Megállapodás

levélváltás formájában az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a Közösség harmadik országokra vonatkozó irányelvének, a 72/462/EGK tanácsi irányelvnek és a megfelelő amerikai egyesült államokbeli szabályozási követelményeknek a friss marha- és sertéshús tekintetében való alkalmazásáról

1. sz. levél

Uram!

Hivatkozom a Bizottság és az Amerikai Egyesült Államok közötti 1991. május 7-i levélváltásra és a Közösség harmadik országokra vonatkozó irányelvre, a 72/462/EGK tanácsi irányelvre, és a friss marha- és sertéshús tekintetében a megfelelő amerikai egyesült államokbeli szabályozási követelményekre vonatkozó azt követő tárgyalásokra.

A fent említett tárgyalásokon a felek az alábbiakban állapodtak meg:

1. Az 1991. május 7-i levélváltással a Közösség és az Egyesült Államok megállapodtak, hogy összehasonlítják a Közösség harmadik országokra vonatkozó irányelvét és a megfelelő amerikai egyesült államokbeli szabályozási követelményeket azzal a céllal, hogy meghatározzák, a közösségi és az amerikai egyesült államokbeli követelmények egyenértékűek-e. Ez a folyamat lezárult, és ebből kitűnt, hogy mindkét szabályozó rendszer alapvetően egyenértékű védelmet biztosít a közegészségügyi kockázatok ellen.

2. Az összehasonlító vizsgálat a jogi és/vagy közigazgatási követelményekben bizonyos eltéréseket tárt fel, amik – ameddig nem módosítják e követelményeket – kizárják az egyenértékűség elismerését. A felek vállalják, hogy a lehető legrövidebb időn belül kezdeményezik a szükséges módosításokat.

Olyan kérdésekben, amik a jogi és/vagy közigazgatási követelmények értelmezését vagy végrehajtását is tartalmazzák, mindkét fél vállalja, hogy a vonatkozó kérdésekben – az I. melléklettel összhangban – lépéseket tesznek. E kérdésekre tekintettel a felek megállapodnak az e megállapodás aláírását követő hat hónapon belüli végrehajtásban.

3. Különösen, hivatkozással az I. mellékletnek a trichinellák sertéshúsban való hidegkezelésének alternatív rendszeréről szóló 26. pontjára, a Közösség vállalja, hogy e kérdést legkésőbb 1993. január 31-ig értékeli.

4. Mindkét fél elfogadja egy kölcsönösen megállapított megközelítés követésének kívánalmát.

Az Egyesült Államok elismeri, hogy az egységes európai piac megvalósításának keretében szükséges, hogy a Közösség tagállamai egységes elveket alkalmazzanak.

5. Mindkét fél kívánatosnak tartja a közigazgatási eljárások harmonizálása céljából történő további együttműködést. Ez tartalmazná mindkét fél – harmadik országok egészségügyi rendszereinek felülvizsgálatáért és a húst kivinni szándékozó létesítmények felügyeletéért felelős – külföldi állat-egészségügyi vizsgálati szolgálatai felülvizsgálati szemléinek gyakoriságát és ütemezését.

6. Az állatbetegségek elleni védekezést illetően a felek elfogadják a régiókba sorolás elvét. E tekintetben mindkét fél elfogadja az ilyen politikák végrehajtására vonatkozó kölcsönösen megállapított megközelítés kívánalmát.

Az Egyesült Államok vállalja, hogy az egységes piac stratégiájának megvalósítása után továbbra is – további biztosítékok alkalmazása nélkül – elismeri az egyes tagállamoknak a meghatározott állatbetegségektől való mentességét.

Az Egyesült Államok vállalja, hogy a ragadós száj- és körömfájásra, a keleti marhavészre és más fontos betegségekre vonatkozó importpolitikai rendelkezéseit és jogszabályait a területi régiókba sorolás koncepciójának fényében módosítja.

7. Az Egyesült Államok és a Közösség állat-egészségügyi szolgálatai közötti új munkakapcsolat keretében a felek megállapodnak, hogy minden szükséges lépést megtesznek az állatorvosok közötti üzemi szintű, helyszíni párbeszéd javítására, aminek célja, hogy egyrészt a helyszínen találjanak megfelelő megoldásokat, másrészt javítsák a szakmai párbeszédet.

8. A felek egyetértenek az FSIS szerepének erősítésében (III. melléklet). Az Egyesült Államok vállalja, hogy a III. melléklet rendelkezéseit a lehető legrövidebb időn belül végrehajtja.

9. A felek vállalják, hogy a IV. melléklettel összhangban együttműködési programokat indítanak és alakítanak ki.

10. Az e megállapodás aláírása és az abban foglalt intézkedések teljes végrehajtása közötti közbeeső időszakban a II. melléklet ideiglenes intézkedéseit kell alkalmazni.

11. A felek vállalják, hogy törekszenek minden, az e megállapodásnak az 1993. december 31-ig történő teljes végrehajtására irányuló eljárás befejezésére. A felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás működését – beleértve az ideiglenes intézkedéseket – annak aláírása után egy évvel közösen felülvizsgálják.

12. A felek egyetértenek abban, hogy ez a megállapodás mindkét fél ellenőrei számára kötelező, és hogy az EK harmadik országokra vonatkozó irányelvével kapcsolatos jelenlegi viták tekintetében kielégítő megoldást jelent.

13. A Közösség – az e megállapodás alkalmazása során nyert tapasztalatokra alapozva – kölcsönös egyetértés alapján megvizsgálja annak lehetőségét, hogy azokat az üzemeket, amiket az FSIS a közösségi követelményeknek megfelelő üzemként minősített, az ellenőrök általi szemléket megelőzően hagyja jóvá. Az Egyesült Államokban már működik ilyen rendszer.

14. A felek megállapodnak abban, hogy a lehető legrövidebb időn belül megbeszéléseket kezdeményeznek az állatok és állati eredetű termékek kereskedelmével kapcsolatos más állat-egészségügyi problémákról. Ez tartalmazza – többek között – a szermaradványok, a baromfihús, a húskészítmények és az élő állatok vizsgálatát.

Megtiszteltetés számomra azt javasolni, hogy amennyiben a fentiek elfogadhatók az Ön Kormánya számára, úgy ez a levél és a megerősítés együtt az erről a kérdésről szóló megállapodást hozzon létre az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között.

Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

az Európai Közösségek Tanácsa nevében

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

2. sz. levél

Uram!

Megtiszteltetés számomra, hogy igazolhatom mai levelének kézhezvételét, amely a következőképpen szól:

"Hivatkozom a Bizottság és az Amerikai Egyesült Államok közötti 1991. május 7-i levélváltásra és a Közösség harmadik országokra vonatkozó irányelvre, a 72/462/EGK tanácsi irányelvre és a friss marha- és sertéshús tekintetében a megfelelő amerikai egyesült államokbeli szabályozási követelményekre vonatkozó azt követő tárgyalásokra.

A fent említett tárgyalásokon a felek az alábbiakban állapodtak meg:

1. Az 1991. május 7-i levélváltással a Közösség és az Egyesült Államok megállapodtak, hogy összehasonlítják a Közösség harmadik országokra vonatkozó irányelvét és a megfelelő amerikai egyesült államokbeli szabályozási követelményeket azzal a céllal, hogy meghatározzák, a közösségi és az amerikai egyesült államokbeli követelmények egyenértékűek-e. Ez a folyamat lezárult és ebből kitűnt, hogy mindkét szabályozó rendszer alapvetően egyenértékű védelmet biztosít a közegészségügyi kockázatok ellen.

2. Az összehasonlító vizsgálat a jogi és/vagy közigazgatási követelményekben bizonyos eltéréseket tárt fel, amik – ameddig nem módosítják e követelményeket – kizárják az egyenértékűség elismerését. A felek vállalják, hogy a lehető legrövidebb időn belül kezdeményezik a szükséges módosításokat.

Olyan kérdésekben, amik a jogi és/vagy közigazgatási követelmények értelmezését vagy végrehajtását is tartalmazzák, mindkét fél vállalja, hogy a vonatkozó kérdésekben – az I. melléklettel összhangban – lépéseket tesznek. E kérdésekre tekintettel a felek megállapodnak az e megállapodás aláírását követő hat hónapon belüli végrehajtásban.

3. Különösen, hivatkozással az I. mellékletnek a trichinellák sertéshúsban való hidegkezelésének alternatív rendszeréről szóló 26. pontjára, a Közösség vállalja, hogy e kérdést legkésőbb 1993. január 31-ig értékeli.

4. Mindkét fél elfogadja egy kölcsönösen megállapított megközelítés követésének kívánalmát.

Az Egyesült Államok elismeri, hogy az egységes európai piac megvalósításának keretében szükséges, hogy a Közösség tagállamai egységes elveket alkalmazzanak.

5. Mindkét fél kívánatosnak tartja a közigazgatási eljárások harmonizálása céljából történő további együttműködést. Ez tartalmazná mindkét fél – harmadik országok egészségügyi rendszereinek felülvizsgálatáért és a húst kivinni szándékozó létesítmények felügyeletéért felelős – külföldi állat-egészségügyi vizsgálati szolgálatai felülvizsgálati szemléinek gyakoriságát és ütemezését.

6. Az állatbetegségek elleni védekezést illetően a felek elfogadják a régiókba sorolás elvét. E tekintetben mindkét fél elfogadja az ilyen politikák végrehajtására vonatkozó kölcsönösen megállapított megközelítés kívánalmát.

Az Egyesült Államok vállalja, hogy az egységes piac stratégiájának megvalósítása után továbbra is – további biztosítékok alkalmazása nélkül – elismeri az egyes tagállamoknak a meghatározott állatbetegségektől való mentességét.

Az Egyesült Államok vállalja, hogy a ragadós száj- és körömfájásra, a keleti marhavészre és más fontos betegségekre vonatkozó importpolitikai rendelkezéseit és jogszabályait a területi régiókba sorolás koncepciójának fényében módosítja.

7. Az Egyesült Államok és a Közösség állat-egészségügyi szolgálatai közötti új munkakapcsolat keretében a felek megállapodnak, hogy minden szükséges lépést megtesznek az állatorvosok közötti üzemi szintű, helyszíni párbeszéd javítására, aminek célja, hogy egyrészt a helyszínen találjanak megfelelő megoldásokat, másrészt javítsák a szakmai párbeszédet.

8. A felek egyetértenek az FSIS szerepének erősítésében (III. melléklet). Az Egyesült Államok vállalja, hogy a III. melléklet rendelkezéseit a lehető legrövidebb időn belül végrehajtja.

9. A felek vállalják, hogy a IV. melléklettel összhangban együttműködési programokat indítanak és alakítanak ki.

10. Az e megállapodás aláírása és az abban foglalt intézkedések teljes végrehajtása közötti közbeeső időszakban a II. melléklet ideiglenes intézkedéseit kell alkalmazni.

11. A felek vállalják, hogy törekszenek minden, az e megállapodásnak az 1993. december 31-ig történő teljes végrehajtására irányuló eljárás befejezésére. A felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás működését – beleértve az ideiglenes intézkedéseket – annak aláírása után egy évvel közösen felülvizsgálják.

12. A felek egyetértenek abban, hogy ez a megállapodás mindkét fél ellenőrei számára kötelező, és hogy az EK harmadik országokra vonatkozó irányelvével kapcsolatos jelenlegi viták tekintetében kielégítő megoldást jelent.

13. A Közösség – az e megállapodás alkalmazása során nyert tapasztalatokra alapozva – kölcsönös egyetértés alapján megvizsgálja annak lehetőségét, hogy azokat az üzemeket, amiket az FSIS a közösségi követelményeknek megfelelő üzemként minősített, az ellenőrök általi szemléket megelőzően hagyja jóvá. Az Egyesült Államokban már működik ilyen rendszer.

14. A felek megállapodnak abban, hogy a lehető legrövidebb időn belül megbeszéléseket kezdeményeznek az állatok és állati eredetű termékek kereskedelmével kapcsolatos más állat-egészségügyi problémákról. Ez tartalmazza – többek között – a szermaradványok, a baromfihús, a húskészítmények és az élő állatok vizsgálatát.

Megtiszteltetés számomra azt javasolni, hogy amennyiben a fentiek elfogadhatók az Ön Kormánya számára, úgy ez a levél és a megerősítés együtt az erről a kérdésről szóló megállapodást hozzon létre az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között."

Megtiszteltetés számomra megerősíteni azt, hogy Kormányom egyetért az Ön levelében foglaltakkal.

Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

az Amerikai Egyesült Államok Kormánya nevében

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

AJÁNLOTT INTÉZKEDÉSEK

Magyarázó megjegyzés

Az I. melléklet tartalmazza az Egyesült Államok és a Közösség közös szakmai munkacsoportjának a vágóhidakat és a húshigiéniai ellenőrzéseket érintő követelményekre vonatkozó ajánlásait. Ezt a csoportot 1991 novemberében hívták össze, hogy az 1991. május 14-i levélváltás során megkívánt, az Egyesült Államok és a Közösség követelményei közötti összehasonlítást elvégezze. A két fél észrevételei alapján összeállított, 60 vitás pontot tartalmazó mellékelt jegyzéket felhasználva, a szakmai munkacsoport meghatározta az ezekre a kérdésekre vonatkozó jogi követelményeket. Néhány esetben azt állapították meg, hogy a követelmények eltérőek, de azokban az esetekben, ahol a követelmények hasonlóak voltak, a csoport további vizsgálatot végzett a probléma forrásának meghatározására.

A munkacsoport tanácskozásainak eredményeit összefoglalták, és ezek képezték az I. melléklet bal oldali oszlopában feltüntetett következtetések alapját. További mérlegelések után, a munkacsoport közös ajánlásokat dolgozott ki a további intézkedésekre vonatkozóan, amik a jobb oldali oszlopban szerepelnek.

1. Mechanikai kábító (kábító) terület

2. Ante mortem (létesítmények)

3. Ante mortem (létesítmények)

4. Ante mortem (vizsgálat)

5. Ante mortem (vizsgálat)

6. Elvéreztetés (a szúrókés sterilizálása a szúrások között)

7. Elvéreztetés (a szúrókés sterilizálása minden hasított test után)

8. Elvéreztetés (köténymosó fülke biztosítása az elvéreztetést végző személy számára)

9. "Függő tömlők" használata

10. Állatszállító tehergépjárművek (a mosólétesítmények ellenőrzése)

11. Post mortem vizsgálat (részek azonosítása és egymáshoz rendelése; tételek elkobzása)

12. Post mortem vizsgálat (eljárások)

13. Személyzettel kapcsolatos követelmények (állatorvosi felügyelet)

14. Személyzettel kapcsolatos követelmények (állat-egészségügyi jelölések)

15. Személyzettel kapcsolatos követelmények (orvosi igazolások)

16. Személyzettel kapcsolatos követelmények (szociális létesítmények)

17. Személyzettel kapcsolatos követelmények (munkaruhára vonatkozó előírások)

18. Létesítmények (száraz tárolás – csomagolóanyagok)

19. Létesítmények (nem élelmiszer jellegű anyagok tárolása)

20. Létesítmények (fából készült épületszerkezetekre vonatkozó tilalom)

21. Létesítmények (fából készült berendezésekre vonatkozó tilalom)

22. Létesítmények (ivóvíz – a vizsgálat gyakorisága)

23. Létesítmények (ivóvíz – vizsgálati módszerek)

24. Hőmérsékleti követelmények (termékek)

25. Hőmérsékleti követelmények (regisztráló készülékek)

26. Hőmérsékleti követelmények (trichinellák elpusztítása)

27. A lóhús trichinellavizsgálata

28. Egészségügyi előkészítés (a vágószalag sebessége)

29. Egészségügyi előkészítés (vértolulás)

30. Egészségügyi előkészítés (vizsgáló személyzet)

31. Egészségügyi előkészítés (kézmosás/eszközök fertőtlenítése)

32. Egészségügyi előkészítés (termékáramlási követelmények)

33. A vágási melléktermék és belsőségek kezelése (béltartalmat tartalmazó vágási melléktermék és belsőségek)

34. A vágási melléktermék és belsőségek kezelése (béltartalmat nem tartalmazó belsőségek)

35. A vágási melléktermék és belsőségek kezelése (a mandula eltávolítása)

36. A műveletek szétválasztása

37. Vízelvezetés betegségre gyanús állatok elkülönítésére szolgáló istállóban

38. Egészséges és betegségre gyanús állatok elkülönítése

39. A szúrókés fertőtlenítése minden hasított állati test után

40. A zsigerelést végzők csizmájának és kötényének mosása

41. Az állatszállító tehergépjárművek tisztítóberendezése

42. Állatorvosi felügyelet

43. Tervezetek, berendezés és anyagok előzetes jóváhagyása

44. Az Egyesült Államok ellenőreinek nem egységes helyszíni intézkedései (a vágószalag sebessége)

45. Az Egyesült Államok ellenőreinek nem egységes helyszíni intézkedései (a marhák rágóizmának és fültő alatti nyirokcsomójának kivágása)

46. Az Egyesült Államok ellenőreinek nem egységes helyszíni intézkedései (a marhák szemkörnyéki régiójának vizsgálata)

47. Post mortem vizsgálat (eljárások)

48. Közigazgatási rendelkezések (idő a hiányosságok megszüntetésére)

49. Közigazgatási rendelkezések (a jegyzékből történő azonnali törlés)

50. Közigazgatási rendelkezések (a jelentési rendszer átláthatatlansága)

51. Közigazgatási rendelkezések (importellenőrzés szabálytalanságok gyanúja esetén)

52. Közigazgatási rendelkezések (írásos havi jelentések benyújtása)

53. Közigazgatási rendelkezések (tranzittermék ellenőrzése)

54. A közösségi állat-egészségügyi szolgálatoknak a minőségre vonatkozó tanúsítással kapcsolatos igénye

55. Szermaradványok

56. Közigazgatási rendelkezések (az exportáló cégnek a vagyonkezelői alap létrehozására vonatkozó kötelezettsége)

57. Egy ország járványmentességének elismerésére szolgáló eszközök átláthatósága

58. Az egészségügyi állapot elismerése regionális alapon

59. Közös közösségi járványkezelési határozatok útján alkalmazott közösségi közegészségügyi intézkedések elfogadása

60. Az Egyesült Államok hatóságai által alkalmazott nyilvánvaló hátrányos megkülönböztetés és nem egységes eljárás a különböző tagállamok járványügyi státusának elismerése tekintetében

A KÉRDÉSEKRE VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

KÉRDÉS | A MEGBESZÉLÉS VÉGKÖVETKEZTETÉSE | AJÁNLOTT INTÉZKEDÉSEK |

1. | A mechanikus kábítással kapcsolatos követelmény | |

Az Egyesült Államok egyetért azzal, hogy a Közösségbe szánt állatok levágásánál nem alkalmaz mechanikai kábítást | Az FSIS utasítások kiigazítása. A közösségi követelmények nem változnak |

2. | Fa használata az istállókban | |

Mindkét fél egyetért azzal, hogy a beteg és a betegségre gyanús állatok karámjában fa nem használható, és az más esetekben sem ajánlott | Az FSIS utasítások kiigazítása. A közösségi utasítások módosítása – (ajánlás, 13. o.) Az "Amennyiben azonban ideiglenesen engedélyezik a fa használatát, akkor ezt fokozatosan más anyagokkal kötelező pótolni …" mondatban a "kötelező" szót a "kell" szóval kell helyettesíteni. |

3. és 37. | Külön vízelvezetés a betegségre gyanús állatok karámjában | |

A "külön vízelvezetés" alatt mindkét fél olyan vízelvezető rendszert ért, ami megakadályozza, hogy az egészséges állatok érintkezésbe kerüljenek a betegségre gyanús állatok karámjaiból kifolyó szennyvízzel. Ez rácsozat vagy más hatékony eszközök használatával érhető el. | Az FSIS utasítások kiigazítása. A Közösség megvizsgálja, hogy szükséges-e a közösségi utasítások pontosítása – (VM). |

4. és 38. | A betegségre gyanús állatokkal való érintkezés megelőzése | |

Ezen ajánlás alapja az egyesült államokbeli létesítményekben alkalmazott szabályozási követelmények és az ott létrehozott eljárások, amik alapján az elkobzásra ítélt állatot azonnal ártalmatlanítják. | Az FSIS utasítás biztosítja a vágásra alkalmatlannak ítélt állatok azonnali ártalmatlanítását. |

Célja a vágásra alkalmatlannak ítélt állatok egészséges állatokkal való további érintkezésének megelőzése, amilyen hamar csak lehet. | A közösségi utasítások pontosítása – (ajánlás, 16. o.): "… A beteg és a betegségre gyanús állatok számára kialakított létesítményeket úgy kell kiképezni …" helyébe a következő szöveg lép: "… A beteg és a betegségre gyanús állatok számára kialakított létesítményeket – tekintettel a régióban előforduló betegségekre – úgy kell kiképezni …" |

5. | Az ante mortem állatorvosi vizsgálat | |

A probléma az állatoknak a vágóhídon végzett ante mortem állatorvosi vizsgálatára vonatkozik. Az Egyesült Államok olyan megoldást javasolt, ami a következő elemeket tartalmazza: a közösségi követelmények lehetővé teszik, hogy a vizsgálatot a gazdaságokban (hizlalótelepen) végezzék,az Egyesült Államok biztosítja, hogy a hizlalótelepen a vizsgálatot egy, az FSIS által elismert akkreditált állatorvos végzi,a vágóhídra történő érkezésnél továbbra is a jelenlegi egyesült államokbeli rendszereket alkalmazzák az egyesült államokbeli dokumentációban (V. melléklet, III. almelléklet, III. bekezdés 1. és 2. albekezdése, de nem a 3. albekezdés) megjelölt módon. | Mindkét félnek mérlegelnie kell, hogy szükség van-e további intézkedésekre. |

6., 7. és 39. | A szúrókés sterilizálása minden vágás és minden hasított állati test után | |

A Közösségbe történő kivitelre engedélyezett létesítményekért felelős ellenőr különösen az arra vonatkozó közösségi aggályra fordít figyelmet, hogy biztosítani kell, hogy a nyersbőr külső felületével érintkezésbe kerülő eszközöket megtisztítsák, mielőtt azok friss hússal kerülnek érintkezésbe. | Ezt a kérdést szerepeltetni kell az FSIS utasításokban. A közösségi utasításokban (VM) azt kell szerepeltetni, hogy minden, a nyersbőr külső felületével érintkezésbe kerülő eszközt újbóli használat előtt meg kell tisztítani. |

8. | Köténymosó fülke biztosítása a elvéreztetést végző személy számára | |

Visszavonták, azon megfontolás alapján, hogy a kötények fülkében történő mosásának előnyben részesítése nem zárja ki a hajlékony zuhanynak a 9. ponttal összhangban történő használatát. | Lásd a 9. pontot. |

9. | "Függő tömlők" használata | |

Mindkét fél egyetért azzal, hogy "felfüggesztett, hajlékony zuhanyt, vízporlasztó berendezést és tömlőket" csak akkor lehet használni, amennyiben: 1.a friss húsnak a felfröccsenő vízzel történő beszennyezését megelőzik;2.azokat nem a kézmosásra alkalmas megfelelő berendezés helyettesítésére használják; továbbá3.ezeket általában csak a vágott állati test tisztításához használhatják, a post mortem vizsgálatot követően. | Ezt a kérdést szerepeltetni kell az FSIS utasításokban. Ezt a kérdést szerepeltetni kell a közösségi utasításokban – (VM). |

10. | A tehergépjárművek mosására szolgáló létesítmények engedélyezésére vonatkozó követelmények: | |

Az Egyesült Államok előírja, hogy a hússzállító eszközöket az e célra történő használat előtt elfogadhatóan tisztítsák meg és fertőtlenítsék, és azt az illetékes ellenőr ellenőrizze. | Ezt a helyzetet szerepeltetni kell a vonatkozó FSIS utasításokban és közösségi utasításokban – (VM). |

A létesítmények maguk választhatják meg, hogy az üzemen belül vagy az azon kívüli mosólétesítményeket használják. A létesítmények helyéről az üzem vezetése tájékoztat. A terület szennyezésének elkerülése érdekében az állatállomány szállítására használt tehergépjárműveket általában nem az üzem területén mossák. Az APHIS felelős azért, hogy az állatállományt szállító gépjárművek higiénikus állapotban legyenek. Amennyiben járványügyi intézkedéseket kell bevezetni, a tehergépjárműveket az APHIS hatósági ellenőrzése mellett tisztítják és fertőtlenítik az erre a célra kijelölt helyeken. Mindkét fél egyetért azzal, hogy a tehergépjárművek tisztítása és fertőtlenítése az üzem területén belül és kívül is történhet, feltéve, hogy az állat-egészségügyi ellenőröket az üzem vezetése tájékozatja a hússzállító gépjárművek által használt létesítmények helyéről. Állatállomány szállításánál a hatóságilag kijelölt helyek az APHIS hatósági ellenőrzése alatt állnak, amennyiben járványvédelmi intézkedésekre van szükség. | |

11. | Részek egymáshoz rendelése a post mortem vizsgálathoz (tételek elkobzása) | |

Mindkét fél egyetért abban, hogy a vágási mellékterméket és belsőségeket és a hasított állati testet egymás mellé kell rendelni a post mortem vizsgálat céljából. Egyetértenek továbbá abban, hogy amennyiben több állat vérét vagy vágási melléktermékét és belsőségét ugyanabban a tartályban tárolják a post mortem vizsgálat befejezése előtt, a tartály egész tartamát emberi fogyasztásra alkalmatlannak kell nyilvánítani, amennyiben valamelyik érintett hasított állati testet emberi fogyasztásra alkalmatlannak nyilvánítják. (Lásd a vázlatos ábrázolást az V. mellékletben.) | Az FSIS utasításokban annak is szerepelnie kell, hogy a megbízott ellenőrnek be kell mutatnia, hogy a tételek elkobzása és egymás mellé rendelése hatékonyan működik. A Közösség az Egyesült Államokban alkalmazott, a mellékelt vázlatos ábrán bemutatott, a tételek kezelésére vonatkozó eljárást elfogadható eljárásnak tekinti. |

12. és 47. | Post mortem vizsgálati eljárások | |

Mindkét fél utalt arra, hogy az egyedi post mortem vizsgálati eljárások az egyes állatfajoknál részleteikben eltérnek egymástól. A dokumentációcsere után sem sikerült megállapodásra jutni. Mindkét fél azonban egyetért abban, hogy egy közös felülvizsgálat ebben a kérdésben megoldáshoz vezethetne. | Mindkét fél egyetért a post mortem vizsgálatok közös értékelésével. |

13. és 14. | A hűtőházak, a levágás, az egészségügyi jelölések és az állat-egészségügyi jelölési eszközök állat-egészségügyi ellenőrzése | |

Ezeket a kérdéseket az Egyesült Államok vizsgálati rendszerének szervezetéről és feladatairól az Egyesült Államok által benyújtott írásos dokumentáció alapján vizsgálták meg. Ezeket a kérdéseket az FSIS-nek a Közösségbe történő kivitel tekintetében megnövekedett szerepével összefüggésben kezelték. | Az FSIS utasítások kiigazítása a III. melléklettel összhangban. A Közösség mérlegeli a további szükséges intézkedéseket, beleértve az általa támasztott követelmények esetleges szükséges változtatásait is. |

15. | Az orvosi igazolásra vonatkozó követelmények az első munkába állás során | |

Megjegyzendő, hogy a közösségi jogszabályok szerint a friss hússal dolgozó és az azt kezelő személyzet orvosi felügyeletére vonatkozóan egyedi biztosíték kérhető. | Az Egyesült Államok biztosítja, hogy az üzem vezetősége bizonyítani és dokumentálni tudja, hogy az Egyesült Államok követelményeit miképp alkalmazzák a gyakorlatban. Ezeket az információkat – kérésre – a hatósági ellenőr rendelkezésére bocsátják. |

Az Egyesült Államok jogszabályai szerint a hivatalos létesítmények üzemeltetői azokban a részlegekben, ahol termékeket kezelnek vagy készítenek, nem foglalkoztathatnak olyan személyeket, akik fertőző szakaszban lévő fertőző betegség jeleit mutatják (nem tartalmaznak külön, az orvosi igazolásokra vonatkozó követelményt). | Az orvosi felügyelet nyomon követési rendszere és a hatósági végrehajtás összhangban áll az FSIS által bemutatott dokumentációval. A Közösség megvizsgálja, hogy az Egyesült Államok nyomon követési rendszere megfelelő biztosítékot nyújt-e a közösségi követelmények betartására (eseti alapon). |

16. | Szociális létesítmények | |

Mindkét fél egyetért abban, hogy a Közösség és az Egyesült Államok követelményei alapvetően azonosak. | A gyakorlati problémákat a jelenleg folyamatban lévő felülvizsgálati eljárás során, az Egyesült Államoknak és a Közösségnek eseti alapon, üzemi szinten kell kezelnie. |

17. | Munkaruha | |

Mindkét fél egyetért abban, hogy: a Közösség és az Egyesült Államok követelményei alapvetően azonosak,egy meghatározott színű (pl. fehér) ruházat viselése nem kötelezően előírt követelmény, továbbáminden munkanap kezdetén tiszta munkaruhát vesznek fel, amit – szükség esetén – a nap folyamán cserélnek. | Az FSIS utasítások elő fogják írni, hogy szükség esetén az iparág és az FSIS képes legyen ismertetni és bemutatni az egyesült államokbeli követelmények üzemi szinten történő végrehajtására alkalmas megfelelő rendszert. |

18. | Csomagolóanyagok külön tárolására vonatkozó követelmények | |

Mindkét fél egyetért abban, hogy intézkedéseket kell tenni annak biztosítására, hogy a húst és húskészítményeket a védő- és gyűjtő-csomagolóanyagok ne szennyezzék be. | Az iparágra vonatkozó FSIS iránymutatásokban utalni kell azokra a közösségi követelményekre, amelyek szerint azokat a védő- és gyűjtő-csomagolóanyagokat, amiket olyan helyiségbe visznek, ahol csomagolatlan friss húst vagy vágási mellékterméket és belsőséget kezelnek, külön helyiségekben és olyan módon kell tárolni, hogy szennyeződésük elkerülhető legyen. A közösségi utasításoknak – (VM) olyan javallatokat kell tartalmazniuk, amik révén elérhető a közösségi jogszabályokban meghatározott, "légmentesen lezárt" célkitűzés annak érdekében, hogy a védő- és gyűjtő-csomagolóanyagok beszennyeződése elkerülhető legyen. |

19. | A nem élelmiszer tételek száraztárolására szolgáló létesítmények | |

Mindkét fél egyetért abban, hogy a tisztítószereket, fertőtlenítőszereket és hasonló anyagokat biztonságos helyen kell tárolni, hogy elkerülhető legyen a hús vagy a csomagolóanyag szennyeződése. Biztonságos helynek számít a szekrény, a láda vagy hasonló tároló. Az ilyen anyagok kezelésénél el kell kerülni annak lehetőségét, hogy szennyeződjön a friss hús vagy a védő-, és gyűjtő-csomagolóanyag. | Az FSIS utasítások kiigazítása. A közösségi követelmények nem változnak |

20. | Épületfa | |

Mindkét fél egyetért abban, hogy a Közösség fára vonatkozó teljes tilalma olyan berendezésekre és munkaeszközökre is kiterjed, amik friss hússal vagy vágási melléktermékkel és belsőségekkel kerülhetnek érintkezésbe. | Az Egyesült Államok – javaslata alátámasztására – iratot nyújtott be. |

A fának az épületszerkezetekhez történő felhasználása tekintetében, mindkét fél egyetért abban, hogy ezeknek a szerkezeteknek jó állapotban kell lenniük, vízállóaknak, simáknak, tartósaknak, korhadásállóaknak kell lenniük, és ezeket vízhatlan réteggel kell lezárni. | A Közösség megvizsgálja, hogy ez, a fának az épületszerkezetekhez történő elfogadható alkalmazásának tekinthető-e. |

Az Egyesült Államok javasolta, hogy a fából készült olyan szerkezeti és mennyezeti gerendák (beleértve a hűtő-és fagyasztóhelyiségekben lévő gerendákat), amelyeket engedélyezett vegyülettel (pl. forró lenolajjal) impregnáltak, feleljenek meg ennek a követelménynek. | Az Egyesült Államok az FSIS utasításokat olyan rendelkezésekkel egészíti ki, amikkel biztosítható a faszerkezetek felületének hatékony ellenőrzése és higiéniai célú karbantartása. |

21. | Fából készült berendezések | |

Visszavonták annak alapján, hogy ez nem lényeges kérdés. Az Egyesült Államok egyetért azzal, hogy a fának e téren történő alkalmazását fokozatosan meg kell szüntetni. | Az esetlegesen felmerülő egyedi problémákkal az üzem ellenőrzésénél kell foglalkozni, értve ezen azt, hogy a karbantartási segédeszközöket (pl. létrákat) csak akkor szabad használni, amennyiben a friss hús vagy a vágási melléktermékek és belsőségek szennyeződésének kockázata nem áll fenn. |

22. és 23. | Ivóvíz (vizsgálati gyakoriság és biológiai paraméterek) | |

Megjegyezték, hogy a 72/462/EGK tanácsi irányelv 4. cikkének c) pontjával összhangban, egyedi biztosíték kérhető a létesítmény által használt ivóvíz minőségére vonatkozóan. | Az FSIS-nek egyedi biztosítékot kell bemutatnia a létesítmény által használt ivóvíz minőségére vonatkozóan. A Közösség vállalja az összes beadvány azonnali elbírálását. |

24. | A hús hőmérsékletére vonatkozó előírások | |

A megbeszélések azt jelzik, hogy az egyesült államokbeli rendszer a közösségi jogszabályokban előírt húshőmérsékleteket a hús hőmérsékletére vonatkozóan vélhetően teljesíteni tudja. | A Közösség megvizsgálja, hogy az egyesült államokbeli rendszer által a gyakorlatban elért hőmérsékletek elfogadhatóak-e. Az Egyesült Államok az FSIS utasításokat olyan rendeletekkel egészíti ki, amik biztosítják, hogy a megbízott állatorvos a hús hőmérsékletére vonatkozó közösségi előírásokat hatékonyan végre tudja hajtani. |

25. | Hőmérséklet-regisztráló készülékek | |

Az Egyesült Államok kéri, hogy a helyiség-hőmérséklet kézzel történő feljegyzését tekintsék elfogadhatónak a kisforgalmú üzemek esetében. | A Közösség megvizsgálja, hogy a helyiség-hőmérséklet kézzel történő feljegyzése elfogadhatónak tekinthető-e a kisforgalmú üzemek esetében. |

26. | A trichinellák elpusztításához szükséges hőmérséklet | |

Az Egyesült Államok a Közösségnek bemutatott egy, a trichinellák sertéshúsban való elpusztítására szolgáló alternatív hidegkezelési rendszert (lásd az V. mellékletet). | A Közösség egyetért azzal, hogy megvizsgálja az Egyesült Államok által átadott dokumentációt annak meghatározására, hogy az elfogadható alternatív egészségügyi biztosítékot nyújt-e. |

27. | A lóhús trichinella-vizsgálatának szükségessége | |

Az Egyesült Államok olyan dokumentációt nyújtott be, ami megkérdőjelezi a lóhús trichinella-vizsgálatának szükségességét. | A Közösség egyetért azzal, hogy tudományosan tanulmányozza az Egyesült Államok által benyújtott dokumentációt. |

28., 29., 30., 31. és 32. | Egészségügyi előkészítés | |

Mindkét rendszer a hatósági állatorvos megítélésén alapul, akinek azt kell megállapítania, hogy az egészségügyi előkészítést elfogadható higiéniai szinten végzik-e. A két rendszer íratlan szabályai közötti nyilvánvaló eltérések miatt nehézségek merülnek fel. | Mindkét fél azt ajánlja, hogy üzemi szinten segíteni kell az állatorvosok közötti helyszíni párbeszédet abból a célból, hogy a helyszínen megoldásokat találjanak, és javítsák az állatorvosok közötti szakmai párbeszédet. A fenti ajánlást a közösségi követelményeknek az FSIS által történő értelmezésének világosabb megértésével kell támogatni. Ezt annak a hátterében kell tenni, hogy az FSIS-nek az üzemek közösségi jóváhagyásánál – beleértve a vizsgálatot és a higiéniai ellenőrzést is – nagyobb szerepet kell biztosítani. Ezt – a kialakult keretek között – folyamatos kétoldalú kapcsolatokkal kell támogatni. Ennek a párbeszédnek ki kell terjednie a vizsgálati szolgálatok minden megfelelő szintjére, beleértve a mindkét oldalon az üzemi vizsgálattal megbízott személyzet által végzett állat-egészségügyi vizsgálatot is (lásd a IV. mellékletet). |

33. | Külön helyiségek a gyomrok és a belek tisztításához | |

Mindkét fél egyetért abban, hogy a Közösség jogszabályai (64/433/EGK irányelv) nem követelnek meg külön helyiséget, feltéve hogy az irányelv 11. és 14c. fejezetében felsorolt feltételek teljesülnek. | Ebben a pontban ajánlatos a közösségi követelmények pontosítása, amelynek során jelezni kell, hogy a sertés béltartalmat tartalmazó vágási melléktermékének és belsőségeinek tisztításánál eseti alapon szükség van-e fallal történő leválasztásra akkor, ha az a friss hús vagy a vágási melléktermék és belsőségek szennyeződésének elkerüléséhez szükséges. |

34. | Béltartalmat nem tartalmazó belsőségek kezelése | |

Visszavonták. A probléma a közösségi követelmények félreértése miatt merült fel, és valószínűleg a jövőben nem fog felmerülni. | |

35. | A vágási melléktermék és belsőségek kezelése (a sertés mandulájának eltávolítása) | |

Mindkét fél egyetért abban, hogy a sertés manduláját oly módon kell eltávolítani, hogy a fej és a nyelv szennyeződését megelőzzék. Ezt a kérdést az üzemi felülvizsgálatnál kell megoldani. | E ponttal kapcsolatban mérlegelni kell a közösségi utasítások (VM) pontosítását. |

36. | A műveletek szétválasztása | |

Visszavonták azzal a feltétellel, hogy nem kezelnek vagy használnak fűszer- vagy aromanövényeket ugyanazon a helyen, ahol friss húst kezelnek, vágnak vagy darabolnak. | |

40. | A zsigerelők csizmájának és kötényének mosása | |

Az Egyesült Államok megerősíti, hogy a behozott és a belföldi termékekre ugyanazokat a követelményeket alkalmazza. Ez azt jelenti, hogy az Egyesült Államok csak akkor írja elő a mosást, ha kontamináció történt. Az e tárgyalások keretében folyó megbeszélések eredményeként, az egyesült államokbeli követelmények minden téves értelmezését ki kellett zárni. | Az e követelmények alkalmazása során felmerülő további kérdésekkel az üzemi felülvizsgálat során kell foglalkozni (lásd a IV. mellékletet). |

41. | Tehergépjármű-mosó létesítmények | |

Visszavonták. A probléma a végrehajtási intézkedések alkalmazása miatt merült fel. A két fél jogszabályokban előírt követelményei eltérnek egymástól. Mivel az Egyesült Államok részéről nincs ilyen követelmény, ez a probléma valószínűleg nem merül fel a jövőben (lásd a 10. pontot). | |

42. | Az üzemek állatorvosi felügyelete | |

Az Egyesült Államok megerősíti, hogy az Egyesült Államokba exportáló közösségi üzemekre alkalmazandó állatorvosi felügyeleti követelmények nem szigorúbbak, mint magára az Egyesült Államokra vonatkozó követelmények. | |

43. | A berendezések és anyagok tervezetének előzetes jóváhagyása | |

A tárgyalás során tisztázódott, hogy az Egyesült Államok nem írja elő kötelező jelleggel, hogy a külföldi üzemeknek tervezeteket kell benyújtaniuk nemzeti hatóságaiknak előzetes engedélyezésre. | Az Egyesült Államok e követelménye továbbra is az egyenértékűséget alkalmazza. |

44., 45., 46., 47., 48., 49., 50., 51. | Közigazgatási rendelkezések | |

Megegyezik a 28–32. ponttal | Lásd a III. mellékletet. Lásd a IV. mellékletet. |

52. | Közigazgatási rendelkezések (havi jelentések benyújtása) | |

Az egyenértékűséggel általános összefüggésben, az engedélyezett létesítményeket az exportáló ország felügyeleti szintű állatorvosának rendszeres időközökben, elvben havonta egyszer, meg kell látogatnia. | Az ezzel a kérdéssel kapcsolatos további részleteket a IV. melléklet keretében kell szabályozni, beleértve a titoktartás kérdését is. |

Az importáló országokat képviselő vizsgáló tisztviselők számára a fenti látogatásokról szóló írásos jelentéseket rendelkezésre kell bocsátani. | |

Olyan időszakokban, amikor az üzemek nem működnek, vagy nem gyártanak termékeket a fogadó országba történő kivitel céljából, az ilyen látogatásokat vagy jelentéseket nem kell megkövetelni. | Lásd a III. és a IV. mellékletet. |

53. | Közigazgatási rendelkezések (tranzittermékek ellenőrzése) | |

Az ezzel kapcsolatos probléma nem az Egyesült Államoknak, hanem a (leplombált tartályoknak a határátkelőhelyen történő felnyitásához ragaszkodó) rendeltetési országoknak róható fel. | Lásd a IV. mellékletet. |

54. | A közösségi állat-egészségügyi szolgálatoknak a minőségre vonatkozó tanúsítással kapcsolatos igénye | |

Az e kérdéseknek a tárgyalásokból történő kizárására irányuló megállapodással összhangban, ezzel technikai szinten nem foglalkoztak. | |

55. | A közösségi állat-egészségügyi szolgálatoknak a maradványanyagokkal kapcsolatos igénye | |

Az e kérdéseknek a tárgyalásokból történő kizárására irányuló megállapodással összhangban, ezzel technikai szinten nem foglalkoztak. | |

56. | Vagyonkezelői alapok | |

Mielőtt az Egyesült Államok egy közösségi üzemnek exportengedélyt ad, megköveteli, hogy az olyan vagyonkezelői alapot hozzon létre, amiből az USDA által előírt kiegészítő állat-egészségügyi biztosítékok ellenőrzését fizeti. A Közösség kétségbe vonja e kényszerítő követelmény jogosultságát. Az USDA szabályozásának megváltoztatása lehetséges. | Az USDA felülvizsgálja az exportáló közösségi üzemeknek a vagyonkezelői alapra irányuló kötelezettségére vonatkozó előírását. |

57. | Egy ország járványmentességének elismerésére szolgáló eszközök átláthatósága | |

Mindkét fél olyan rendszert alkalmaz, amely információkérésen és a más országokban uralkodó körülményekről való adatgyűjtésre irányuló helyszíni látogatásokon alapul. Mindkét rendszerben a végső határozat előtt egy bizottság értékeli ki a járványügyi státusra vonatkozó adatokat és nyilvánít arról véleményt. Az Egyesült Államokban ez a folyamat egyes esetekben több mint egy évig tartott a közigazgatási eljárások miatt. Az exportáló ország köteles státusának mindkét rendszerben történő elismerését kérelmezni. A státus – többek között – az exportáló ország importpolitikájától függ. 1992. július 1-jétől a Közösség belső határainál végzett állat-egészségügyi ellenőrzéseket egy, a származás helyén szigorított ellenőrzést előirányozó rendszer váltja fel. Mindkét fél egyetért azzal, hogy ez a rendszer kellő egészségügyi biztosítékot nyújt a közösségi tagállamok meglévő egészségügyi állapotának fenntartására. | Az USDA vállalja, hogy továbbra is elismeri az egyes tagállamok járványmentességét az alábbi állatbetegségek vonatkozásában: Ragadós száj- és körömfájás és keleti marhavész Egyesült Királyság, Írország, Dánia 94.1 kód VV Newcastle-betegség (velogén viszcerotróp okozta baromfipestis) Egyesült Királyság, Írország, Dánia 94.6 kód Sertéspestis Egyesült Királyság, Írország, Dánia 94.9 kód Sertések hólyagos betegsége Egyesült Királyság, Írország, Dánia, Luxemburg 94.12 kód Afrikai sertéspestis Minden tagállam, kivéve Olaszországot, Portugáliát és Spanyolországot 94.8 kód Afrikai lópestis Minden tagállam, kivéve Portugáliát és Spanyolországot 92 301 kód kiegészítő állat-egészségügyi biztosítékok alkalmazása nélkül, 1992. július 1-je után, amikor a Közösség belső határain folyó állat-egészségügyi ellenőrzéseket eltörlik. A kereskedelem változó szerkezetére való tekintettel azonban az USDA fontolóra veszi az ír hústermelő üzemekre az elegyítés tilalmára vonatkozó követelmények alkalmazását (ezeket az Egyesült Királyságban és Dániában már alkalmazzák). Ebben az összefüggésben az elegyítés tilalma azt jelenti, hogy az adott üzem nem dolgoz fel egyidejűleg olyan országokból származó állatot, húst vagy terméket, amit nem ismertek el a nevezett betegségektől mentes országnak, és hogy az Egyesült Államokba szánt húst vagy terméket nem elegyítik az ilyen országokból származó hússal vagy termékkel. Az USDA vállalja a bizonyos betegségektől mentesnek most el nem ismert tagállamok kérelmeinek gyors feldolgozását. A betegségtől mentes státus elismerésének céljából az USDA vállalja, hogy elfogadja azokat a közösségi jogszabályokat, amik – amennyiben vannak ilyenek – jogilag kötelezőek minden tagállamra nézve, és amelyek az élő állatok, hús és termékek behozatalával kapcsolatban az állatbetegségekre vonatkozó ellenőrző intézkedések és állat-egészségügyi politika jogalapját képezik. A Közösség Bizottsága vállalja, hogy minden olyan adatot rendelkezésre bocsát, amely adott esetben meggyorsítja az állatbetegségektől mentes tagállamok jegyzékének összeállítását. |

58. | A regionális egészségügyi állapot elismerése | |

A Közösség "A Közösség egységes piaca – új stratégia az állategészségügy és a növényegészségügy terén" címmel dokumentumot nyújtott be az APHIS-hoz. Ez a dokumentum a járványos állatbetegségekkel foglalkozó közösségi irányítási struktúrát részletezi. | A közösségi stratégiáról készült irat alapján az USDA elismeri, hogy a közösségi járványvédelmi politika regionális alapon elfogadható biztosítékokat nyújthat az állatbetegségeknek az állati eredetű termékeken keresztül történő elterjedésének megelőzésére. |

Mindkét fél elismeri a régiókba sorolás koncepciójának lehetséges előnyeit az egzotikus járványos állatbetegségek kitörésének leküzdésénél, és azt, hogy a régió meghatározásának kritériumai és a régió irányításának módszere alapvető fontosságúak. | Az Egyesült Államok újragondolja importpolitikáját a régiókba sorolás koncepciójának fényében, és adott esetben vállalja, hogy módosítja a ragadós száj- és körömfájással, a keleti marhavésszel és a más vonatkozó betegségekkel kapcsolatos rendelkezéseit és jogszabályait. |

Az APHIS munkacsoportot hozott létre a régiókba sorolás koncepciójának az állatbetegségekre vonatkozó ellenőrző intézkedésekre történő alkalmazásának tanulmányozására. | |

59. | A betegségek eltérő előfordulási gyakoriságával rendelkező országokra vagy régiókra alkalmazott közösségi egészségügyi intézkedések elfogadása | |

Mindkét fél elismeri, hogy bizonyos betegségek eltérő gyakorisággal fordulhatnak elő egyes országokban vagy régiókban, és hogy az olyan országokból vagy régiókból, ahol a betegség előfordulási gyakorisága eltérő, a behozatallal járó kockázat mértéke is eltérő. | Az USDA elismeri, hogy a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma (BSE) Írországban és Franciaországban csak kis számban fordul elő, és hogy az Egyesült Királyságban kialakult járványhelyzettől eltérő járványhelyzeteket mutat. |

| Az USDA elfogadja, hogy a meghatározott betegségek előfordulása eltérő lehet a különböző országokban, és hogy az alacsonyabb előfordulási gyakorisággal rendelkező országokból történő behozatal kockázata kisebb, mint a magasabb előfordulási gyakorisággal rendelkező országokból történő behozatal kockázata, továbbá értékelni fogja a BSE-vel és a súrlókórral kapcsolatban végzett kutatás rendelkezésre álló adatait, tanulmányozza az OIE (Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal) ajánlásait, és kockázatértékelési tanulmányokat végez az importeljárások módosítása céljából. |

60. | Az Egyesült Államok hatóságai által alkalmazott nyilvánvaló hátrányos megkülönböztetés és az egységes eljárás hiánya a különböző tagállamok járványügyi státusának elismerése tekintetében | |

Mindkét fél egyetért abban, hogy a betegségtől mentes státus elismerése a járványügyi helyzettől és a védelmi rendszertől stb. függ, és hogy az országokat hátrányos megkülönböztetés nélkül kell kezelni. Az USDA elfogadja bizonyos típusú termékek néhány, a sertések hólyagos betegségétől nem mentes országból történő behozatalát, de e termékeknek a Közösség által járványmentesnek tekintett más országokból történő behozatalát nem fogadja el. Tanulmányok kimutatták, hogy a sertések hólyagos betegségének vírusa egyes pácolt sonkakészítményekben több mint 500 napot túlélhet. Az USDA ezért megvizsgálja az érintett exportáló országoknak a sertések hólyagos betegségével kapcsolatos státusát. | Az USDA vállalja, hogy a hasonló státusú összes tagállamra egységesen fogja alkalmazni a kockázatcsökkentési intézkedéseket. Az USDA vállalja, hogy amint a tudományos tanulmányok eredményei rendelkezésre állnak, a behozatalok elfogadását nem fogja indokolatlanul késleltetni és egyetért azzal, hogy az ilyen tanulmányoknak az érintett tagállamban fennálló járványhelyzetre nézve relevánsnak kell lennie. |

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

(1992. július 17.)

IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK

A Közösség harmadik országokra vonatkozó irányelvében megfogalmazott követelményeknek való megfelelés céljából, és e megállapodás I. mellékletének sérelme nélkül, a felek megállapodnak, hogy – a szokásos közösségi jegyzékbe vételi eljárásokra is figyelemmel – a Közösség elfogadja az Egyesült Államok sertés- és marhavágóhídjairól származó, az alábbi ideiglenes egyedi módosításokkal a Közösség és az Egyesült Államok követelményeinek megfelelő termékeket:

1. Az 1–4., a 6–11., a 13–19., a 22–24. és a 35. pontra (I. melléklet) vonatkozó ajánlások alkalmazása.

2. Az FSIS a III. melléklettel összhangban fokozott szerepet fog játszani.

3. A IV. melléklettel összhangban a felek együttműködési programok kialakítását fogják kezdeményezni.

4. A sertésszív post mortem vizsgálatánál a bemetszést az üzem személyzete végzi a szívnek az FSIS személyzete által történő vizsgálata előtt.

5. A hűtőházakban szabad fagerendákat alkalmazni, feltéve hogy ezek jó állapotban vannak és simák, továbbá forró lenolajjal vagy más elfogadható vegyülettel kezelték azokat, hogy vízállóak, tömítettek és korhadásállóak legyenek, és az FSIS biztosítja a higiéniai célú karbantartás hatékony ellenőrzését. Amennyiben ezek tönkremennek, akkor a fagerendákat más anyagokkal helyettesítik.

6. A sertésgyomor tisztítása és feldolgozása (33. pont)

a terméknek a közösségi piacokra való feldolgozása során, a sertés béltartalmat tartalmazó vágási mellékterméke és belsősége esetében a tisztítás és feldolgozás nem a vágóhelyiségben történik,

vagy

a sertés béltartalmat tartalmazó vágási mellékterméke és belsősége esetében, eseti alapon előírják a zárt rendszerű mechanikus berendezés elkülönítését, amennyiben az a friss hús vagy a vágási melléktermék és belsőség szennyeződésének megelőzéséhez szükséges.

Ezenkívül, ezen átmenti időszak alatt, valamennyi vágásra szánt állatnak a vágóhídon történő ante mortem állat-egészségügyi vizsgálatát továbbra is elvégzik.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

Non-paper

AZ FSIS-NEK AZ ELLENŐRZÉSSEL ÉS AZ ÜZEMEK JEGYZÉKBE VÉTELÉRE VONATKOZÓ BIZTOSÍTÉKOKKAL KAPCSOLATOS SZEREPÉNEK NÖVELÉSE

1. Az Egyesült Államok az alábbiak szerint részletes információt nyújtott az FSIS szervezetéről és hatásköréről, ahogy ez Dr. Dubbertnek, a nemzetközi programok helyettes vezető tisztviselőjének 1992. április 27-i levelében olvasható.

AZ ÉLELMISZER-BIZTONSÁGI ÉS ELLENŐRZŐ SZOLGÁLAT FELÉPÍTÉSE ÉS AZ EXPORTMŰVELETEK ELLEN- ŐRZÉSE

I. Szervezeti felépítés

Az Élelmiszer-biztonsági és Ellenőrző Szolgálat (FSIS) öt fő programterületen tevékenykedik, amelyek mindegyikét egy olyan helyettes vezető tisztviselő irányítja, aki közvetlenül az ügyvezetőnek számol be (lásd az 1-1. ábrát). A nemzetközi programok és a vizsgálati tevékenységek az a két programterület, ami a legfontosabb szerepet játssza annak biztosításában, hogy a külföldi országokba kivitt friss hús biztonságos és egészséges legyen, továbbá szabályosan legyen felcímkézve. Akárcsak mind az öt programterület esetében, a nemzetközi programok és a vizsgálati tevékenységek szervezetileg a vezető tisztviselő hivatalán keresztül kapcsolódnak egymáshoz. A gyakorlatban azonban e két programterület a megfelelő munkaszinten koordinálja tevékenységét.

A. Nemzetközi programok

A nemzetközi programokon belül az exportpolitika kialakításáért és koordinálásáért az exportkoordinációs részleg a felelős. Az exportkoordinációs részleg igazgatója állatorvos, és a részleg személyzete öt állatorvosból áll. A világ közel 80 országa, köztük a Közösség tagállamai importkövetelményeinek folyamatos vizsgálata alapján ez a részleg olyan adatbázist fejlesztett ki, amely arra vonatkozóan tartalmaz előírásokat, hogy hogyan kell megfelelni az egyes országokba kivitt termékekre vonatkozó követelményeknek. Ezen adatbankban szereplő utasításokon keresztül ültetik át a szabályozási gyakorlatba az FSIS egyes országokra vonatkozó exportpolitikáját. (Lásd a mellékelt utasításokat az Egyesült Királyságba történő kivitelre vonatkozóan.) Az adatbank az exportáló létesítmények számára közvetlenül is hozzáférhető, és ezen utasítások fénymásolt példányait, beleértve azok frissítését vagy módosításait, az exportkoordinációs részleg – az exportáló létesítmények közötti terjesztés céljából – a vizsgálati tevékenységekkel megbízott regionális hivataloknak továbbítja.

Ezen utasítások frissítésén és terjesztésén túlmenően az exportkoordinációs részleg felelős a meghatározott külföldi országokba történő kivitelre engedélyezett létesítmények jegyzékének fenntartásáért. Az e létesítmények külföldi ellenőrei általi látogatásait az exportkoordinációs részleg Washingtonból irányítja. Az exportpolitika fejlesztésének és végrehajtásának koordinálása céljából a nemzetközi programok törekszenek arra, hogy minden külföldi szemlébe vonják be a vizsgálati tevékenységekkel foglalkozó megfelelő személyzetet, valamint az exportkoordinációs részleg egy alkalmazottját. Azokat az észrevételeket, amiket a külföldi ellenőrök a megbízott ellenőreivel és az üzemvezetőséggel a létesítményben észlelt hiányosságokról a záró beszélgetés során tesznek, betáplálják a nemzetközi programok adatbázisba, és ez gyakran az egyes országokra vonatkozó utasítások módosítását eredményezi.

B. Vizsgálati tevékenységek

A vizsgálati tevékenység programterület által végzett szabályozási funkciónak fontos része a nemzetközi programok programterület által kialakított exportpolitika végrehajtása. Az FSIS vizsgálati tevékenységeit egy öt regionális irodából, 26 területi hivatalból és 188 ellenőrzési körzetből álló hálózat végzi. Minden regionális irodát egy regionális igazgató vezet, aki állatorvos. A 23 olyan területen, ahol vágólétesítmény található, a területi hivatalokat olyan területi felügyelők vezetik, akik állatorvosok, és azok a körzeti felügyelők, akik a vágóhíd-ellenőrző körzeteket vezetik, szintén állatorvosok. A piramisszerű szervezet alapját a vágóhidak megbízott ellenőrei (inspector-in-charge, a továbbiakban: IIC) képezik. Tehát a vizsgálati tevékenységek terén a hierarchia a helyettes vezető tisztviselőtől a regionális igazgatókon, a területi felügyelőkön és a körzeti felügyelőkön át az IIC-ig terjed.

A vizsgálati tevékenység szervezeti felépítésén belül az ellenőrzések olyan rendszere működik, amely a regionális és területi hivatalok felügyeleti funkciójával kezdődik. A hierarchiában a regionális/területi szint és maguk a létesítmények között a kulcsszerepet azonban a körzeti felügyelők játsszák. Ez azt jelenti, hogy ők képviselik a fő információs csatornát a létesítmények és a nemzetközi programok exportkoordinációs részlege között. A körzeti felügyelőnek rendszeresen meg kell látogatnia a körzetébe tartozó vágóhidakat, és minden üzemben alapos felülvizsgálatot kell végeznie, amelynek keretében ellenőriznie kell azt is, hogy betartják-e a külföldi országok importkövetelményeit. E vizsgálat alapján írásos jelentés készül, amely adott esetben a körzeti felügyelő által feltárt meghatározott hiányosságok megszüntetésére irányuló üzemi fejlesztési program alapjául szolgál. A negyedéves felülvizsgálatokra a körzeti felügyelőt sok esetben elkíséri a területi felügyelő és a regionális hivatal vágóhídi és feldolgozási szakértői is.

II. Üzemi szintű ellenőrzés és felelősség

A. Vágóhidak

Minden vágóhíd megbízott ellenőre felelős a vágási tevékenységek vizsgálatáért és ellenőrzéséért. A legkisebb létesítmények kivételével az IIC állatorvos, akinek a munkáját egy állatorvosokból és húsvizsgálókból álló munkacsoport segíti. Az IIC sajátos feladatai köré tartozik annak tanúsítása, hogy a külföldi országok – a Washingtonból érkező utasításokban rögzített – követelményei teljesülnek. Bár az IIC feladatainak egy részét (például a post mortem vizsgálatot) általában munkatársaira ruházza át, aláírásának meg kell jelennie az exportbizonyítványon. A Közösségbe szánt termékek valamely küldeménye exportbizonyítványának az IIC általi aláírásával például azt tanúsítja, hogy az adott küldeményt alkotó termékek jogosultak a Közösségbe történő kivitelre.

Az IIC nem ellenőrzi (fizikailag) az Egyesült Államok, illetve a Közösség jelölési anyagait. (Az IIC azonban ellenőrzi a vágótérben alkalmazott USDA márkát). Bár az IIC felelős azért, hogy a vágóhidat elhagyó minden terméket megfelelően azonosítsák, mégis az üzemvezetőség szerzi be, tárolja és helyezi fel az összes egyesült államokbeli és közösségi címkét (az FSIS felügyelő ellenőrzése mellett). Míg az IIC nem közvetlenül felelős a jelölési anyagért, teljes ellenőrzést gyakorol az exportbizonyítványok felett. A regionális hivatalok minden exportbizonyítványt közvetlenül az IIC-nek küldenek meg. Az IIC a birtokában lévő bizonyítványokról jegyzéket vezet, és ezeket biztonságos helyen tárolja. További ellenőrzésként egy adott szállítmányban szereplő minden kartondobozra rápecsételik annak az exportbizonyítványnak a számát, amely ahhoz a szállítmányhoz készült, és az erre használt pecsétet az IIC ellenőrzi.

B. Darabolóüzemek és hűtőházak

Az FSIS utasításoknak megfelelően az Egyesült Államokban a legtöbb darabolóüzemben és hűtőházban általában nincs képzett állatorvos. Mindkét létesítménytípus azonban a körzeti felügyelő ellenőrzése alatt áll, aki a legtöbb esetben állatorvos. Általában az állatorvosi felügyeletre vonatkozó közösségi követelményeket teljesíteni lehet azzal, hogy állatorvos jelenlétében végzik a közösségi piacra történő darabolást, vagy a Közösségbe történő kivitelre szánt, a hűtőházban lévő termék elkészítését. A legtöbb esetben az FSIS el tudja látni a Közösségbe történő kivitelben érdekelt létesítményeket, mivel a darabolóhelyiségek az IIC által irányított integrált üzem részét képezik, és a hűtőházak a Közösség által feljogosított vágóhíd közelében találhatóak.

2. Az Egyesült Államok kifejezte hajlandóságát arra nézve, hogy új megoldásokat keressen a vizsgálatra és az üzemek jegyzékbe vételére vonatkozó biztosítékokkal kapcsolatos politikája megváltoztatását illetően, az FSIS szerepének növelése érdekében.

3. Az Egyesült Államok továbbá az alábbiakat nyilvánította ki:

"Az FSIS-nek az egyesült államokbeli üzemeknek a közösségi engedélyezési eljárásban való részvétele tekintetében … az FSIS felkéri a Közösséget, hogy az csak azokat az üzemeket ellenőrizze, amik – véleményünk szerint – teljes mértékben megfelelnek a közösségi követelményeknek.

Amennyiben szükséges, az FSIS igazolja a hiányosságok megszüntetését."

4. A fentiek végrehajtása tekintetében:

Az FSIS/exportkoordinációs részleg (export coordination division, a továbbiakban: ECD) az Egyesült Államok-MEF-fel (Meat Export Federation) együtt fog működni a Közösségbe történő kivitelben érdekelt üzemek azonosítása érdekében.

Ezeket az üzemeket azután az FSIS/ECD szakértői meglátogatják, akik technikai segítségnyújtást és szakmai tanácsadást, valamint a közösségi követelmények értelmezését biztosítják.

Az exportkoordinációs részleg adatbankjának a közösségi követelményekkel kapcsolatos információit a Közösségbe történő kivitelre való engedélyezést igénylő létesítmények felülvizsgálatáért felelős állatorvosi hierarchia fogja használni.

Ezen üzemlátogatások alapján az FSIS/ECD megjelöli azokat az üzemeket, ahol közösségi felülvizsgálatot kell tartani.

Az FSIS/ECD arra fogja kérni hivatalos úton az EGK-t, hogy az csak olyan üzemeket látogasson meg, amelyek az érintett létesítményben végzett mélyreható vizsgálat után – véleményük szerint – teljes mértékben megfelelnek a közösségi követelményeknek.

Az FSIS kérését követően az EGK vállalja, hogy az ellenőrző látogatásokat indokolatlan késedelem nélkül elvégzi.

Az FSIS/ECD személyzete elkíséri a közösségi felülvizsgáló munkacsoportokat.

Az EGK ellenőrök látogatását követően az FSIS/ECD a hiányosságok megszüntetését kéri, hogy elkerüljék az EGK tisztviselőinek látogatását, és tanúsítja a hiányosságok megszüntetését.

Valamennyi létesítmény megbízott ellenőre igénybe veszi a közösségi követelményekre vonatkozó adatbanki információkat, hogy el tudja látni egyedi hatáskörét, beleértve a közösségi követelmények teljesülésének tanúsítását.

Ugyanez – az exportkoordinációs részleg adatbankjában lévő – a közösségi követelményekre vonatkozó adatbanki információt az EGK részére is rendelkezésre bocsátják. Tartalmáról és a bármelyik fél által tervezett változtatásokról a folyamatos együttműködési eljárások keretében állapodnak meg.

A felügyeletet végző állatorvosi hierarchia rendszeres rutinlátogatásairól készült írásos jelentéseket – kérésre – a látogató külföldi felülvizsgálók rendelkezésére bocsátják.

Az FSIS azonnal értesíti a közösségi hatóságokat, amennyiben azt állapítja meg, hogy valamely üzem működése nem felel meg a közösségi követelményeknek, és tájékoztatást ad olyan változásokról, mint amilyen a tevékenységek beszüntetése, illetve a lényeges szervezeti vagy működési átalakítások.

A vágóhidak állandó állatorvosi jelenlét mellett működnek, a darabolóhelyiségeket a hatósági állatorvos pedig naponta legalább egyszer meglátogatja, és a raktárakat a hatósági állatorvos rendszeresen meglátogatja, amennyiben azok nem állnak a kombinátokkal megbízott állat-egészségügyi ellenőr felügyelete alatt. A felelős állatorvos ellenőrzi az Egyesült Államok – zárt helyiségben tárolt – bélyegzőit és márkajelöléseit. Az állatorvos felügyeli a közösségi címkéket és jelöléseket is (amiket szintén zárt helyiségben tárolnak). A felelős állatorvos írja alá az összes EGK egészségügyi bizonyítványt (13. és 14. pont).

Az ante mortem vizsgálatot állatorvos végzi (5. pont).

5. A fenti rendszer működése során szerzett tapasztalatok alapján, az Egyesült Államok azt kéri, hogy az FSIS által a közösségi követelményeknek megfelelőként minősített üzemeket, a Közösség a közösségi ellenőrök látogatása előtt hagyja jóvá.

6. Az EGK egy kölcsönös elfogadott megközelítés összefüggésében fontolóra veszi a harmadik országok illetékes hatóságai által minősített üzemeknek a közösségi ellenőrök látogatása előtt történő engedélyezésének lehetőségeit.

--------------------------------------------------

IV. MELLÉKLET

AZ EGYESÜLT ÁLLAMOK ÉS A KÖZÖSSÉG KÖZÖTTI EGYÜTTMŰKÖDÉSI ELJÁRÁSRA VONATKOZÓ JAVASLAT

Jobb kommunikációt és együttműködést igénylő kérdések

Úgy tűnik, hogy számos vitás kérdés merül fel a különféle hatásköri szinteken hozott, egyedi jogszabályokkal nem szabályozott döntésekből eredően. Az értékelések kimutatták, hogy legalább három olyan szint van, ahol az együttműködés javítására vonatkozó ajánlásokat lehetne tenni.

a) Általános szintű közigazgatási problémákkal kapcsolatos ajánlások

Mindkét fél egyetért abban, hogy ezen a téren a formális kapcsolatok zártabb rendszerét kell a megfelelő szinten kialakítani a jövőbeni problémák és félreértések megvitatására. Mivel a szolgálatok között naponta merülhetnek fel problémák, nem elegendő, amennyiben évente egyszer vagy kétszer lépnek kétoldalú kapcsolatba. Mindkét fél kapcsolattartó személyeket jelöl ki, akik mindennapi rendelkezésre állnak a kétoldalú kommunikáció koordinálásában. Az állatorvos attasék hasznos szerepet játszhatnak ebben (17. és 40. pont).

b) A végrehajtási intézkedések alkalmazása miatt felmerülő kapcsolatos problémák megoldására vonatkozó ajánlások

Mindkét fél egyetért abban, hogy a felek által kialakított ajánlások és előírások hivatalos elfogadása előtti vizsgálatára rendszert kell kialakítani. Ez – az iránymutatások kialakításánál – egy egységesebb megközelítéshez vezet. E mellett ki kell alakítani a lényeges információk cseréjének továbbfejlesztett rendszerét.

c) A hatósági állatorvosok szakmai, egyéni megítélésének elfogadása miatt felmerülő problémákra vonatkozó ajánlások

Mindkét rendszer számos döntés során a szakértői állatorvosi megítélésre támaszkodik.

A tényleges vizsgálat alatti közös megközelítést érdekében, közös szemináriumok és képzési programok megszervezését lehetne javasolni.

Mindkét fél egyetért abban, hogy szükséges lehet kialakítani a jogorvoslat közigazgatási útvonalát, és egy, az állatorvosok közötti viták üzemi szinten történő rendezésére szolgáló rendszert (28–32. pont).

d) Ajánlások olyan problémákra vonatkozóan, amiket jobb tudományos együttműködéssel meg lehetne oldani

Számos probléma megoldásához részletesebb tudományos tanulmányozásra lenne szükség. Ajánlatos lenne az arra kijelölt szervek között, a tudományos munka területén, az együttműködést intézményessé tenni, és ezt mindkét igazgatás finanszírozná.

--------------------------------------------------

V. MELLÉKLET

"

I. C. melléklet

AZ FSIS SZERVEZETE, FELÉPÍTÉSE ÉS FELADATAI

Az Egyesült Államok Mezőgazdasági Minisztériuma Élelmiszer-biztonsági és Ellenőrző Szolgálat Washington, D.C. 20250 | |

| 1992. április 27. |

Thad Lively úr részére Mezőgazdasági tisztviselő Amerikai Egyesült Államok Európai Közösségek mellé akkreditált képviselete PSC B2 Box 002 APO AL 09742 |

Kedves Thad!

Az alábbiakban található az Élelmiszer-biztonsági és Ellenőrző Szolgálat felépítése és az exportműveletekre alkalmazott ellenőrzése.

I. Szervezeti felépítés

Az Élelmiszer-biztonsági és Ellenőrző Szolgálat (FSIS) öt fő programterületen tevékenykedik, amelyek mindegyikét egy olyan helyettes vezető tisztviselő irányítja, aki közvetlenül az ügyvezetőnek számol be (lásd az 1.1. ábrát). A nemzetközi programok és a vizsgálati tevékenységek az a két programterület, ami a legfontosabb szerepet játssza annak biztosításában, hogy a külföldi országokba kivitt friss hús biztonságos és egészséges legyen, továbbá szabályosan legyen felcímkézve. Akárcsak mind az öt programterület esetében, a nemzetközi programok és a vizsgálati tevékenységek szervezetileg a vezető tisztviselő hivatalán keresztül kapcsolódnak egymáshoz. A gyakorlatban azonban e két programterület a megfelelő munkaszinten koordinálja tevékenységét.

A. Nemzetközi programok

A nemzetközi programokon belül az exportpolitika kialakításáért és koordinálásáért az exportkoordinációs részleg a felelős. Az exportkoordinációs részleg igazgatója állatorvos, és a részleg személyzete öt állatorvosból áll. A világ közel 80 országa, köztük a Közösség tagállamai importkövetelményeinek folyamatos vizsgálata alapján ez a részleg olyan adatbázist fejlesztett ki, amely arra vonatkozóan tartalmaz előírásokat, hogy hogyan kell megfelelni az egyes országokba kivitt termékekre vonatkozó követelményeknek. Ezen adatbankban szereplő utasításokon keresztül ültetik át a szabályozási gyakorlatba az FSIS egyes országokra vonatkozó exportpolitikáját. (Lásd a mellékelt utasításokat az Egyesült Királyságba történő kivitelre vonatkozóan.) Az adatbank az exportáló létesítmények számára közvetlenül is hozzáférhető, és ezen utasítások fénymásolt példányait, beleértve azok frissítését vagy módosításait, az exportkoordinációs részleg – az exportáló létesítmények közötti terjesztés céljából – a vizsgálati tevékenységekkel megbízott regionális hivataloknak továbbítja.

Ezen utasítások frissítésén és terjesztésén túlmenően az exportkoordinációs részleg felelős a meghatározott külföldi országokba történő kivitelre engedélyezett létesítmények jegyzékének fenntartásáért. Az e létesítmények külföldi ellenőrei általi látogatásait az exportkoordinációs részleg Washingtonból irányítja. Az exportpolitika fejlesztésének és végrehajtásának koordinálása céljából a nemzetközi programok törekszenek arra, hogy minden külföldi szemlébe vonják be a vizsgálati tevékenységekkel foglalkozó megfelelő személyzetet, valamint az exportkoordinációs részleg egy alkalmazottját. Azokat az észrevételeket, amelyeket a külföldi ellenőrök a megbízott ellenőreivel és az üzemvezetőséggel a létesítményben észlelt hiányosságokról a záró beszélgetés során tesznek, betáplálják a nemzetközi programok adatbázisba, és ez gyakran az egyes országokra vonatkozó utasítások módosítását eredményezi.

B. Vizsgálati tevékenységek

A vizsgálati tevékenység programterület által végzett szabályozási funkciónak fontos része a nemzetközi programok programterület által kialakított exportpolitika végrehajtása. Az FSIS vizsgálati tevékenységeit egy öt regionális irodából, 26 területi hivatalból és 188 ellenőrzési körzetből álló hálózat végzi. Minden regionális irodát egy regionális igazgató vezet, aki állatorvos. A 23 olyan területen, ahol vágólétesítmény található, a területi hivatalokat olyan területi felügyelők vezetik, akik állatorvosok, és azok a körzeti felügyelők, akik a vágóhíd-ellenőrző körzeteket vezetik, szintén állatorvosok. A piramisszerű szervezet alapját a vágóhidak megbízott ellenőrei (inspector-in-charge, a továbbiakban: IIC) képezik. Tehát a vizsgálati tevékenységek terén a hierarchia a helyettes vezető tisztviselőtől a regionális igazgatókon, a területi felügyelőkön és a körzeti felügyelőkön át az IIC-ig terjed.

A vizsgálati tevékenység szervezeti felépítésén belül az ellenőrzések olyan rendszere működik, amely a regionális és területi hivatalok felügyeleti funkciójával kezdődik. A hierarchiában a regionális/területi szint és maguk a létesítmények között a kulcsszerepet azonban a körzeti felügyelők játsszák. Ez azt jelenti, hogy ők képviselik a fő információs csatornát a létesítmények és a nemzetközi programok exportkoordinációs részlege között. A körzeti felügyelőnek rendszeresen meg kell látogatnia a körzetébe tartozó vágóhidakat, és minden üzemben alapos felülvizsgálatot kell végeznie, amelynek keretében ellenőriznie kell azt is, hogy betartják-e a külföldi országok importkövetelményeit. E vizsgálat alapján írásos jelentés készül, amely adott esetben a körzeti felügyelő által feltárt meghatározott hiányosságok megszüntetésére irányuló üzemi fejlesztési program alapjául szolgál. A negyedéves felülvizsgálatokra a körzeti felügyelőt sok esetben elkíséri a területi felügyelő és a regionális hivatal vágóhídi és feldolgozási szakértői is.

II. Üzemi szintű ellenőrzés és felelősség

A. Vágóhidak

Minden vágóhíd megbízott ellenőre felelős a vágási tevékenységek vizsgálatáért és ellenőrzéséért. A legkisebb létesítmények kivételével az IIC állatorvos, akinek a munkáját egy állatorvosokból és húsvizsgálókból álló munkacsoport segíti. Az IIC sajátos feladatai köré tartozik annak tanúsítása, hogy a külföldi országok – a Washingtonból érkező utasításokban rögzített – követelményei teljesülnek. Bár az IIC feladatainak egy részét (például a post mortem vizsgálatot) általában munkatársaira ruházza át, aláírásának meg kell jelennie az exportbizonyítványon. A Közösségbe szánt termékek valamely küldeménye exportbizonyítványának az IIC általi aláírásával például azt tanúsítja, hogy az adott küldeményt alkotó termékek jogosultak a Közösségbe történő kivitelre.

Az IIC nem ellenőrzi (fizikailag) az Egyesült Államok, illetve a Közösség jelölési anyagait. (Az IIC azonban ellenőrzi a vágótérben alkalmazott USDA márkát). Bár az IIC felelős azért, hogy a vágóhidat elhagyó minden terméket megfelelően azonosítsák, mégis az üzemvezetőség szerzi be, tárolja és helyezi fel az összes egyesült államokbeli és közösségi címkét (az FSIS felügyelő ellenőrzése mellett). Míg az IIC nem közvetlenül felelős a jelölési anyagért, teljes ellenőrzést gyakorol az exportbizonyítványok felett. A regionális hivatalok minden exportbizonyítványt közvetlenül az IIC-nek küldenek meg. Az IIC a birtokában lévő bizonyítványokról jegyzéket vezet, és ezeket biztonságos helyen tárolja. További ellenőrzésként egy adott szállítmányban szereplő minden kartondobozra rápecsételik annak az exportbizonyítványnak a számát, amely ahhoz a szállítmányhoz készült, és az erre használt pecsétet az IIC ellenőrzi.

B. Darabolóüzemek és hűtőházak

Az FSIS utasításoknak megfelelően, az Egyesült Államokban a legtöbb darabolóüzemben és hűtőházban általában nincs képzett állatorvos. Mindkét létesítménytípus azonban a körzeti felügyelő ellenőrzése alatt áll, aki a legtöbb esetben állatorvos. Általában az állatorvosi felügyeletre vonatkozó közösségi követelményeket teljesíteni lehet azzal, hogy állatorvos jelenlétében végzik a közösségi piacra történő darabolást, vagy a Közösségbe történő kivitelre szánt, a hűtőházban lévő termék elkészítését. A legtöbb esetben az FSIS el tudja látni a Közösségbe történő kivitelben érdekelt létesítményeket, mivel a darabolóhelyiségek az IIC által irányított integrált üzem részét képezik, és a hűtőházak a Közösség által feljogosított vágóhíd közelében találhatóak.

+++++ TIFF +++++

| William H. Dubbert helyettes vezető tisztviselő nemzetközi programok |

II. melléklet

RÉSZEK EGYMÁSHOZ RENDELÉSE A VÁGÁS UTÁN ÉS TÉTELEK SZERINTI KEZELÉS

+++++ TIFF +++++

III. melléklet

ANTE MORTEM ÁLLATORVOSI VIZSGÁLAT

VÉGLEGES TERVEZET

5. Hatósági állatorvos által végzett ante mortem vizsgálat

Kérdés: Az ante mortem vizsgálatot hatósági állatorvos végezze?

EGYESÜLT ÁLLAMOK 9 CFR 311.1 – Betegség vagy más elváltozást mutató hasított állati test és részeinek ártalmatlanítása: általános rendelkezés – Az állatorvosi tisztviselő dönt az e részfolyamat alá eső valamennyi hasított állati testnek vagy azok testrészeinek ártalmatlanításáról oly módon, amely lehetővé teszi, hogy csak egészséges, elváltozást nem mutató termék kerüljön emberi fogyasztásra (törvényi előírás, hogy a hasított állati testek ártalmatlanításáról állatorvos hoz döntést).

EGYESÜLT ÁLLAMOK – A Hús és baromfihús kézikönyv előírásai szerint az FSIS ellenőrök által végzett szemrevételezés előtt az állatok legfeljebb 90 %-ának az előzetes osztályozását elvégezhetik olyanok is, akik nem állatorvosok és nem ellenőrök.

EGYESÜLT ÁLLAMOK – 9 CFR 309.1 a): "Valamennyi, hatósági létesítményben vágásra szánt állatállományt vágás előtt … megvizsgálnak és ellenőriznek." (Nincs arra vonatkozó törvényi előírás, hogy az ante mortem vizsgálatot állatorvos végezze).

A követelmények jogalapja

A. A hasonló korú és egészségügyi állapotú vágómarhára hasonló közösségi és egyesült államokbeli szabályozások vonatkoznak. Mind az EK, mind az egyesült államokbeli rendszer szerint minden olyan állatot, amely vágását megelőző élettartama során többféle formában hasznosítottak, a vágás előtt állatorvos vizsgál meg alaposan az ante mortem vizsgálat keretében. Az EK és az egyesült államokbeli rendszer közötti különbségek az állatok kezeléséből adódnak, amely a szarvasmarhatartás tekintetében sajátságos, és aminek az EK rendszerben nincs megfelelője.

I. Az egyesült államokbeli szarvasmarhatartás

Az egyesült államokbeli szarvasmarhatartásban megkülönböztetik a haszon- és a hízóállatokat.

A haszonszarvasmarhákat leselejtezik hasznos élettartamuk végén. A leselejtezett állatok a vágásra küldött és az emberi fogyasztásra alkalmasnak tartott vágóállatok 15 %-át jelentik. Ezen állatokat életük során többféle célt szolgáltak. Például tejtermelésre használták, vagy tenyészállatként a tehén/borjúállományban tartották. Jellegzetesen ezek idősebb állatok, amiknél különféle egészségügyi problémák lépnek fel. Levágás előtt ezeket az állatokat állatorvosnak kell alaposan megvizsgálnia.

A hízószarvasmarha az összes vágóállat 85 %-át teszi ki. Ezek az állatok kivételesek a közösségi előírások szempontjából, mivel ezeket többnyire fiatalabb korban (18–24 hónapos korban) vágják le; életük csúcspontján; kiváló egészségben és vitalitással; ezek az állatok kiváló állatorvosi ellátásban és rendszeres védőoltásban részesültek; tudományosan megtervezett táplálkozási programban vettek részt; nagyobb gazdaságokban félig elkülönítve tartották azokat, hogy csökkentsék a fertőzés és más kockázatoknak való kitettség veszélyét; és nagyon fontos, hogy ezeket kizárólag hústermelési céllal tartották.

II. Az EK-rendszer

Az EK-rendszerben – tudomásunk szerint – a vágásra szánt állatokat többféle hasznosításra tartották, és ezek általában idősebbek. Életmódjuk és egészségügyi állapotuk inkább azoknak az amerikai marhákénak felel meg, amelyeket a tejelő vagy tenyészállományból selejteztek le. Ilyen állatok esetében szükségesebb az állatorvosi vizsgálat, mert ebben a populációban az egészségügyi problémák esélye nagyobb. Az USDA tudatában van ennek a veszélynek, és az EK-hoz hasonlóan megköveteli, hogy ezek az állatok alaposabb állatorvosi vizsgálaton essenek át.

III. Az Amerikai Egyesült Államok vizsgálati rendszere

Az Egyesült Államokban háromféle ante mortem vizsgálati eljárás létezik az egyesült államokbeli szarvasmarhatartás háromféle helyzetére.

1. Leselejtezett állatok

Mivel ezeket az állatokat életük során többféle hasznosításra tartották, általában ezeket az ezen állattípusra specializálódott különleges létesítményekben vágják le. Ezeket az állatokat alapos állatorvosi vizsgálatnak vetik alá. Ezt a feladatot soha nem ruházzák át másra, és mindig hagyományos módon egy FSIS állatorvosi tisztviselő (veterinary medical officer, a továbbiakban: VMO) végzi. Ez azt jelenti, hogy az állatokat nyugalmi állapotban és mozgás közben is mindkét oldalon megvizsgálják.

2. Hízóállatok hagyományos ante mortem vizsgálata

Minden ilyen állatot – kivétel nélkül – állatorvos vagy állatorvosi képzettséggel nem rendelkező FSIS ellenőr hagyományos módon vizsgál meg nyugalmi állapotban és mozgás közben mindkét oldalon. Majd egy állatorvos, vagy egy állatorvosi képzettséggel nem rendelkező – a rendellenességet mutató állatoknak az egészséges állatoktól való megkülönböztetésre irányuló különös képzettségű – FSIS ellenőr elvégzi az ante mortem vizsgálatot. A rendellenességet mutató állatokat elkülönítik, és azokat az állatorvos – aki végül az állatok végső hasznosításáról is dönt – kiegészítő vizsgálatnak veti alá. Csak az egészséges állatok kerülnek közvetlenül a vágóhídra.

3. Hízóállatok alternatív vizsgálata

Az alternatív vizsgálati rendszer lehetővé teszi, hogy képzett üzemi személyzet végezze az állomány szűrővizsgálatát, és biztosítsa, hogy csak az ép, egészséges állatok kerüljenek ante mortem vizsgálatra és levágásra. Az e lehetőséggel élő létesítményeknek be kell szerezniük az FSIS területi vezetőjének előzetes engedélyét, aki állatorvosi tisztviselő. Az első szűrővizsgálatot a hizlalótelep személyzete naponta végzi. A hizlalótelep ezen alkalmazottai felelősek az állatok etetéséért és ápolásáért, és naponta gondoskodnak azokról. Amennyiben egy állat betegnek tűnik, vagy valamilyen oknál fogva gyengélkedik, akkor ezt az állatot kiveszik a nagyobb állományból, és kisebb helyiségben tartják, amíg újra egészséges és erős nem lesz. Az ebbe a rendszerbe tartozó összes hízóállat a hizlalóteleppel szerződéses kapcsolatban lévő állatorvos szoros felügyelete alatt áll. Az első szűrővizsgálat után, nyugalmi állapotban kivétel nélkül minden állatot egy FSIS állatorvos vagy egy állatorvosi képzettséggel nem rendelkező FSIS ellenőr vizsgál meg. Ezt követően különböző egységekből kiválasztott reprezentatív mintán (5–10 %) ismételt vizsgálatot végeznek, de ezúttal mindkét oldalról és csak mozgás közben. Minden rendellenességet mutató állatot átfogó hagyományos állatorvosi vizsgálatnak vetnek alá – nyugalmi állapotban és mozgás közben, és mindkét oldalról. A VMO ekkor végleges döntést hoz.

IV. Az Egyesült Államok rendszerével kapcsolatos tapasztalat

Az Egyesült Államokban kilenc évtizeden át alkalmazott és tökéletesített három vizsgálati módszer rendkívül hatékonynak bizonyult az emberi fogyasztásra alkalmatlan állatok válogatásánál és ártalmatlanításánál.

"

--------------------------------------------------

AZ EGYESÜLT ÁLLAMOK DOKUMENTÁCIÓJA

(Trichinellózis)

A trichinellák elpusztítására vonatkozó követelmények

Kérdés: Milyen idő/hőmérsékleti kombinációk szükségesek a trichinellák teljes elpusztításához?

Jogszabályok:

EK – az 1976. december 12-i 77/96/EGK irányelv IV. melléklete:

"6. A hőmérséklet a hűtőhelyiségben legalább –25 °C legyen."

"7. Egy maximum 25 cm átmérőjű vagy vastagságú húst legalább 240, míg egy 25–50 cm átmérőjű vagy vastagságú húst legalább 480 óráig kell folyamatosan hűteni."

EGYESÜLT ÁLLAMOK – a 9 CFR 308.3 c) (2) közli az elfogadható fagyasztási idő/hőmérsékleti viszonyokat (lásd az 1. és a 2. táblázatot).

Elemzés: A probléma az eltérő jogi követelmények miatt merül fel.

A követelmények alapja:

A. EGYESÜLT ÁLLAMOK

Az 1. táblázatban szereplő fagyasztási idő/hőmérsékleti viszonyokat az USDA több mint 40 éve alkalmazza. Ezeket 1973-ban kiegészítették a 2. táblázatban szereplő értékekkel. Az 1. táblázat idő- és hőmérsékleti adatai Ransom munkáján (1920) alapulnak. Az évek során kiderült, hogy Ransom főként a hagyományos hűtőtárolók levegőhőmérsékletével foglalkozott, ahol a parazitát tartalmazó hús hőmérséklete viszonylag lassan változott (Augustine 1933; Blair és Lang, 1934).

Augustine (1952) és Gould (1949) arra a következtetésre jutott, hogy a trichinellák a termék hőmérsékletének –35, illetve –37 °C-ra történő csökkentésével elpusztíthatók lennének. E hőmérsékleti értékek elérése azonban, az akkor rendelkezésre álló hagyományos mechanikus fagyasztási technikákkal teljesíthetetlen volt. Az olyan kriogén anyagok megjelenésével, mint amilyen a folyékony nitrogén és a folyékony nitrogén és folyékony szén-dioxid, a –35 °C elérése a sertésszövetekben kereskedelmi feltételek között megvalósítható és teljesíthető.

Ennek alapján Zimmermann (1972) ezeknek a fagyasztóanyagoknak a hatékonyságát a trichinellák elpusztítása tekintetében, valamint azokat a minimum hőmérsékleteket tanulmányozta, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a terméket minden további kezelés nélkül a fogyasztásra biztonságossá tegyék. Kimutatta, hogy –29 °C termékhőmérséklet a terméket a trichinelláktól mentessé tette.

Kotula (1990) munkája tartalmazza a trichinellák elpusztításához szükséges meghatározott idők és hőmérsékletek skáláját. 1985 óta ez kettő a trichinellák fagyasztásáról szóló legkiválóbb tanulmányok közül. E két tanulmány alátámasztja, hogy az USDA 2. táblázat szerinti fagyasztási hőmérsékletei a trichinellák elpusztításához megfelelő mértékű biztonsági határt nyújtanak. Kotula tanulmányból kitűnik, hogy a 2. táblázatban szereplő fagyasztási hőmérsékletek biztonsági határa meghaladja a 99,99 %-os felső konfidenciahatárt a trichinellák elpusztítása tekintetében.

A 2. táblázatban szereplő hőmérsékleteket a mai technológia segítségével viszonylag egyszerűen és költséghatékony módon el lehet érni. Ezenkívül a feldolgozók mentesülnek a sertéshúsnak – a trichinellák elpusztítására irányuló – hosszú távú tárolásával kapcsolatos problémáktól.

Szakirodalom:

Augustine, D. L. (1933), Effects of low temperature upon encystec Trichinella spiralis. Amer. Jour. Hyg. 1933, 17:697–710.

Kotula, A. W. (1990), Infectivity of Trichinella spiralis from Frozen Pork, Journal of Food Protection, Vol. 53, July 1990, 571–626.

Ransom, B. H. (1916), Effects of refrigeration upon the larvae of Trichinella spiralis, Journal of Agricultural Research, Vol. 5, January 31, 1916, 819–854.

Zimmermann, W. J., (1985), Efficacy of Freezing in Eliminating Infectivity of Trichinella spiralis in Boxed Pork Products, Journal of Food Protection, Vol. 48, March 1985, 196–199.

Gould, S. E. and. L. J. Kassa, Low Temperature Treatment of Pork, Am. J. Hyg., 1940, Vol. 49, 17–24.

Rust, R. E. and W. J. Zimmermann, Low-temperature destruction of Trichinella spiralis using liquid nitrogen and liquid carbon dioxide, Journal of Food Science, Vol. 37, 1972, 706–707.

Smith, J. H., An Evaluation of Low Temperature Sterilization of Trichinae Infected Pork, Can. J. Comp. Med., Vol. 39, July 1975, 316–320.

Az Egyesült Államok Mezőgazdasági Minisztériuma (USDA) egy munkacsoportjának a trichinellózis emberekben történő előfordulásával kapcsolatban 1991. április 8–18. között Franciaországban tett látogatásáról szóló jelentés

A munkacsoport tagjai:

Robert Fetzner, D.V.M.; Caldwell W. Nash; Charlotte I. Miller, Ph.D.

A jelentést készítette:

Linda Russell. M.A.

TERVEZET

1991. június 20.

Az Egyesült Államok Mezőgazdasági Minisztériuma

Élelmiszer-biztonsági és Ellenőrző Szolgálat (FSIS)

Nemzetközi programok

Washington, D.C.

Kivonat az Egyesült Államok Állat-egészségügyi Szövetsége 95. éves közgyűlésének jegyzőkönyvéből, San Diego, Kalifornia, 1991.

--------------------------------------------------