteljesítmén yre teljesíteniük kell.
7.1.6. E szakasz előírásai teljesítettnek tekint endők egy adott M ellenőrző rutin esetében, ha egy adott naptár i évben 
gyár tott, egy adott OBD-családba tartozó összes járműre érvény esek az alábbi statisztikák:
a)az átlag IUPR M egyenlő az ellenőrző rutinra vonatk ozó minimumér tékk el vagy nagy obb annál;
b)az IUPR M az összes jármű több mint 50 %-ánál egyenlő az ellenőrző rutinra vonatk ozó minimumér tékk el vagy 
nagy obb annál.
7.2. Számláló M
7.2.1. Egy adott ellenőrző rutin törtbeli számlálója olyan számláló, amely azt mér i, hogy egy jármű hányszor műk ödött 
úgy, hogy fennállt az összes olyan, a gyár tó által alkalmazott ellenőrzési feltétel, amely szükséges ahhoz, hogy az 
adott ellenőrző rutin műk ödési hibát észleljen a járművezető figyelmeztet ése céljából. A számláló megal apozott 
műszaki indok hiányában menetciklusonké nt legfeljebb egyszer növelhető.
7.3. Nevező M
7.3.1. A nevező egy olyan eseményszámláló, amely jelzi a jármű menete semény einek számát, figyelembe véve az adott 
ellenőrző rutinra jellemző feltét eleke t. A nevezőnek menetciklusonk ént legalább egyszer növek ednie kell, ha e 
menetciklusban ilyen feltételek teljesülnek, és az általános nevező az e függ elék 7.5. szakaszában leírtak szer int 
növekszik, kivéve, ha a nevező e függel ék 7.7. szakasza szer int le van tiltva.
7.3.2. E függelék 7.3.1. szakaszának előírásain túl:
a)A másodlagoslevegő-rendszer ellenőrző rutinjához kapcsolódó nevezőnek (nevezőknek) növekednie 
(növ ekedniük) kell, ha a másodlagoslevegő-rendszer bekapcsoló vezérlőjele legalább 10 másodpercig fennáll. 
E bekapcsoló vezérlőjel fennállási idejének meghatározásához a fedélzeti diagnosztikai rendszer nem veheti 
számításba azt az időt, amely alatt a másodlagoslevegő-rendszer műk ödte tése kizárólag az ellenőrzés céljából 
történik
b)A csak hidegindítás alatt műk ödő rendszerek ellenőrző rutinjai nevezőinek akkor kell növek edniük, ha az 
alkotóelem vagy stratégia bekapcsoló vezérlőjele legalább 10 másodpercig fennáll.
c)Az állítható szelepvezérlés (VV T) és/vagy a vezérlőrendszerek ellenőrző rutinjaihoz kapcsolódó nevező(k)nek 
akkor kell növek ednie (növek edniük), ha az alkotóelem bekapcsoló vezérlőjelet kapott (például „bekapcsolás”, 
„nyit ás”, „zárás”, „lezárás” stb.) a menetciklus alatt kettő vagy több alkalommal vagy lega lább tíz másodpercen 
keresztül (amelyik hamarabb bekövetkezik).
d)Az alábbi ellenőrző rutinoknál a nevező(k)nek eggyel kell növek ednie (növ ekedniük), ha e szakasz előírásai 
teljesülnek és emellett a jármű legalább egy menetciklusban, összesített en legalább 800 km-t tett meg azóta, 
hogy a nevező értéke a legut óbb növek edett:
i.dízelo xidációs katalizátor;
ii.dízel részecskes zűrő.
e)Az egyé b ellenőrző rutinok nevezőinek növek edésére vonatk ozó követelmén yek sérelme nélkül a következő 
alkotóelemeket ellenőrző rutinok nevezőinek akkor és csak akkor kell növek edniük, ha a menetciklus 
hidegindítással kezd ődött :
i. a folyadék ok (olaj, hűtők özeg, üzemanyag, a szelektív redukciós katalizátor reagense) hőmérséklet- 
érzékelői;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/600 2021.11.26.  
ii. a tiszta levegő (környezeti levegő, beszívott levegő, töltőlevegő, szívó gyűjtőcső) hőmérséklet-érzékelői;
iii. a kipuf ogógáz (kipuf ogógáz-vissza vezetés/- hűtés, kipuf ogógáz turbófelt öltése, katalizátor ) hőmérséklet- 
érzékelői.
f)A feltöltőn yomást szabály ozó rendszer t ellenőrző rutinok nevezőinek akkor kell növek edniük, ha az összes 
alábbi feltét el teljesül:
i.ha az általános nevezőre vonatk ozó feltételek teljesülnek;
ii.ha a feltöltőny omást szabály ozó rendszer legalább 15 másodpercig műk ödik.
g)A gyár tó meghatározott alkotóelemek vagy rendszerek tekint etéb en kérheti speciális nevezőfe ltételek 
alkalmazását, és ez a kérés csak akkor hagyható jóvá, ha a gyár tó adat okkal és/vagy műszaki értékeléssel 
igazoln i tudja a típusjóváhagy ó hatóság számára, hogy a műk ödési hibák megbízható feltárásához ilyen 
feltét elek szükségesek.
7.3.3. Hibr id járműveknél, az alternatív motori ndítási rendszer t vagy stratég iákat (például beépített indítómot ort és 
generátorokat) alkalmazó járműveknél vagy altern atív üzemany agot (például csak egyfa jta üzemanya got, kétfajta 
üzemany agot vagy két külön üzemany agot) használó járműveknél a gyár tó a típusjóváhagy ó hatóság 
jóváhagyását kérheti a nevező megnöveléséhez az e szakaszban megadot takhoz képe st alternatí v kritériumok 
használatára. A típusjóváhagy ó hatóság általában nem hagyhat jóvá alternatív kritériumokat olyan járművekre, 
amelyek motor leállítást csak alapjáratban vagy álló járműnél, vagy ezekhez közeli állapoto kban alkalmaznak. A 
típusjóváha gyó hatóságnak az alapján kell megadnia jóváhagy ását az altern atív kritériumokra, hogy azok 
ugyanolyan jól meghatározzák -e a járműműk ödés mér tékét, mint a járműműk ödés hagy omány os mér tékét e 
szakaszban megállapít ó kritériumok.
7.4. A gyújtási ciklusok számlálója
7.4.1. A gyújtási ciklusok számlálója a járműben lezajlott gyújtási ciklusok számát mutatja. A gyújtási ciklusok 
számlálója menetciklusonként legfeljebb egyszer növelhető.
7.5. Általános nevező
7.5.1. Az általános nevező olyan számláló, amely a jármű műk ödési gyak oriságának számát mér i. Az általános 
nevezőnek 10 másodpercen belül növek ednie kell akkor és csak akkor, ha a következő kritériumok egye tlen 
menetciklusban teljesülnek:
a)a motor indulása óta eltelt összesít ett idő legalább 600 másodperc, 2 440 m-nél kisebb tengerszint feletti 
mag asságon és legalább –7 °C környezeti hőmérsékleten;
b)a jármű legalább 40 km/h sebességg el történő haladásának összesített ideje legalább 300 másodperc, 
2 440 m-nél kisebb tengerszint feletti magasságon és lega lább –7 °C környezeti hőmérséklet en;
c)a jármű folyamat os műk ödése alapjáratban (azaz oly módon, hogy a vezető teljesen felengedt e a gázpedált és a 
jármű sebesség e legfeljebb 1,6 km/h) legalább 30 másodpercen át, 2 440 m-nél kisebb tengerszint feletti 
mag asságon és legalább –7 °C környezeti hőmérsékleten.
7.6. A számlálók értékének jelenté se és növelése
7.6.1. A fedélzeti diagnosztikai rendszer nek az e függ elék 6.5.3.2. szakaszának a) pontjában említ ett ISO 15031-5 
szabván y specifi kációi szer int ki kell adnia a gyújtási ciklusok számlálójának és az általános nevezőnek az értékét, 
valamint külön-külön a következő ellenőrző rutinok számlálóinak és nevezőinek értékét, ha e melléklet előír ja 
azok meg létét a járműben:
a)katalizátor ok (mindegyik henge rsor ról külön adat ot kell kiadni);
b)oxigén-/kipuf ogógáz-érzékelők, ideér tve a másodlagos oxigénérzékelők et is (minden érzékelőről külön kell 
adat ot kiadni);
c)párolgási kibocsátásokat csökke ntő rendszer;HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/601  
d)kipuf ogóg áz-vissza vezető rendszer;
e)állíthat ó szelepvezérlő rendszer;
f)másodlagoslevegő-rendszer;
g)részecske szűrő;
h)NO x-utókezelő rendszer (pl. NO x-elny elő, NO x-reagens/katalizát or rendszer);
i)feltöl tőny omást szabály ozó rendszer .
7.6.2. Olyan konkrét alkotóelemek vagy rendszerek esetében, mely ekhez több olyan ellenőrző rutin is tartozik, melynek 
adatait e szakasz szer int ki kell adni (például az 1. hengersor oxigénérzékelőj ének több ellenőrző rutinja is lehet az 
érzékelők válaszára vagy az érzékelők más jellemzőjére), a fedélzeti diagnosztikai rendszer nek külön kell követnie 
az egye s ellenőrző rutinok számlálóit és nevezőit, és csak azon ellenőrző rutin megf elelő számlálójának és 
nevezőjének értékét kell kiadnia, amelyiknek a legkisebb a számarán ya. Ha két vagy több ellenőrző rutinnak 
azonosak a számarányai, akkor a fedélzeti diagnosztikai rendszer nek azon ellenőrző rutin megfelelő 
számlálójának és nevezőjének az értékét kell kiadnia az adott alkotóelemre, amelyiknek a legnagy obb a nevezője.
7.6.2.1. Azon alkotóelemek vagy rendszerek meghatározott ellenőrző rutinjainak számlálóiról és nevezőiről, amelyek 
folyamat osan rövidzárlat vagy nyitott áramk ör előfordulását ellenőrzik, nem kell adat okat szolgáltatni.
A „folyamat osan” szó ebben az összefügg ésben azt jelenti, hogy az ellenőrző rutin mindig be van kapcsolva, és az 
ellenőr izendő jel mintavét eli gyak orisága legalább két minta/másodperc, valamint a rendszer nek 15 másodpercen 
belül meg kell állapítania, hogy fennáll-e az ellenőrző rutin szem pontjából releváns hiba.
Ha a számítóg ép bemeneti alkotóelemének az ellenőrzési célú minta vételi gyak orisága ennél kisebb, az adott 
alkotóelem jelét ehelyett elegendő akkor értékelni, amik or minta vétel történik.
A kimeneti alkotóelemet/rendszer t nem szükséges csak azér t bekapcsolni, hogy el lehessen rajta végezni az 
ellenőrzést.
7.6.3. Növelésk or minden számlálónak egy egésszel kell növek ednie.
7.6.4. Mindegyik számlálónál a legkisebb értéknek 0-nak kell lennie, a legnagy obb érték pedig nem lehet kisebb 65 535 - 
nél, figyelem be véve a fedélzeti diagnosztikai rendszer szabván yosított adattárolására és az adat ok kiadására 
vonatk ozó más előírásokat is.
7.6.5. Ha egy adott ellenőrző rutin számlálója vagy nevezője eléri a legnagy obb értékét, akkor az ellenőrző rutin mindk ét 
számlálóját osztani kell kettővel az e függ elék 7.2. és 7.3. szakasza szer inti következő növelés előtt. Ha a gyújtási 
ciklusok számlálója vagy az általános nevező eléri a legnagy obb értékét, akkor az illető számlálót sorrendben az e 
függ elék 7.4., illetve 7.5. szakasza szer inti követk ező növelésk or le kell nullázni.
7.6.6. Az egyes számlálók csak akkor nullázhat ók le, ha nem felejtő memór ia visszaállítása történik (például 
átprogramozás stb.), vagy – ha a számokat a diagnosztikai memór ia (KAM) tárolja – akkor, amik or a KAM 
tartalma elvész a vezérlőmodul áramellátásának megszakadása (például az akkumulát or lekötése stb.) miatt.
7.6.7. A gyár tónak intézk edéseke t kell tennie annak biztosítására, hogy a számláló és a nevező értékeit ne lehessen 
visszaállítani vagy módosítani, kivéve, ha azt e szakasz kifejeze tten előír ja.
7.7. A számlálók, a nevezők és az általános nevező letiltása
7.7.1. Olyan műk ödési hiba észlelésétől számított 10 másodpercen belül, amely letilt egy, az e mellékletben 
meghatározott ellenőrzési feltételek teljesítéséhez szük séges ellenőrző rutint (azaz függő vagy meger ősíte tt kód 
elmenté se esetén), a fedélzeti diagnosztikai rendszer nek le kell tiltania az összes letilt ott ellenőrző rutin megfelel ő 
számlálójának és nevezőjének további növelését. Ha a rendszer már nem észleli a műk ödési hibát (azaz a függő 
kód automatikusan törlődöt t vagy kiolvasóval törölve lett), az összes megf elelő számláló és nevező növelésének 
10 másodpercen belül folytat ódnia kell.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 423/602 2021.11.26.  
7.7.2. A segédha jtás olyan műk ödésének elindulását ól számított 10 másodpercen belül, amely letilt egy, az e 
mellékletben meghatározott ellenőrzési feltételek teljesítéséhez szük séges ellenőrző rutint, a fedélzeti 
diagnosztikai rendszer nek le kell tiltania az összes letilt ott ellenőrző rutin megfelelő számlálójának és 
nevezőjének további növelését. A segédha jtás műk ödésének megszűnését követően az összes megf elelő számláló 
és nevező növelés ének 10 másodpercen belül folytat ódnia kell.
7.7.3. A fedélzeti diagnosztikai rendszer nek 10 másodpercen belül le kell tiltania egy adott ellenőrző rutin számlálójának 
és nevezőjének további növelését, ha az adott ellenőrző rutin nevezőjét meghatározó kritériumok (azaz a jármű 
sebesség e, a környezeti hőmérséklet, a teng erszint feletti mag asság, az alapjárati műk ödés, a motor hidegindítása 
vagy a műk ödés ideje) meghatározására használt bármely alkotóelem műk ödési hibáját észlelte , és elmente tte a 
megf elelő függő hibak ódot. Ha a műk ödési hiba már nem áll fenn (például a függő kód automa tikusan törlődött 
vagy kiolvasóval törölve lett), a számláló és a nevező növelés ének 10 másodpercen belül folytat ódnia kell.
7.7.4. A fedélzeti diagnosztikai rendszer nek tíz másodpercen belül le kell tiltania az általános nevező további növelésé t, 
ha az e függ elék 7.5. szakaszában megad ott kritériumok (azaz a jármű sebesség e, a környezeti hőmérséklet, a 
tengerszint feletti maga sság, az alapjárati műk ödés vagy a műk ödés ideje) teljesülésének meghatározására használt 
bármely alkotóelem műk ödési hibáját észlelt e, és eltárolta a megf elelő függő hibak ódot. Az általános nevező 
növelés e semmily en más esetben nem tiltható le. Ha a műk ödési hiba már nem áll fenn (például a függő kód 
automat ikusan törlőd ött vagy kiolvasóv al törölve lett), az általános nevező növelésének 10 másodpercen belül 
folytat ódnia kell.HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2021.11.26. L 423/603