Megállapodás az importengedélyezési eljárásokról

A TAGOK

figyelembe véve a többoldalú kereskedelmi tárgyalásokat;

azon óhajtól vezérelve, hogy előmozdítsák az 1994. évi GATT céljainak megvalósítását;

tekintetbe véve a fejlődő ország tagok sajátos kereskedelmi, fejlesztési és pénzügyi szükségleteit;

elismerve az automatikus importengedélyezés bizonyos célokra való hasznosságát, valamint azt, hogy az ilyen engedélyezést nem szabad a kereskedelem korlátozására használni;

elismerve, hogy importengedélyezés alkalmazható olyan intézkedések működtetésére, amelyeket az 1994. évi GATT vonatkozó rendelkezései alapján hoztak;

elismerve az 1994. évi GATT rendelkezéseit, amint azok az importengedélyezési eljárásokra vonatkoznak;

azon óhajtól vezérelve, hogy az importengedélyezési eljárásokat ne alkalmazzák az 1994. évi GATT alapelveivel és kötelezettségeivel ellentétes módon;

elismerve, hogy az importengedélyezési eljárások nem megfelelő alkalmazása akadályozhatja a nemzetközi kereskedelmet;

meggyőződve arról, hogy az importengedélyezést, különösen a nem automatikus importengedélyezést, átlátható és kiszámítható módon kell alkalmazni;

elismerve, hogy a nem automatikus engedélyezési eljárások nem szabad, hogy nagyobb adminisztrációs terhet jelentsenek, mint ami feltétlenül szükséges a vonatkozó intézkedés működtetéséhez;

azon óhajtól vezérelve, hogy a nemzetközi kereskedelemben alkalmazott adminisztratív eljárásokat és gyakorlatokat egyszerűsítsék és átláthatóvá tegyék, valamint, hogy biztosítsák ezen eljárások és gyakorlatok igazságos és méltányos alkalmazását és működtetését;

azon óhajtól vezérelve, hogy biztosítsanak egy konzultációs mechanizmust, és biztosítsák a jelen Megállapodás alapján adódó viták gyors, hatékony és méltányos megoldását;

EZENNEL AZ ALÁBBIAKBAN ÁLLAPODNAK MEG:

1. cikk

Általános rendelkezések

(1) E Megállapodás alkalmazásában az importengedélyezés az importengedélyezési rendszerek működtetésére alkalmazott adminisztratív eljárások [1], amely rendszerek az importáló tag vámterületére való behozatal előfeltételeként megkövetelik kérelem vagy (a vámcélokra előírtakon kívüli) egyéb okmány illetékes közigazgatási szervhez való benyújtását.

(2) A tagok biztosítják, hogy az importengedélyezési rendszerek végrehajtására alkalmazott adminisztratív eljárások összhangban legyenek az 1994. évi GATT, beleértve annak mellékleteit és jegyzőkönyveit vonatkozó rendelkezéseivel, ahogyan azokat a jelen Megállapodás értelmezi, abból a célból, hogy megelőzzék ezen eljárások nem megfelelő működtetéséből esetleg adódó kereskedelmi torzulásokat, tekintetbe véve a fejlődő ország tagok gazdaságfejlesztési céljait, valamint pénzügyi és kereskedelmi szükségleteit [2].

(3) Az importengedélyezési eljárásokra vonatkozó szabályok alkalmazásukat illetően semlegesek, és azokat igazságos és méltányos módon működtetik.

(4) a) A kérelmek benyújtási eljárására vonatkozó szabályokat és minden információt, beleértve személyek, cégek és intézmények ilyen kérelmek benyújtására való jogosultságát, az illetékes, megkeresendő közigazgatási szerv(ek)et és az engedélyezési kötelezettség alá eső termékek listáit, olyan módon kell nyilvánosságra hozni azokban a forrásokban, amelyeket a 4. cikk szerinti Importengedélyezési Bizottságnak (e Megállapodásban a továbbiakban: bizottság) bejelentenek, hogy azokat a kormányok [3] és kereskedők megismerhessék. Az ilyen közzététel, amikor lehetséges, 21 nappal az előírás hatálybalépését megelőzően, de semmiképpen sem a hatálybalépést követően történik. Az engedélyezési eljárás szabályaiban vagy az importengedé lyezés alá eső termékek listájában bekövetkező bármely változást, az alóli kivételt vagy attól való eltérést szintén a fentiekben meghatározott módon és időhatárokon belül teszik közzé. E kiadványok példányait a Titkárság számára is hozzáférhetővé teszik.

b) Azok a tagok, amelyek írásban észrevételt kívánnak tenni, kérésre lehetőséget kapnak ezen észrevételek megvitatására. Az érintett tag kellő megfontolás tárgyává teszi ezeket az észrevételeket és a róluk folytatott megbeszélés eredményeit.

(5) A kérelmek űrlapjai és ahol alkalmazásra kerülnek, a meghosszabbításra vonatkozó űrlapok a lehető legegyszerűbbek kell, hogy legyenek. Az engedélyezési rendszer megfelelő működtetéséhez feltétlenül szükségesnek ítélt okmányoknak és információknak a kérelem benyújtásakor való megadása megkövetelhető.

(6) A kérelmezési eljárások és ahol alkalmazásra kerülnek, a meghosszabbítási eljárások, a lehető legegyszerűbbek kell, hogy legyenek. Az engedélykérelem benyújtásához a kérelmezőnek ésszerű időtartamot biztosítanak. Ahol végső határidőt jelölnek ki, ott ez az időtartam legalább 21 nap kell, hogy legyen, gondoskodva a meghosszabbíthatóságról olyan esetekben, amikor ezen idő alatt nem érkezik be elegendő kérelem. A kérelmezőnek egy kérelemmel kapcsolatban csak egy közigazgatási szervhez kell fordulnia. Ha elkerülhetetlen, hogy egynél több közigazgatási szervhez kelljen fordulni, ezen szervek száma nem lehet háromnál több.

(7) Egyetlen kérelmet sem utasítanak el olyan kisebb dokumentációs hibák miatt, amelyek a kérelemben foglalt alapvető adatokat nem változtatják meg. A szükségesnél nem nagyobb, pusztán figyelmeztetésül szolgáló büntetést vetnek ki akkor, ha mulasztás vagy hiba történt a dokumentációban, illetve az eljárásokban, amennyiben nyilvánvaló, hogy csalási szándék vagy vétkes hanyagság nem áll fenn.

(8) Az engedélyezett importot nem utasítják vissza, ha az engedélyben megjelölt értéktől, mennyiségtől vagy súlytól kisebb eltérés mutatkozik a szállítás közben keletkező, az ömlesztett rakodással járó és a szokásos kereskedelmi gyakorlatnak megfelelő egyéb kisebb különbségek miatt.

(9) Az engedélyezett importért való fizetéshez szükséges devizát ugyanazon az alapon teszik hozzáférhetővé az engedély birtokosainak, mint azoknak az importőröknek, akik olyan árut hoznak be, amelyhez nem szükséges importengedély.

(10) A biztonsági kivételek tekintetében az 1994. évi GATT XXI. cikke rendelkezései érvényesek.

(11) E Megállapodás rendelkezései a tagoktól nem követelik meg olyan bizalmas információ közlését, amely akadályozná a törvények érvényesítését, vagy egyéb módon ellentétes lenne a közérdekkel, vagy sértené konkrét állami vagy magánvállalkozások jogos üzleti érdekeit.

2. cikk

Automatikus importengedélyezés [4]

(1) Az automatikus importengedélyezés olyan importengedélyezés, amelynek keretében a kérelmet minden esetben jóváhagyják, és amely a 2. a) pontban foglalt követelményeknek megfelel.

(2) Az 1. cikk (1)-(11) bekezéseiben és e cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseken kívül az alábbi rendelkezések [5] érvényesek az automatikus importengedélyezési eljárásokra:

a) Az automatikus importengedélyezési eljárásokat nem működtetik úgy, hogy azok korlátozó hatással legyenek az automatikus engedélyezés alá eső importra. Az automatikus engedélyezési eljárás kereskedelemkorlátozó hatásúnak tekintendő, kivéve egyebek között, ha

i. bármely személy, cég vagy intézmény, amely eleget tesz az importőr tag automatikus importengedélyezés alá eső termékekkel kapcsolatos importműveletek végzésére vonatkozó jogszabályi előírásainak, egyformán jogosult importengedély kérésére és elnyerésére,

ii. az engedélykérelmeket az áruk vámkezelése előtti bármelyik munkanapon be lehet nyújtani,

iii. az engedélykérelmeket, amennyiben azokat megfelelően és teljes formában nyújtották be, a kézhezvétel után, az adminisztratív lehetőségek szerint azonnal, de legfeljebb tíz munkanapon belül jóváhagyják.

b) A tagok elismerik, hogy amikor más megfelelő eljárások nem állnak rendelkezésre, automatikus importengedélyezésre lehet szükség. Az automatikus importengedélyezés fenntartható, amíg a bevezetéséhez vezető körülmények fennállnak, és amíg az alapjául szolgáló adminisztrációs célokat nem lehet megfelelőbb módon elérni.

3. cikk

Nem automatikus importengedélyezés

(1) Az 1. cikk (1)-(11) bekezdéseiben foglaltakon kívül az alábbi rendelkezések érvényesek a nem automatikus importengedélyezési eljárásokra. A nem automatikus importengedélyezési eljárások olyan importengedélyezési eljárások, amelyek nem felelnek meg a 2. cikk (1) bekezdésében foglalt meghatározásnak.

(2) A nem automatikus engedélyezésnek nem szabad, hogy magának a korlátozásnak a bevezetése által okozotton kívüli kereskedelemkorlátozó, illetve -torzító hatása legyen. A nem automatikus engedélyezési eljárásoknak hatályukban és időtartamukban összhangban kell lenniük azokkal az intézkedésekkel, amelyek végrehajtására alkalmazásra kerülnek, és nem okozhatnak nagyobb adminisztrációs terhet, mint ami feltétlenül szükséges az intézkedés működtetéséhez.

(3) Olyan engedélyezési kötelezettségek esetében, amelyek nem mennyiségi korlátozások érvényesítését szolgálják, a tagok elegendő információt tesznek közzé, hogy a többi tag és a kereskedők megismerjék az engedélyek megadásának és/vagy elosztásának alapját.

(4) Ha egy tag lehetőséget ad arra, hogy személyek, cégek vagy intézmények kivételt vagy eltérést kérjenek egy engedélyezési kötelezettség tekintetében, e ténynek szerepelnie kell az 1. cikk 4. pontja alapján közzétett tájékoztatásban, együtt az ilyen kérés benyújtási módjáról szóló információval és a lehetséges mértékig azon körülmények jelzésével, amelyek alapján a kéréseket mérlegelik.

(5) a) Bármely tag kérésére, amely érdekelt az érintett termék kereskedelmében, a tagok minden releváns információt megadnak az alábbiakról:

i. a korlátozások működtetése;

ii. egy közelmúltbeli időszakban kiadott importengedélyek;

iii. az ilyen engedélyek szállító országok közötti megoszlása;

iv. ahol megvalósítható, az importengedélyezés alá eső termékekre vonatkozó importstatisztikák (ún. érték és/vagy mennyiség). A fejlődő ország tagoktól nem várják el, hogy emiatt többlet adminisztrációs vagy pénzügyi terhet vállaljanak.

b) Azon tagok, amelyek kvótákat engedélyezéssel működtetnek, az 1. cikk (4) bekezdésében meghatározott időszakokon belül olyan módon teszik közzé az alkalmazásra kerülő kvóták teljes nagyságát, mennyiség és/vagy érték szerint, a kvóták megnyitásának és zárásának időpontját és az azokban bekövetkező bármely változást, hogy azokat a kormányok és kereskedők megismerhessék.

c) A szállító országok között felosztott kvóták esetében a korlátozásokat alkalmazó tag azonnal tájékoztatja az érintett termék szállításában érdekelt összes többi tagot az egyes szállító országoknak a legutóbb felosztásra került kvótából, mennyiség vagy érték szerint, elkülönített részesedéséről, és ezt az információt olyan módon teszi közzé az 1. cikk (4) bekezdésében meghatározott időszakokon belül, hogy azt a kormányok és kereskedők megismerhessék.

d) Amennyiben olyan helyzet adódik, amely szükségessé teszi korai kvótamegnyitási időpont megállapítását, az 1. cikk (4) bekezdésében említett információt az 1. cikk (4) bekezdésében meghatározott időszakokon belül olyan módon teszik közzé, hogy azt a kormányok és kereskedők megismerhessék.

e) Az importáló tag jogi és adminisztratív előírásainak eleget tevő bármely személy, cég vagy intézmény egyformán jogosult arra, hogy engedélykérelmet nyújtson be és azt elbírálják. Ha az engedélyt nem adják meg, a kérelmezővel kérésére közlik ennek indoklását. A kérelmezőnek joga van fellebbezni vagy felülvizsgálatot kérni, az importáló tag jogszabályainak vagy eljárásainak megfelelően.

f) A kérelmek feldolgozásának ideje, kivéve, ha ez a tagnak fel nem róható okok miatt nem lehetséges, nem haladja meg a 30 napot, ha a kérelmeket beérkezésüknek megfelelően, pl. érkezési sorrendben bírálják el, és nem haladja meg a 60 napot, ha valamennyi kérelmet egyidejűleg bírálnak el. Az utóbbi esetben a kérelmek feldolgozásának kezdő időpontja a bejelentett kérelmezési időszak zárónapját követő nap.

g) Az engedélyek érvényességi idejét ésszerűen állapítják meg, az nem lehet olyan rövid, hogy kizárja az importot. Az engedély érvényességi ideje nem zárhatja ki a távoli forrásból származó importot, kivéve azokat a különleges eseteket, amikor a behozatal előre nem látott rövid távú igény kielégítéséhez szükséges.

h) A kvóták működtetésekor a tagok nem akadályozzák meg az importnak a kiadott engedélyek szerinti lebonyolítását és nem gátolják a kvóták teljes kihasználását.

i) Az engedélyek kiadásánál a tagok figyelembe veszik annak kívánatos voltát, hogy az engedélyeket ne gazdaságilag jelentéktelen mennyiségű termékre adják ki.

j) Az engedélyek elosztásánál a tagok figyelembe veszik a kérelmező importteljesítményét. E vonatkozásban tekintetbe veszik, hogy a kérelmezők a múltban számukra kiadott engedélyeket egy közelmúltbeli reprezentatív időszakban teljesen kihasználták-e. Azokban az esetekben, amikor az engedélyeket nem használták ki teljesen, a tag megvizsgálja ennek okait, és az új engedélyek elosztásánál ezen okokat figyelembe veszi. Figyelmet szentelnek annak biztosítására is, hogy az új importőröknek kiadott engedélyek ésszerűen kerüljenek elosztásra, figyelembe véve annak kívánatos voltát, hogy az engedélyeket ne gazdaságilag jelentéktelen mennyiségű termékekre adják ki. E tekintetben különös figyelmet fordítanak azon importőrökre, amelyek fejlődő és különösképpen a legkevésbé fejlett ország tagokból származó termékeket importálnak.

k) Az engedélyek segítségével működtetett, szállító országok között fel nem osztott kvóták esetében, az engedély birtokosai [6] szabadon választhatnak az import forrásai között. A szállító országok között felosztott kvóták esetében az engedély világosan meghatározza az országot vagy országokat.

l) Az 1. cikk 8. pontjának alkalmazásakor kompenzációs kiigazítás tehető az engedélyek jövőbeni elosztása során, amikor az import meghaladott egy korábbi engedélyszintet.

4. cikk

Intézmények

Ezennel létrejön az Importengedélyezési Bizottság, amely az egyes tagok képviselőiből áll. A bizottság megválasztja saját elnökét és alelnökét, és szükség szerint ülésezik azzal a céllal, hogy alkalmat nyújtson a tagoknak a Megállapodás működésére vagy céljainak előmozdítására vonatkozó bármely ügyben való konzultációra.

5. cikk

Bejelentés

(1) Azok a tagok, amelyek engedélyezési eljárásokat vezetnek be vagy változtatnak ezen eljárásokon, a közzétételtől számított 60 napon belül bejelentik ezt a bizottságnak.

(2) Az importengedélyezési eljárások bevezetéséről szóló bejelentések tartalmazzák a következő információkat:

a) az engedélyezési eljárás alá eső termékek listája;

b) a jogosultságról szóló információk beszerzési helye;

c) az adminisztratív szerv(ek), ahová a kérelmek benyújthatók;

d) a kiadvány neve és kelte, amelyben az engedélyezési eljárások közzétételre kerülnek;

e) annak jelzése, hogy az engedélyezési eljárás a 2. és 3. cikk meghatározásai szerint automatikus vagy nem automatikus;

f) az automatikus importengedélyezési eljárások esetén, azok adminisztratív célja;

g) a nem automatikus importengedélyezési eljárások esetén az engedélyezési eljáráson keresztül végrehajtott intézkedés jelzése; és

h) az engedélyezési eljárás várható időtartama, ha az bizonyos valószínűséggel megbecsülhető; amennyiben ez nem tehető meg, annak indoklása, hogy ez az információ miért nem adható meg.

(3) Az engedélyezési eljárásokban történt változásokról szóló bejelentések feltüntetik a fent említett elemeket, ha a változások ezekre vonatkoznak.

(4) A tagok bejelentik a bizottságnak az(oka)t a kiadvány(oka)t, amely(ek)ben az 1. cikk (4) bekezdésében előírt információk közzétételre kerülnek.

(5) Bármely érdekelt tag, amely úgy véli, hogy egy másik tag nem jelentette be, az 1-3. pontokban foglalt rendelkezéseknek megfelelően, egy engedélyezési eljárás bevezetését vagy az abban eszközölt változást, az ügyet az ilyen másik tag tudomására hozhatja. Amennyiben a bejelentés közvetlenül ezután sem történik meg, az ilyen tag maga jelentheti be az engedélyezési eljárást vagy az abban történt változást, beleértve minden releváns és hozzáférhető információt.

6. cikk

Konzultáció és vitarendezés

Az e Megállapodásban foglaltak érvényesülésére ható bármely üggyel kapcsolatos konzultációkra és viták rendezése tekintetében az 1994. évi GATT-nak a Vitarendezési Egyetértéssel kiegészített és értelmezett XXII. és XXIII. cikke rendelkezései érvényesek.

7. cikk

Felülvizsgálat

(1) A bizottság szükség szerint, de legalább kétévente egyszer felülvizsgálja a jelen Megállapodás végrehajtását és működését, figyelembe véve annak céljait, valamint a benne foglalt jogokat és kötelezettségeket.

(2) A bizottság felülvizsgálatának alapjául a Titkárság, az 5. cikk szerint rendelkezésre bocsátott információk, az importengedélyezési eljárásokról szóló éves kérdőívek válaszai [7] és más rendelkezésre álló releváns, megbízható információk alapján, tényszerű jelentést készít. E jelentés tartalmazza a fent említett információk kivonatát, különösképpen megjelölve a felülvizsgálati időszak alatti bármely változást, illetve fejleményt, valamint a bizottság által megjelölt bármely egyéb információt.

(3) A tagok vállalják az importengedélyezési eljárásokról szóló éves kérdőív haladéktalan és hiánytalan kitöltését.

(4) A bizottság tájékoztatja az Árukereskedelmi Tanácsot a felülvizsgálati időszakban történt fejleményekről.

8. cikk

Záró rendelkezések

Fenntartások

(1) A jelen Megállapodás egyetlen rendelkezésével kapcsolatban sem lehet fenntartással élni a többi tag beleegyezése nélkül.

Nemzeti jogszabályok

(2) a) Minden tag biztosítja, hogy törvényi, rendeleti előírásai és közigazgatási eljárásai legkésőbb a WTO-egyezménynek a tag vonatkozásában történő hatálybalépéséig összhangba kerüljenek e Megállapodás rendelkezéseivel.

b) Minden tag tájékoztatja a bizottságot az e Megállapodással összefüggő törvényi és rendeleti előírásait, valamint az azok végrehajtását érintő változásokról.

[1] Az engedélyezés, valamint az egyéb hasonló adminisztrációs eljárások.

[2] E Megállapodásban semmi sem értelmezhető úgy, hogy valamely engedélyezési eljáráson keresztül végrehajtott intézkedés alapja, hatóköre vagy időtartama e Megállapodás szerint kérdés tárgyát képezné.

[3] E Megállapodás céljaira a kormányok kifejezés úgy értendő, hogy az magában foglalja az Európai Közösség illetékes hatóságait is.

[4] Azok a biztosítékot előíró importengedélyezési eljárások, amelyeknek nincs importkorlátozó hatásuk, az 1. és 2. pontok hatálya alá tartozónak tekintendők.

[5] Valamely fejlődő ország tag, amely nem volt aláírója az 1979. április 12-én létrehozott Importengedélyezési Eljárásokról szóló Megállapodásnak, és amelynek konkrét nehézségei vannak az a) pont (ii) és (iii) alpontjának előírásaival kapcsolatban, a Bizottságnak való bejelentést követően, a fenti alpontok alkalmazását attól az időponttól számítva, amikor a WTO-egyezmény a szóban forgó tag számára hatályba lép, legfeljebb két évre elhalaszthatja.

[6] Esetenként kvóta birtokosokként hivatkoznak rájuk.

[7] Eredetileg mint az 1947. évi GATT 1971. március 23-i L/3515 sz. dokumentumaként kiadva.

--------------------------------------------------