1.

A fenyegetések fő kategóriáinak és a kapcsolódó sebezhetőségeknek, illetve támadási módszereknek a leírása az A1. táblázatban található. A1. táblázat A fenyegetésekhez kapcsolódó sebezhetőségek vagy támadási módszerek jegyzéke A sebezhetőségek/fenyegetések fő és alkategóriáinak leírása Példa a sebezhetőségre vagy a támadási módszerre 4.3.1. A forgalomban lévő járművekhez kapcsolódó back-end szerverekkel kapcsolatos fenyegetések 1. A back-end szerverek felhasználása a jármű elleni támadásra vagy adatok kinyerésére 1.1. A személyzet visszaélése a jogosultságokkal (belső támadás) 1.2. Jogosulatlan internetes hozzáférés a szerverhez (például „hátsó ajtók” [backdoorok] révén, a rendszerszoftverek ki nem javított [unpatched] sérülékenységeinek kihasználásával, SQL-támadások vagy más eszközök segítségével) 1.3. Jogosulatlan fizikai hozzáférés a szerverhez (például USB-kulcsok vagy a szerverhez csatlakoztatott egyéb adathordozók révén) 2. A jármű működését befolyásoló fennakadás a back-end szerver által nyújtott szolgáltatásokban 2.1. A back-end szerver elleni támadás miatt leáll a szerver működése, például nem tud kommunikálni a járművekkel és nem tudja biztosítani a járművek által igénybe vett szolgáltatásokat 3. A back-end szervereken tárolt, a járművekkel kapcsolatos adatok elvesztése vagy az azokhoz való illetéktelen hozzáférés („adatszivárgás”) 3.1. A személyzet visszaélése a jogosultságokkal (belső támadás) 3.2. Információvesztés a felhőben. Ha az adatokat harmadik felek által szolgáltatott felhőben tárolják, támadás vagy baleset következtében érzékeny adatok veszhetnek el. 3.3. Jogosulatlan internetes hozzáférés a szerverhez (például „hátsó ajtók” [backdoorok] révén, a rendszerszoftverek ki nem javított [unpatched] sérülékenységeinek kihasználásával, SQL-támadások vagy más eszközök segítségével) 3.4. Jogosulatlan fizikai hozzáférés a szerverhez (például USB-kulcsok vagy a szerverhez csatlakoztatott egyéb adathordozók révén) 3.5. Információszivárgás nem szándékos adatmegosztás (pl. adminisztrációs hibák) miatt 4.3.2. A járműveket a kommunikációs csatornáik kapcsán érintő fenyegetések 4. A jármű által fogadott üzenetek vagy adatok meghamisítása (spoofing) 4.1. A személyazonosság meghamisítása révén az üzenetekkel kapcsolatban alkalmazott megtévesztés (spoofing) (pl. automatizált konvojban haladás során a 802.11p szabványú V2X [a járműtől más rendszerek felé irányuló] kommunikációban, a GNSS-üzenetekben stb.) 4.2. Sybil-támadás (más járművek megtévesztése azt a látszatot keltve, mintha sok jármű lenne az úton) 5. A járművön tárolt kódok/adatok jogosulatlan manipulálása, törlése vagy egyéb módosítása a kommunikációs csatornákon keresztül 5.1. A kommunikációs csatornák lehetővé teszik a rosszindulatú kóddal való fertőzést (code injection), például egy szoftver manipulált bináris állományai bejuttathatók a kommunikációs adatfolyamba 5.2. A kommunikációs csatornák lehetővé teszik a járművön tárolt adatok/kódok manipulálását 5.3. A kommunikációs csatornák lehetővé teszik a járművön tárolt adatok/kódok felülírását 5.4. A kommunikációs csatornák lehetővé teszik a járművön tárolt adatok/kódok törlését 5.5. A kommunikációs csatornák lehetővé teszik adatok/kódok bevitelét a járműbe (adatok/kódok írása) 6. A kommunikációs csatornák lehetővé teszik nem megbízható/megbízhatatlan üzenetek elfogadását vagy a kommunikációs csatornák sebezhetők a munkamenet-eltérítésekkel (session hijacking) / visszajátszásos támadásokkal (replay attack) szemben 6.1. Nem megbízható forrásból származó információk elfogadása 6.2. Közbeékelődéses támadás (man in the middle attack) / munkamenet-eltérítés (session hijacking) 6.3. Visszajátszásos támadás (replay attack), például ha egy kommunikációs átjáró elleni támadás során a támadó visszaállítja egy korábbi verzióra egy elektronikus vezérlőegység szoftverét vagy az átjáró belső vezérlőprogramját 7. Az információk könnyű hozzáférhetősége (például a kommunikáció lehallgatása vagy az érzékeny fájlokhoz vagy mappákhoz való jogosulatlan hozzáférés lehetővé tétele révén) 7.1. Információ elfogása / zavaró sugárzás / a kommunikáció megfigyelése 7.2. Jogosulatlan hozzáférés a fájlokhoz vagy az adatokhoz 8. Túlterheléses (DoS) támadás a kommunikációs csatornákon keresztül a jármű funkcióinak megzavarása érdekében 8.1. Nagyszámú adathulladék küldése a jármű információs rendszerébe annak érdekében, hogy az ne tudjon a szokásos módon szolgáltatásokat nyújtani 8.2. „Fekete lyuk” (black hole) típusú támadás, melynek során a járművek közötti kommunikáció megszakítása érdekében a támadó blokkolja a járművek közötti üzeneteket 9. A megfelelő jogosultsággal nem rendelkező felhasználó képes jogosultsághoz kötött hozzáférést szerezni a jármű rendszereihez 9.1. A megfelelő jogosultsággal nem rendelkező felhasználó képes jogosultsághoz kötött, például rendszergazdai (root) hozzáférést szerezni 10. A kommunikációs eszközökbe ágyazott vírusok képesek megfertőzni a jármű rendszereit 10.1. A kommunikációs eszközökbe ágyazott vírus megfertőzi a jármű rendszereit 11. A jármű által fogadott vagy azon belül továbbított üzenetek (például X2V vagy diagnosztikai üzenetek) rosszindulatú tartalommal rendelkeznek 11.1. Rosszindulatú belső üzenetek (pl. CAN) 11.2. Rosszindulatú V2X üzenetek, pl. infrastruktúra–jármű vagy jármű–jármű közötti üzenetek (pl. CAM, DENM) 11.3. Rosszindulatú diagnosztikai üzenetek 11.4. Rosszindulatú, zárt forráskódú üzenetek (pl. általában az eredetiberendezés-gyártótól vagy az alkotóelem/rendszer/funkció beszállítójától származó üzenetek) 4.3.3. A járműveket a frissítési folyamataik szempontjából érintő fenyegetések 12. A frissítési folyamatokkal való visszaélés vagy azok veszélyeztetése 12.1. A vezeték nélküli szoftverfrissítési folyamatok veszélyeztetése. Ez magában foglalja a rendszerfrissítési program vagy a belső vezérlőprogram hamisítását is. 12.2. A helyi/fizikai szoftverfrissítési folyamatok veszélyeztetése. Ez magában foglalja a rendszerfrissítési program vagy a belső vezérlőprogram hamisítását is. 12.3. A szoftver manipulálása (és károsítása) a frissítési folyamat előtt, amely azonban nem érinti magát a frissítési folyamatot 12.4. A szoftverszolgáltató titkosítási kulcsainak illetéktelen módosítása egy érvénytelen frissítés lehetővé tétele érdekében 13. Lehetőség a szabályszerű frissítések elutasítására 13.1. Túlterheléses (DoS) támadás a frissítést végző szerver vagy hálózat ellen a kritikus fontosságú szoftverfrissítések kitelepítésének és/vagy a felhasználóspecifikus funkciók engedélyezésének megakadályozása érdekében 4.3.4. A járműveket érintő azon fenyegetések, amelyek a kibertámadásokat nem szándékosan elősegítő emberi beavatkozásból fakadnak 15. A jogosult szereplők olyan intézkedéseket hozhatnak, amelyekkel akaratlanul elősegítik a kibertámadásokat 15.1. Egy ártatlan áldozatot (például tulajdonost, üzemeltetőt vagy karbantartó mérnököt) megtévesztéssel rávesznek arra, hogy akaratlanul betöltsön egy rosszindulatú szoftvert vagy lehetővé tegyen egy támadást 15.2. Nem követik a meghatározott biztonsági folyamatokat 4.3.5. A járműveket a külső csatlakozás és kapcsolatok kapcsán érintő fenyegetések 16. Az összekapcsolt járműfunkciók (például a telematika, a távműködtetést lehetővé tevő rendszerek vagy a rövid hatótávolságú vezeték nélküli kommunikációt alkalmazó rendszerek) manipulálása kibertámadást tesz lehetővé 16.1. A rendszerek távműködtetésére szolgáló funkciók, például a távoli kulcs, az indításgátló és az elektromos töltőoszlopok manipulálása 16.2. A járművek telematikájának manipulálása (pl. érzékeny áruk hőmérsékletmérésének manipulálása, raktérajtók zárjainak távolról történő kinyitása) 16.3. A kis hatótávolságú, vezeték nélküli hálózatok vagy az érzékelők zavarása 17. Harmadik fél által üzemeltetett szoftverek, pl. szórakoztató alkalmazások felhasználása a járműrendszerek megtámadására 17.1. Hibás vagy gyenge szoftverbiztonsággal rendelkező alkalmazások felhasználása a járműrendszerek megtámadására 18. Külső interfészekhez, pl. USB- vagy OBD-portokhoz csatlakoztatott eszközök felhasználása a járműrendszerek megtámadására 18.1. A külső interfészek, például USB- vagy más portok támadási pontként való felhasználása, például rosszindulatú kóddal való fertőzés (code injection) révén 18.2. Vírussal fertőzött adathordozó csatlakoztatása a járműrendszerhez 18.3. A diagnosztikai hozzáférés (pl. az OBD-porthoz csatlakoztatott adapterek) felhasználása támadásra, például a jármű paramétereinek manipulálására (közvetlenül vagy közvetve) 4.3.6. A járműadatokat/-kódokat érintő fenyegetések 19. A járműadatok/-kódok kinyerése 19.1. Szerzői jog által védett vagy zárt forráskódú szoftver kinyerése a járműrendszerekből (termékkalózkodás) 19.2. Jogosulatlan hozzáférés a tulajdonos magánjellegű adataihoz, például személyazonosságához, számlainformációihoz, címjegyzékéhez, helymeghatározási információihoz, a jármű elektronikus azonosítójához stb. 19.3. A titkosítási kulcsok kinyerése 20. A járműadatok/-kódok manipulálása 20.1. A jármű elektronikus azonosítójának jogosulatlan/nem engedélyezett megváltoztatása 20.2. Személyazonossággal való visszaélés (például ha a felhasználó más azonosítót akar használni az útdíjszedési rendszerekkel vagy a gyártó back-end rendszerével való kommunikáció során) 20.3. Az ellenőrző rendszerek megkerülésére irányuló intézkedések (például az ODR Tracker [működési adatok naplója] adatainak, az utak számának vagy egyéb hasonló üzeneteknek a feltörése/manipulálása/blokkolása) 20.4. Adatmanipuláció a jármű vezetési adatainak (például futásteljesítmény, vezetési sebesség, vezetési irányok stb.) meghamisítása érdekében 20.5. A rendszerdiagnosztikai adatok jogosulatlan módosítása 21. Az adatok/kódok törlése 21.1. A rendszer eseménynaplójának jogosulatlan törlése/manipulálása 22. Rosszindulatú szoftverek bevezetése 22.2. Rosszindulatú szoftver vagy rosszindulatú szoftvertevékenység bevezetése 23. Új szoftver bevezetése vagy meglévő szoftver felülírása 23.1. A járművezérlő vagy járműinformációs rendszer szoftverének hamisítása 24. A rendszerek vagy műveletek megzavarása 24.1. Túlterheléses (DoS) támadás, amely a belső hálózatban megvalósítható például a CAN-busz elárasztásával (flooding) vagy nagyszámú üzenet küldése révén a motorvezérlő egység meghibásodásának előidézésével 25. A jármű paramétereinek manipulálása 25.1. Jogosulatlan hozzáférés a fő járműfunkciók konfigurációs paramétereinek (például a fékadatoknak, a légzsák kinyílási küszöbértékének stb.) manipulálása érdekében 25.2. Jogosulatlan hozzáférés a töltési paraméterek (például a töltési feszültség, töltési teljesítmény, akkumulátor-hőmérséklet stb.) manipulálása érdekében 4.3.7. Kellő mértékű védelem vagy megerősítés hiányában kihasználható, lehetséges sebezhetőségek 26. A titkosítási technológiák sérülésének lehetősége vagy nem megfelelő alkalmazása 26.1. A rövid titkosítási kulcsok és a hosszú érvényességi idő kombinációja lehetővé teszi a támadó számára a titkosítás feltörését 26.2. Az érzékeny rendszerek védelmére szolgáló titkosítási kulcsok nem megfelelő használata 26.3. Elavult vagy hamarosan érvényét vesztő titkosítási algoritmusok használata 27. Az alkatrészek vagy tartozékok károsítása, ami lehetővé teszi a jármű megtámadását 27.1. A támadások lehetővé tételére kifejlesztett vagy a támadások megállításával kapcsolatos tervezési követelményeket nem teljesítő hardverek vagy szoftverek 28. Sebezhetőséget előidéző szoftver- vagy hardverfejlesztés 28.1. Szoftverhibák. A szoftverhibák lehetőséget adhatnak egyes sebezhetőségek kihasználására. Ez különösen igaz abban az esetben, ha a szoftvert nem tesztelték annak érdekében, hogy igazolják az ismert kód-/szoftverhibák hiányát és csökkentsék az ismeretlen kód-/szoftverhibák előfordulásának kockázatát. 28.2. A fejlesztés időszakából fennmaradt elemek (pl. hibakeresési [debug] portok, JTAG-portok, mikroprocesszorok, fejlesztési tanúsítványok, fejlesztői jelszavak stb.) használata lehetővé teszi az elektronikus vezérlőegységhez való hozzáférést, vagy lehetővé teszi a támadók számára, hogy felsőbb szintű jogosultságokat szerezzenek 29. A hálózat kialakítása sebezhetőségeket idéz elő 29.1. Szükségtelen internetportok nyitva hagyása, ami hozzáférést biztosít a hálózati rendszerekhez 29.2. A hálózati szétválasztás megkerülése az irányítás megszerzése érdekében. Konkrét példa erre a védelem nélküli átjárók vagy hozzáférési pontok (például tehergépjármű-pótkocsi átjárók) felhasználása a védelem megkerülése és a további hálózati szegmensekhez való hozzáférés érdekében, rosszindulatú beavatkozások végrehajtása, például önkényes CAN-buszüzenetek küldése céljából. 31. Fennáll a nem szándékos adattovábbítás lehetősége 31.1. Információszivárgás. Személyes adatok szivároghatnak ki, amikor a járművet új személy használja (például tulajdonosváltás vagy járműbérlés esetén). 32. A rendszerek fizikai manipulációja támadásokat tehet lehetővé 32.1. Az elektronikus hardverek manipulálása, például olyan nem engedélyezett elektronikus hardver hozzáadása a járműhöz, amely lehetővé teszi a közbeékelődéses támadást (man in the middle attack). Az engedélyezett elektronikus hardverek (pl. érzékelők) kicserélése nem engedélyezett elektronikus hardverekre. Az érzékelők által gyűjtött információk manipulálása (például a sebességváltóhoz csatlakoztatott Hall-érzékelő manipulálása mágnessel).