1986. évi nemzetközi megállapodás az olívaolajról és az étkezési olajbogyóról

PREAMBULUM

E MEGÁLLAPODÁS SZERZŐDŐ FELEI,

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az olajfa:

- nemcsak a termőföld karbantartásához és megőrzéséhez nélkülözhetetlen növény, hanem az olyan föld hasznosítását is lehetővé teszi, amely más termést nem hoz, és amely még olyan külterjes gazdálkodási feltételek között is, amelyek a jelenlegi termelés nagy részét jellemzik, kedvezően reagál a termesztési technológia bármilyen fejlesztésére,

- olyan évelő gyümölcsfa, amely megfelelő technológia alkalmazása mellett lehetővé teszi, hogy a termesztésébe fektetett javak megtérüljenek,

HANGSÚLYOZVA, hogy a termesztése meghatározó jelentőségű családok millióinak létére és életszínvonalára nézve, akik teljes mértékben azoktól az intézkedésektől függnek, amelyeket terményei fogyasztásának fenntartása és bővítése érdekében tesznek mind maguk a termelő országok, mind pedig a nem termelő, fogyasztó országok,

FIGYELEMMEL arra, hogy az olívaolaj és az étkezési olajbogyó alapvető árucikk azon régiókban, ahol az olajbogyó-termelés elterjedt,

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az olajbogyó-termelés alapvető sajátossága a betakarításban és a piac ellátásában tapasztalható rendszertelenség, és hogy ez a termelés értékének ingadozását, az árak és exportjövedelmek változékonyságát, valamint a termelők jövedelmének nagy különbségeit eredményezi,

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy ezek a körülmények olyan különleges nehézségeket idéznek elő, amelyek súlyosan sérthetik a termelők és a fogyasztók érdekeit, és veszélyeztethetik a gazdasági növekedés általános politikáját azon országokban, amelyek olyan térségekben találhatók, ahol az olajbogyó-termelés elterjedt,

HANGSÚLYOZVA ezzel kapcsolatban az olajbogyó-termelés fontosságát sok ország gazdasága számára, különösen az olajbogyó-termelő fejlődő országokéra,

FIGYELEMMEL arra, hogy az olajbogyó-termelés és termékei piacának rendkívül különleges jellemzőire tekintettel végrehajtandó intézkedések meghaladják a nemzeti kereteket, és hogy a nemzetközi cselekvés alapvető jelentőségű,

FIGYELEMBE VÉVE az 1958. április 3-i jegyzőkönyvvel módosított, az olívaolajról szóló 1956. évi nemzetközi megállapodást, az olívaolajról szóló 1963. évi nemzetközi megállapodást, amelyet számos alkalommal kiterjesztettek és módosítottak, és az olívaolajról szóló 1979. évi nemzetközi megállapodást,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az 1979. évi megállapodás hatálya 1986. december 31-én lejár,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy alapvető jelentőségű az említett megállapodások keretében vállalt munka folytatása és fejlesztése, és kívánatos egy új megállapodás megkötése,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. FEJEZET ÁLTALÁNOS CÉLKITŰZÉSEK

1. cikk

Általános célkitűzések

Az olívaolajról és az olajbogyóról szóló 1986. évi nemzetközi megállapodás (a továbbiakban: e megállapodás) – amelyfigyelembe veszi az ENSZ kereskedelmi és fejlesztési konferenciájának 93 (IV), 124 (V) és 155 (VI) állásfoglalásának rendelkezéseit – célkitűzései a következők:

1. A nemzetközi együttműködés és az összehangolt cselekvés tekintetében:

a) a nemzetközi együttműködés előmozdítása a világ gazdaságának az olajbogyótermékek tekintetében történő integrált fejlődése érdekében;

b) tisztességes munkakörülmények fenntartása az olajbogyó-termelés és az olajbogyótermékek iparában, illetve az abból eredő tevékenységekben annak érdekében, hogy növeljék az azzal foglalkozó népesség életszínvonalát;

c) a termelés összehangolásának, az iparosításnak és az olívaolaj, az olívapogácsa-olaj és az étkezési olajbogyó forgalmazási politikájának, valamint e termékek vonatkozásában a piac szervezésének előmozdítása;

d) az olajfa más terményeire vonatkozóan szükséges intézkedések alkalmazásának tanulmányozása és elősegítése;

e) az olívaolajról szóló előző nemzetközi megállapodások alapján végzett munka folytatása és kiterjesztése.

2. Az olajbogyó-termelés és az olívaolaj kinyerésének modernizációja tekintetében:

a) a kutatás és fejlesztés előmozdítása olyan módszerek kidolgozása érdekében, amelyek alkalmasak a következőkre:

i. a műszaki és tudományos tervezés segítségével az olajbogyó-termelés és az olajbogyó-termékek iparának modernizációja;

ii. a termékek minőségének javítása;

iii. a termékek – különösen az olívaolaj – termelési költségének csökkentése azzal a céllal, hogy javítsák ezen olaj helyzetét a folyékony étkezési növényi olajok teljes piacán;

iv. az olajbogyó-termékek ipara környezettel kapcsolatos helyzetének javítása az ENSZ Emberi környezet konferenciája ajánlásainak megfelelően, az esetleges káros hatások kiküszöbölése érdekében;

b) a technológia átadása és a képzés előmozdítása az olívaágazatban.

3. Az olajbogyó-termékek nemzetközi kereskedelmének kiterjesztése tekintetében:

a) azon intézkedések tanulmányozása és alkalmazása, amelyek az olajbogyó-termékek nemzetközi kereskedelmének azzal a céllal történő bővítésére szolgálnak, hogy növeljék a forrásokat, amelyeket a termelő országok, különösen a fejlődő termelő országok a kivitelükből nyernek, és hogy lehetővé tegyék a gazdasági növekedésük és társadalmi fejlődésük felgyorsítását a fogyasztói érdekeket is figyelembe véve;

b) megfelelő intézkedések elfogadása az olívaolaj és az étkezési olajbogyó fogyasztásának fejlesztéséhez;

c) a olívaolaj, az olívapogácsa-olaj és étkezési olajbogyó nemzetközi kereskedelmében a tisztességtelen verseny bármilyen gyakorlatának megelőzése és adott esetben kiküszöbölése, valamint annak biztosítása, hogy olyan áruk kerüljenek forgalomba, amelyek teljes mértékben megfelelnek az e téren elfogadott nemzetközi szabályozásnak és szabványoknak;

d) a kínálat piacra jutásának és megbízhatóságának, valamint a piaci szerkezet, az értékesítési, forgalmazási és szállítási rendszerek javítása;

e) bármilyen cselekvés vagy intézkedés felvállalása, amely kiemelheti az olívaolaj és az étkezési olajbogyó élettani értékét.

4. Az olajbogyó-termékek nemzetközi kereskedelmének szabványosítása tekintetében:

a) a termelés és a fogyasztás kiegyensúlyozására szolgáló intézkedések tanulmányozása és alkalmazása;

b) a különösen az olívaolajra és az étkezési olajbogyóra vonatkozó nemzeti jogszabályok összehangolására szolgáló intézkedések tanulmányozása és alkalmazása;

c) a piac ellátásában tapasztalható ingadozással kapcsolatos hátrányok csökkentése, különösen annak érdekében, hogy:

i. megakadályozzák az árak túlzott ingadozását, s a termelők számára jövedelmező és igazságos, a fogyasztók számára pedig tisztességes árszintet biztosítsanak;

ii. olyan feltételeket teremtsenek, amelyek lehetővé teszik a termelés, fogyasztás és a nemzetközi kereskedelem harmonikus fejlődését, figyelemmel azok kölcsönhatásaira is;

d) a tájékoztatás és konzultáció eljárásainak javítása többek között annak érdekében, hogy növeljék az olívaolaj, az olívapogácsa-olajok és az étkezési olajbogyók piacának átláthatóságát.

II. FEJEZET FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

2. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

1. "Tanács": a 3. cikk (1) bekezdésében említett Nemzetközi Olívaolaj Tanács;

2. "tag": e megállapodás valamely Szerződő Fele;

3. "főként termelő tag": bármely tag, amelynek olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-termelése az 1980/81-től 1983/84-ig tartó olívaolaj gazdasági években, illetve étkezési olajbogyó gazdasági években – 20 %-os átváltási együttható alkalmazásával – olajbogyó-egyenértékre átszámítva nagyobb volt, mint az 1981-től 1984-ig tartó naptári évekre vonatkozó behozatala;

4. "főként importáló tag": bármely tag, amelynek olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-termelése az 1980/81-től 1983/84-ig tartó olívaolaj gazdasági években, illetve étkezési olajbogyó gazdasági években – 20 %-os átváltási együttható alkalmazásával – olajbogyó-egyenértékre átszámítva kisebb volt, mint az 1981-től 1984-ig tartó naptári évekre vonatkozó behozatala, vagy bármely tag, amely vonatkozásában egyik tekintetben sem jegyeztek fel termelést a fenti gazdasági évek során;

5. "olívaolaj gazdasági év": minden egyes év november 1-jétől a következő év október 31-ig tartó időszak;

6. "étkezési olajbogyó gazdasági év": minden egyes év szeptember 1-jétől a következő év augusztus 31-ig tartó időszak;

7. "olajbogyó-termékek": különösen az olívaolajok, az étkezési olajbogyók és az olívapogácsa-olajok.

I. RÉSZ INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK

III. FEJEZET NEMZETKÖZI OLÍVAOLAJ TANÁCS

3. cikk

A Nemzetközi Olívaolaj Tanács létrehozása, székhelye és szervezete

(1) A Nemzetközi Olívaolaj Tanács, amelyet azzal a céllal hoztak létre, hogy biztosítsa e megállapodás alkalmazását és felügyelje annak működését, az e megállapodásban meghatározott tagsággal, hatáskörökkel és feladatokkal rendelkezik.

(2) A Tanács székhelye Madridban van, kivéve, ha a Tanács másként határoz.

(3) A Tanács hatásköreit közvetlenül és/vagy a 7. cikkben említett bizottságokon és albizottságokon keresztül, valamint az igazgatási titkárságon keresztül gyakorolja, amely ügyvezető igazgatóból, magas rangú tisztviselőkből és alkalmazottakból áll.

4. cikk

Tanácsi tagság

(1) E megállapodás minden egyes Szerződő Fele tagja a Tanácsnak.

(2) A tagságnak két kategóriája van, nevezetesen:

a) főként termelő tagok; és

b) főként importáló tagok.

(3) Minden egyes tag egy képviselővel rendelkezik a Tanácsban, és ha kívánja, egy vagy több képviselőhelyettessel. A tagok továbbá képviselőik vagy képviselőhelyetteseik mellé egy vagy több tanácsadót is kinevezhetnek.

5. cikk

A kormányközi szervezetek tagsága

E megállapodásban a "kormány"-ra vagy "kormányok"-ra való hivatkozást úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja az Európai Gazdasági Közösséget és bármely más, a nemzetközi megállapodások – különösen áruegyezmények – tárgyalása, megkötése és alkalmazása tekintetében hatáskörrel rendelkező kormányközi szervezet. Ennek megfelelően e kormányközi szervezetek esetében, e megállapodásban az aláírásra, megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra, az ideiglenes alkalmazásról szóló értesítésre vagy a csatlakozásra történő bármely hivatkozást úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja az ilyen kormányközi szervezetek általi aláírást, megerősítést, elfogadást vagy jóváhagyást, ideiglenes alkalmazásról szóló értesítést vagy csatlakozást.

6. cikk

Kiváltságok és mentességek

(1) A Tanács jogi személyiséggel rendelkezik. Jogképessége kiterjed különösen a szerződéskötésre, ingó és ingatlan vagyon szerzésére és elidegenítésére, valamint arra, hogy bíróság előtt eljárjon.

(2) Az egyes tagok területén, és amennyiben az adott tag jogszabályai megengedik, a Tanács rendelkezik az e megállapodás által ráruházott feladatok teljesítéséhez szükséges jogképességgel.

(3) E megállapodás hatálybalépésétől kezdődően azon ország kormánya, amelyben a székhely található, egyezményt köt a Tanáccsal, amely a jogképesség, kiváltságok és mentességek tekintetében hasonló feltételeket biztosít számára, mint a fogadó ország a nemzetközi szervezeteknek. Ezalatt a Tanács és Spanyolország Kormánya között 1962. július 2-án megkötött székhelyegyezmény hatályban marad.

(4) A Tanács székhelye szerinti állam kormánya, amennyiben az adott állam jogszabályai megengedik, a Tanács által az alkalmazottainak kifizetett díjakat és a Tanács eszközeit, jövedelmét vagy egyéb vagyonát mentesíti az adózás alól.

(5) A Tanács az e megállapodás megfelelő alkalmazásának biztosításához szükséges kiváltságokról és mentességekről megállapodásokat köthet egy vagy több taggal.

(6) Amennyiben a Tanács székhelyét egy olyan országba teszik át, amely tagja e megállapodásnak, a fenti tag minél előbb megköti a Tanáccsal azt a megállapodást, amely a Tanács, ügyvezető igazgatója, magas rangú tisztviselői, alkalmazottai és szakértői, valamint a tagok képviselőinek jogállására, kiváltságaira és mentességeire vonatkozik az adott országban feladataik ellátása céljából való tartózkodásuk ideje alatt.

(7) Amennyiben az e cikk (6) bekezdésében tervezett megállapodás alapján nem vezetnek be eltérő adózási szabályozást, valamint a fenti megállapodás megkötéséig, az új fogadó tag:

a) a Tanács által az alkalmazottainak kifizetett díjakra vonatkozóan mentességet nyújt az adózás alól;

b) a Tanács eszközeire, jövedelmére és egyéb vagyonára vonatkozóan mentességet nyújt az adózás alól.

(8) Amennyiben a Tanács székhelyét olyan országba kívánják áttenni, amely nem tagja a megállapodásnak, a Tanács e lépés előtt beszerzi az adott ország kormányának írásbeli biztosítását arra nézve:

a) hogy a kormány, amint lehetséges, megköt egy olyan megállapodást a Tanáccsal, mint amilyet az e cikk (6) bekezdése előír; és

b) hogy az említett megállapodás megkötéséig biztosítja az e cikk (7) bekezdésében előírt mentességeket.

(9) A Tanács törekszik arra, hogy a székhely áttételét megelőzően megkösse az e cikk (6) bekezdésében említett megállapodást azon ország kormányával, ahová a Tanács székhelyét át fogják tenni.

7. cikk

A Tanács hatáskörei és feladatai

(1) A Tanács gyakorolja azon hatáskörök összességét, és ellátja mindazokat a feladatokat vagy gondoskodik azok ellátásáról, amelyek e megállapodás rendelkezéseinek végrehajtásához szükségesek.

(2) A Tanács a hatáskörén belüli minden eszközzel és ösztönzővel elősegíti azokat a tevékenységeket, amelyek előmozdítják az olajbogyó-termékek világgazdaságának kiegyensúlyozott fejlődését a termelés, fogyasztás és a nemzetközi kereskedelem terén, figyelemmel azok kölcsönhatásaira is.

(3) A Tanács jogosult kutatásokat vagy egyéb tevékenységet folytatni vagy azok elvégzését megszervezni – beleértve az olajbogyó-termelésnek és az olajbogyó-termékek iparának történő, különböző formájú segítségnyújtásra vonatkozó részletes információgyűjtést – annak érdekében, hogy lehetővé váljon számára azon ajánlások és javaslatok megfogalmazása, amelyeket megfelelőnek ítél az 1. cikkben meghatározott általános célkitűzések elérésére. E kutatásoknak és tevékenységeknek – különösen – a lehető legtöbb országra vagy országcsoportra ki kell terjedniük, és figyelembe kell venniük az érintett országok általános, társadalmi és gazdasági feltételeit.

(4) A Tanács kialakítja azokat az eljárásokat, amelyek alapján a tagok tájékoztatják az e cikkben említett vagy az e megállapodás alkalmazásából eredő ajánlások és javaslatok megfontolása után levont következtetéseikről.

(5) A Tanács elkészíti az e megállapodás rendelkezéseinek megfelelő eljárási szabályzatot. Gondoskodik minden olyan dokumentáció frissítéséről, amely e megállapodás szerinti feladatainak ellátásához szükséges, valamint azokéról, amelyeket kívánatosnak tart. Az általa elfogadott eljárási szabályzat és e megállapodás rendelkezései közötti ellentmondás esetén e megállapodás jut érvényre.

(6) A Tanács elkészíti, előkészíti és közzéteszi az általa hasznosnak és szükségesnek ítélt jelentéseket, vizsgálatokat vagy más dokumentumokat.

(7) A Tanács évente legalább egyszer jelentést tesz közzé tevékenységéről és e megállapodás működéséről.

(8) A Tanács kijelölheti az e megállapodás szerinti feladatainak elvégzése szempontjából általa hasznosnak tartott bizottságokat és albizottságokat.

(9) A Tanács hatásköreinek gyakorlására vonatkozó pénzügyi fedezetet e megállapodás második része állapítja meg. A Tanácsnak nincs hatásköre hitelt felvenni.

8. cikk

A Tanács elnöke és alelnöke

(1) A Tanács a tagok küldöttei közül elnököt választ, aki egy olívaolaj gazdasági évig van hivatalban. Abban az esetben, ha az elnök képviselő, a Tanács határozataiban való részvételi jogát küldöttségének egy másik tagja gyakorolja. Az elnök nem részesül díjazásban.

(2) A Tanács a tagok küldöttei közül alelnököt is választ. Abban az esetben, ha az alelnök képviselő, joga van részt venni a Tanács határozataiban, kivéve, amikor elnökként jár el, amely esetben e jogot küldöttségének egy másik tagjára ruházza át. Az alelnök egy olívaolaj gazdasági évig van hivatalban, és nem részesül díjazásban.

(3) Az elnök és alelnök egyidejű ideiglenes távolléte, illetve egyikük vagy mindkettőjük tartós távolléte esetén a Tanács a tagküldöttségek közül az esettől függően új ideiglenes vagy állandó tisztségviselőket választhat.

9. cikk

A Tanács ülésszakai

(1) A Tanács a székhelyén ülésezik, kivéve, ha másként rendelkezik. Amennyiben bármely tag meghívására a Tanács máshol ülésezik, az adott tag viseli azt a többletköltséget, amit ez a Tanács költségvetésére nézve magával von.

(2) A Tanács évente legalább kétszer ülésezik, tavasszal és ősszel.

(3) A Tanácsot elnökének szabad mérlegelése alapján bármikor össze lehet hívni. Az elnök akkor is összehívja a Tanácsot, ha ezt egy vagy több tagja kéri.

(4) Az e cikk (2) bekezdésében előírt ülésszakokról szóló értesítést legalább 45 nappal az egyes ülésszakok első ülése előtt meg kell küldeni. Az e cikk (3) bekezdésében előírt ülés-szakokról szóló értesítést legalább 15 nappal az egyes ülés-szakok első ülése előtt kell megküldeni.

10. cikk

Részvételi részesedés

(1) Minden egyes tag részvételi részesedését a következő képlet eredménye alapján kell meghatározni:

q = P

+ i

+ P

+ i

+ 5

E képletben:

- "q" az a számadat, amelyet a Tanács a részvételi részesedés meghatározásának alapjaként használ,

- "P1" az 1980/81-től az 1983/84-ig tartó gazdasági évek átlagos éves olívaolaj-termelése ezer tonnában, az 1000 tonnák egész szám feletti töredékeit figyelmen kívül hagyva,

- "i1" az 1981-től 1984-ig tartó naptári évek átlagos éves nettó olívaolaj-behozatala ezer tonnában, az 1000 tonnák egész szám feletti töredékeit figyelmen kívül hagyva,

- "P2" az 1980/81-től 1983/84-ig tartó gazdasági évek átlagos éves étkezésiolajbogyó-termelése ezer tonnában, 20 százalékos átváltási együttható alkalmazásával annak olívaolaj-egyenértékére átszámítva, az 1000 tonnák egész szám feletti töredékeit figyelmen kívül hagyva,

- "i2" az 1981-től 1984-ig tartó naptári évek átlagos éves nettó étkezésiolajbogyó-behozatala ezer tonnában, 20 százalékos átváltási együttható alkalmazásával annak olívaolaj egyenértékére átszámítva, az 1000 tonnák egész szám feletti töredékeit figyelmen kívül hagyva,

- "5" az az alapszám, amit mindkét tagkategória minden egyes tagjához hozzárendelnek.

(2) Az e cikk (1) bekezdése alapján meghatározott részvételi részesedéseket e megállapodás A. mellékletében kell megadni. A Tanács szükség esetén, a megállapodásban való részvétel figyelembevételével felülvizsgálhatja a fent említett arányokat.

11. cikk

A Tanács határozatai

(1) E megállapodás eltérő rendelkezésének hiányában, a Tanács határozatait a tagok konszenzusával hozza.

(2) Bármely tagot, amely nem vett részt egy olyan ülés-szakon, amelyen határozatot hoztak, felkérik, hogy az ülésszak végét követő 30 napon belül közölje a határozatra vonatkozó álláspontját. Amennyiben a fent említett határidőn belül nem érkezik válasz, azt úgy kell értelmezni, hogy a szóban forgó tag álláspontja megfelel a meghozott határozatnak.

(3) Bármely tag felhatalmazhatja egy másik tag képviselőjét, hogy képviselje érdekeit és gyakorolja a Tanács határozataiban való részvételi jogát a Tanács egy vagy több ülésszakán. Az ilyen felhatalmazásra vonatkozó igazoló dokumentumokat a Tanácsnak kell benyújtani, amely dönt azok elfogadhatóságáról.

(4) Egy tag képviselője nem képviselheti egynél több tag érdekeit, és nem gyakorolhatja a Tanács határozataiban egynél több tag részvételi jogát.

(5) A Tanács a tagok és az elnök közötti levélváltás formájában ülésszak megtartása nélkül is hozhat határozatokat, feltéve, hogy egyetlen tag sem él kifogással. Bármely így meghozott határozatot az igazgatási titkárság révén a lehető leghamarabb közölni kell minden taggal, és fel kell venni a Tanács következő ülésszakának jegyzőkönyvébe.

12. cikk

Más szervezetekkel való együttműködés

(1) A Tanács minden megfelelő intézkedést megtesz az ENSZ-szel és annak szerveivel, különösen az UNCTAD-dal és UNDP-vel, valamint a FAO-val, továbbá az ENSZ más szakosított intézményével, valamint a megfelelő kormányközi, kormányzati és nem kormányzati szervezetekkel való konzultáció és együttműködés érdekében.

(2) Tekintettel az UNCTAD nemzetközi árukereskedelemben betöltött különleges szerepére, a Tanács megfelelő módon, folyamatosan tájékoztatja az UNCTAD-ot tevékenységéről és munkaprogramjáról.

13. cikk

A Közös Árualappal való kapcsolat

Amikor a Közös Alap működőképes lesz, a Tanács a Közös Árualapot létrehozó megállapodásban megállapított elvek szerint teljes körűen kihasználja az Alap második számlájának lehetőségeit.

14. cikk

Megfigyelők engedélyezése

(1) A Tanács beleegyezéséhez kötötten az ENSZ-nek vagy valamely szakosított intézményének bármely tagja vagy megfigyelő tagja, amely nem tagja e megállapodásnak, vagy a 12. cikk (1) bekezdésében említett bármely szervezet megfigyelőként részt vehet a Tanács bármely ülésszakán.

(2) Bármely tag kérelmére a Tanács határozhat úgy, hogy valamely ülését megfigyelők nélkül tartja.

15. cikk

A Tanács határozatképességének feltételei

(1) A Tanács minden egyes ülésszakán a határozatképesség feltétele az, hogy a tagok többségének képviselői jelen legyenek, amely többség a tagok között felosztott részvételi részesedések összegének legalább 90 %-ával rendelkezik.

(2) Amennyiben a határozatképesség fenti feltétele nem teljesül, az ülésszakot 24 órával el kell halasztani, és a határozatképesség feltétele a tagok között felosztott részvételi részesedések összegének legalább 85 %-ával rendelkező többség képviselőinek jelenléte.

IV. FEJEZET IGAZGATÁSI TITKÁRSÁG

16. cikk

Igazgatási titkárság

(1) A Tanács igazgatási titkársággal rendelkezik, amely egy ügyvezető igazgatóból, a Tanács által az eljárási szabályzatban meghatározott magas rangú tisztviselőkből, valamint az e megállapodásból eredő feladatok ellátásához szükséges alkalmazottakból áll.

(2) Az ügyvezető igazgatót a Tanács nevezi ki. Az ügyvezető igazgató kinevezésének feltételeit a Tanács állapítja meg azon feltételek figyelembevételével, amelyek hasonló kormányközi szervezetek megfelelő tisztviselőire vonatkoznak.

(3) Az ügyvezető igazgató a Tanács vezető igazgatási tisztviselője, és felelős az e megállapodás igazgatása során rá háruló kötelezettségek teljesítéséért.

(4) Az ügyvezető igazgatóval történő konzultációt követően a Tanács az általa meghatározott feltételekkel kinevezi a Tanács magas rangú tisztviselőit, figyelembe véve azon feltételeket, amelyek hasonló kormányközi szervezetek megfelelő tisztviselőire vonatkoznak.

(5) Az ügyvezető igazgató a Tanács által megállapított eljárási szabályzatnak megfelelően kinevezi az alkalmazottakat. E szabályzat kialakítása során a Tanács figyelembe veszi azon rendelkezéseket, amelyek hasonló kormányközi szervezetek tisztviselőire vonatkoznak.

(6) Az ügyvezető igazgató, a magas rangú tisztviselők és a személyzet más tagjai számára tilos minden jövedelemszerző tevékenység az olajbogyó-termelés vagy az olajbogyó-termékek iparának bármely területén.

(7) Az ügyvezető igazgató, a magas rangú tisztviselők és a személyzet más tagjai semmilyen tagtól vagy a Tanácson kívüli semmilyen hatóságtól nem kérhetnek vagy kaphatnak utasításokat az e megállapodás szerinti kötelezettségeikkel kapcsolatban. Tartózkodnak bármely olyan cselekedettől, amely összeférhetetlen a kizárólag a Tanácsnak felelős nemzetközi tisztviselőként betöltött pozíciójukkal. Minden egyes tag tiszteletben tartja az ügyvezető igazgató, a magas rangú tisztviselők és a személyzet kötelezettségeinek kizárólagosan nemzetközi jellegét, és nem próbálja kötelezettségeik teljesítésében befolyásolni őket.

II. RÉSZ PÉNZÜGYI FEDEZET

V. FEJEZET IGAZGATÁSI KÖLTSÉGVETÉS

17. cikk

Létrehozás és igazgatás

(1) Az e megállapodás igazgatásához, valamint az olajbogyó-termelésre, az olívaolaj kinyerésére és az étkezési olajbogyó feldolgozására vonatkozó, e megállapodásban előírt technikai együttműködési programok megvalósításához szükséges kiadások az igazgatási költségvetést terhelik. Az olajbogyó-termelésre, az olívaolaj kinyerésére és az étkezési olajbogyó feldolgozására vonatkozó technikai együttműködési programok megvalósításához rendelt összeg, amelyet az igazgatási költségvetésbe külön fejezetként kell szerepeltetni, 300000 USA-dollár évente.

(2) A Tanács növelheti a fent említett összeget, feltéve, hogy egy tag hozzájárulását sem növelik meg a tag hozzájárulása nélkül.

(3) Az egyes naptári évekre vonatkozóan az egyes tagoknak az igazgatási költségvetéshez való hozzájárulása azzal a részesedéssel arányos, amellyel az adott tag a kérdéses év költségvetésének jóváhagyásakor rendelkezik.

(4) A Tanácshoz delegált küldöttségek kiadásait az érintett tagok fedezik.

(5) Első ülésszakán a Tanács jóváhagyja az első naptári évre vonatkozó igazgatási költségvetést, és megállapítja az egyes tagok által fizetendő hozzájárulást. Ezt követően a Tanács minden egyes év őszi ülésszakán jóváhagyja a következő naptári évre vonatkozó igazgatási költségvetést, és megállapítja az egyes tagok által az említett naptári évre fizetendő hozzájárulást.

(6) Az e megállapodás Szerződő Felévé annak hatálybalépése után váló bármely tag kezdeti hozzájárulását a Tanács az adott tag számára kiosztott részesedés és a szóban forgó év fennmaradó része alapján állapítja meg, de a többi tagnak az adott naptári évre vonatkozóan megállapított hozzájárulása nem módosítható.

(7) Az e cikkben előírt hozzájárulások annak a naptári évnek az első napján válnak esedékessé, amelyre vonatkozóan azokat megállapították. Azokat USA-dollárban állapítják meg, és e valutában vagy egy más, szabadon átváltható valuta egyenértékű összegében kell megfizetni.

(8) Amennyiben egy tag a naptári év elején kezdődő hat hónapon belül nem fizeti meg az igazgatási költségvetéshez való teljes hozzájárulását, az igazgató felszólítja, hogy a lehető leghamarabb teljesítse a befizetést. Amennyiben a szóban forgó tag nem rendezi hozzájárulását a hat hónapos határidőt követő három hónapon belül, a Tanács döntéseiben való részvételi joga, valamint az a joga, hogy a Tanácsban, annak bizottságaiban és albizottságaiban választott tisztségeket tölthessen be, mindaddig felfüggesztésre kerül, amíg hozzájárulását teljesen be nem fizeti. Azonban nem fosztják meg semmilyen más jogától, és nem mentik fel az e megállapodás szerinti semmilyen kötelezettsége alól, kivéve, ha a Tanács így határoz. A Tanács semmilyen határozatával nem menthető fel az e megállapodás szerinti pénzügyi kötelezettségei alól.

(9) Bármely tag, amelynek tagsága e megállapodás érvényességi időtartama alatt felmondással vagy kizárással megszűnik, köteles mindazon fizetések teljesítésére, amelyekkel a Tanácsnak tartozik, és mindazon kötelezettségei teljesítésére, amelyeket azt a napot megelőzően vállalt, amelyen megszűnik e megállapodás Szerződő Felének lenni. Az ilyen tagok semmilyen részt sem követelhetnek a Tanács vagyonából az e megállapodás lejártakor való végelszámolásakor.

(10) Minden egyes naptári év első ülésszaka során jóváhagyásra és közzétételre a Tanács elé kell terjeszteni a Tanács előző naptári évre vonatkozó – független könyvvizsgáló által ellenőrzött – pénzügyi kimutatásait.

(11) Amennyiben feloszlatják, a Tanács előbb megteszi a 60. cikkben előírt intézkedéseket.

VI. FEJEZET AZ OLAJBOGYÓ-TERMELÉSRE, AZ OLÍVAOLAJ KINYERÉSÉRE ÉS AZ ÉTKEZÉSI OLAJBOGYÓ FELDOLGOZÁSÁRA VONATKOZÓ TECHNIKAI EGYÜTTMŰKÖDÉSI PROGRAMOK FINANSZÍROZÁSA

18. cikk

Finanszírozási források és igazgatás

(1) Az e megállapodás negyedik részében említett tevékenységek programjait az e cikk (2) bekezdésében meghatározott finanszírozási források felhasználásával kell végrehajtani.

(2) A finanszírozási források a következők:

a) az igazgatási költségvetésben az olajbogyó-termelésre, az olívaolaj kinyerésére és az étkezési olajbogyó feldolgozására vonatkozó technikai együttműködési programok végrehajtására elkülönített rögzített összeg;

b) kormányközi, kormányzati és nem kormányzati intézmények;

c) önkéntes hozzájárulások és adományok.

(3) A Tanács – szabadon átváltható valutában vagy nemzeti pénznemben – az adományozó országban folytatandó tevékenységek támogatását célzó önkéntes hozzájárulásokat és adományokat fogadhat el.

(4) A Tanács más formában is elfogadhat kiegészítő hozzájárulást, beleértve a szolgáltatásokat, a tudományos és műszaki felszerelést és/vagy személyzetet, amelyek megfelelnek a jóváhagyott programok követelményeinek.

(5) Ezenkívül a Tanács – a nemzetközi együttműködés fejlesztésének keretében – törekszik a hatáskörrel rendelkező nemzetközi, regionális és nemzeti – pénzügyi vagy egyéb jellegű – szervezeteknél elérhető, alapvető pénzügyi és/vagy technikai segítségnyújtás biztosítására.

(6) Az e cikk (1) bekezdésében említett összegek, amelyeket egy naptári év során nem használnak fel, átvihetők a következő naptári évekre, de semmilyen körülmények között nem lehet azokat átsorolni az igazgatási költségvetés más fejezeteibe.

(7) A Tanács az őszi ülésszakán elfogadja az olajbogyó-termelésre, az olívaolaj kinyerésére és az étkezési olajbogyó feldolgozására vonatkozó technikai együttműködési programot, amelyet a következő naptári évben kell végrehajtani és/vagy folytatni.

(8) Az e cikk (2) bekezdésében említett pénzügyi forrásokból keletkező összegek kezelésével összefüggő határozatokat a 11. cikk rendelkezéseinek megfelelően kell meghozni.

(9) E megállapodás lejártakor – kivéve annak meghosszabbítása, kiterjesztése vagy megújítása esetén – a fel nem használt összegeket a szerződés érvényességi időtartama alatt tett hozzájárulásaik összegének arányában vissza kell fizetni a tagoknak.

VII. FEJEZET NÉPSZERŰSÍTÉSI ALAP

19. cikk

Az Alap létrehozása

(1) A főként termelő tagok vállalják, hogy minden egyes naptári évre, az e megállapodás XIV. fejezetében meghatározott együttes népszerűsítésre vonatkozóan a Tanács rendelkezésére bocsátanak egy 600000 USA-dollár nagyságú összeget.

(2) A fenti összeget a Tanács növelheti, feltéve egyrészről, hogy egyetlen tag hozzájárulását sem növelik meg az adott tag beleegyezése nélkül, másrészről hogy a 20. cikkben említett részesedésekben ezzel kapcsolatosan bekövetkező bármely változás a főként termelő tagok egyhangú határozatához kötött.

(3) A fent említett összeget USA-dollárban, vagy bármely más, szabadon átváltható valuta egyenértékű összegében kell megfizetni.

20. cikk

Az Alaphoz való hozzájárulások

(1) Az e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel, a főként termelő tagok a számukra az olajbogyó-termékek világgazdaságában való jelentőségük alapján egyenként megállapított – és a B. mellékletben feltüntetett – részesedésnek megfelelően járulnak hozzá a Népszerűsítési Alaphoz.

(2) A főként termelő tagok Népszerűsítési Alapban való részvételének figyelembevételével a Tanács szükség esetén felülvizsgálhatja a fent említett részesedéseket.

(3) A Népszerűsítési Alaphoz való hozzájárulások a naptári év egészére fizetendők. Minden egyes főként termelő tag éves hozzájárulása először akkor esedékes, amikor ideiglenesen vagy véglegesen taggá válik, és azt követően minden egyes év január 1-jén.

(4) A 17. cikk (8) bekezdésének rendelkezéseit a Népszerűsítési Alap hozzájárulásainak beszedése tekintetében, és a fizetés késedelme esetén alkalmazni kell.

(5) Minden egyes naptári év első ülésszakán jóváhagyásra és közzétételre a Tanács elé kell terjeszteni a Népszerűsítési Alap előző naptári évre vonatkozó – független könyvvizsgáló által ellenőrzött – pénzügyi kimutatásait.

(6) A Népszerűsítési Alap azon összegei, amelyeket egy naptári év során nem használnak fel, átvihetők a következő naptári évekre, de semmilyen körülmények között nem lehet azokat átsorolni az igazgatási költségvetés más fejezeteibe.

21. cikk

Önkéntes hozzájárulások és adományok

(1) A főként importáló tagok a Tanáccsal való külön megállapodás keretében fizethetnek hozzájárulást a Népszerűsítési Alapba. E hozzájárulásokat hozzá kell adni az Alap – 19. cikkben meghatározott – pénzeszközeihez.

(2) A Tanács adományokat fogadhat el kormányoktól vagy más forrásokból a szóban forgó együttes népszerűsítésre vonatkozóan. Az ilyen alkalmi forrásokat hozzá kell adni az Alap – 19. cikkben meghatározott – pénzeszközeihez.

22. cikk

A népszerűsítésre vonatkozó határozatok

(1) A népszerűsítésre vonatkozó határozatokat azon jelenlévő tagok konszenzusával kell meghozni, amelyek a 20. cikk (1) bekezdésének megfelelően hozzájárulnak a Népszerűsítési Alaphoz. E tagok egyhangú határozattal a Népszerűsítési Alap egy részét elkülöníthetik a 38. cikkben említett célkitűzések teljesítésére.

(2) Az e cikk (1) bekezdése szerint meghozott határozatokat – tájékoztatás céljából – haladéktalanul közölni kell valamennyi jelen nem lévő taggal.

23. cikk

Az Alap végelszámolása

E megállapodás lejártakor – kivéve annak meghosszabbítása, kiterjesztése vagy megújítása esetén – bármely, a népszerűsítés céljából fel nem használt összegeket a megállapodás érvényességi időtartama alatt a népszerűsítés érdekében tett hozzájárulásaik összegének arányában vissza kell fizetni a tagoknak.

VIII. FEJEZET PÉNZÜGYI ELLENŐRZÉS

24. cikk

Pénzügyi bizottságok

A Tanács létrehoz:

a) egy pénzügyi bizottságot az igazgatási költségvetés számára, amelybe minden tag egy képviselőt delegál, s amely biztosítja a pénzügyi ellenőrzést, különös tekintettel e megállapodás V. és VI. fejezetének végrehajtására;

b) egy pénzügyi bizottságot a Népszerűsítési Alap számára, amelybe minden tag egy képviselőt delegál, s amely biztosítja e megállapodás VII. fejezete végrehajtásának pénzügyi ellenőrzését.

III. RÉSZ GAZDASÁGI ÉS SZABVÁNYOSÍTÁSI RENDELKEZÉSEK

IX. FEJEZET AZ OLÍVAOLAJOK ÉS OLÍVAPOGÁCSA-OLAJOK MEGNEVEZÉSEI MEGHATÁROZÁSAI

A SZÁRMAZÁS JELZÉSE ÉS EREDETMEGJELÖLÉS

25. cikk

Az "olívaolaj" megnevezés használata

(1) Az "olívaolaj" megnevezést kizárólag az olajbogyóból nyert olajra kell korlátozni, kizárva azokat az olajokat, amelyeket oldószerrel vagy átészterezési folyamatokkal nyertek, valamint a másféle olajok hozzáadásával nyert keverékeket.

(2) Semmilyen esetben sem szabad az "olívaolaj" megnevezést egymagában használni az olívapogácsa-olajokra.

(3) A tagok vállalják, hogy mind a belső, mind a nemzetközi kereskedelemben visszaszorítják az "olívaolaj" megnevezés bármely, egymagában vagy más szavakkal való összetételben történő olyan használatát, amely e cikk rendelkezéseivel nincs összhangban.

26. cikk

Az olívaolajok és olívapogácsa-olajok megnevezései és meghatározásai

(1) Az olívaolajok és olívapogácsa-olajok megnevezései és fogalommeghatározásai az egyes megnevezésekhez tartozó fogalommeghatározásokkal együtt a következők:

A. Szűz olívaolaj: az olajfa terméséből kizárólag mechanikai vagy egyéb fizikai eljárással olyan körülmények, különösen hőmérsékleti viszonyok között előállított olajok, amelyek nem vezetnek az olaj összetételének megváltozásához, és amelyeket mosáson, ülepítés, centrifugáláson és szűrésen kívül nem vetettek alá semmilyen kezelésnek, kivéve az oldószerek felhasználásával vagy átészterezési eljárással nyert olajokat és mindenféle, egyéb olajokkal képzett keverékeket. A szűz olívaolajok a következő csoportokba sorolhatók, és következőképpen határozhatók meg:

a) Közvetlen fogyasztásra aktuális állapotában alkalmas szűz olívaolaj [1]:

i. Extra szűz olívaolaj: teljesen tökéletes zamatú szűz olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett savtartalma 100 grammonként nem haladja meg az 1 grammot.

ii. Finom szűz olívaolaj: az extra szűz olívaolajra vonatkozó feltételeknek a savassággal kapcsolatos feltétel kivételével megfelelő szűz olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett savtartalma 100 grammonként nem haladja meg az 1,5 grammot.

iii. Félfinom szűz olívaolaj (vagy közönséges szűz olívaolaj): olyan, jó zamatú szűz olívaolaj, amelynek az olajsavban kifejezett savtartalma 100 grammonként nem haladja meg a 3 grammot, a jelölt savasság 10 %-áig terjedő tűréshatár alkalmazásával.

b) Közvetlen fogyasztásra aktuális állapotában nem alkalmas szűz olívaolaj;

Lampante szűz olívaolaj: ízetlen szűz olívaolaj, vagy olyan szűz olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett savtartalma 100 grammonként meghaladja a 3,3 grammot.

B. Finomított olívaolaj: a szűz olívaolajok finomításából származó olívaolaj.

C. Olívaolaj: finomított olívaolaj és szűz olívaolaj keverékéből álló olaj. A "tiszta olívaolaj" kifejezés használata is engedélyezhető.

D. Nyers olívapogácsa-olaj: olajpogácsa oldószeres kezelésével nyert olaj (kivéve az átészterezési eljáráson és más olajokkal való keverésével nyert olajokat), amelyet ezt követően emberi fogyasztás céljából finomításra vagy műszaki felhasználásra szánnak. A nyers olívapogácsa-olajok a következő csoportokba sorolhatók, és a következőképpen határozhatók meg:

a) Finomított olívapogácsa-olaj: élelmiszerként való felhasználásra szánt, a nyers olívapogácsa-olaj finomításával nyert olaj.

b) Olívapogácsa-olaj: finomított olívapogácsa-olaj és szűz olívaolaj keveréke. Ezt a keveréket semmilyen esetben sem szabad "olívaolaj"-nak nevezni.

c) Műszaki felhasználásra szánt olívapogácsa-olaj: minden más nyers olívapogácsa-olaj.

(2) Az olívaolajra és olívapogácsa-olajra vonatkozó minden egyes fenti megnevezésnek meg kell felelnie a 36. cikk (3) bekezdése szerinti, az olívaolaj és olívapogácsa-olaj fizikai, kémiai és organoleptikus jellemzőivel kapcsolatos szabványokra vonatkozó ajánlásoknak megfelelően meghatározott minőségi kritériumoknak.

(3) A Tanács egyhangú határozattal megteheti a megnevezések vagy fogalommeghatározások minden olyan módosítását, amelyet szükségesnek és megfelelőnek ítél.

27. cikk

Alkalmazás

(1) A 26. cikk (1) bekezdésében előírt megnevezések kötelezően alkalmazandók a nemzetközi kereskedelemben, és azokat az olívaolaj vagy olívapogácsa-olaj minden minőségére vonatkozóan használni kell; azokat minden csomagoláson egyértelműen olvasható betűkkel fel kell tüntetni.

(2) A minőségi kritériumokra való tekintettel a Tanács a 36. cikk (3) bekezdésében meghatározott módon egységes szabványokat határoz meg a nemzetközi kereskedelemre vonatkozóan.

28. cikk

A származás jelzése és eredetmegjelölés

(1) A származás jelzését – ha feltüntetik – csak az említett országban, régióban vagy helységben termelt és kizárólag onnan származó szűz olívaolajra lehet alkalmazni.

(2) Az eredetmegjelölést – ha feltüntetik – csak az említett országban, régióban vagy helységben termelt és kizárólag onnan származó extra szűz olívaolajra lehet alkalmazni.

(3) A származás jelzését és az eredetmegjelölést csak a származási ország jogában előírt feltételeknek megfelelően lehet alkalmazni.

29. cikk

Kötelezettségvállalások

(1) A tagok vállalják, hogy a vonatkozó jogszabályaikban előírt formában a lehető leghamarabb elfogadnak minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy biztosítsák a 25., 26. és 28. cikkben meghatározott elvek és rendelkezések alkalmazását.

(2) Ezenkívül törekszenek arra, hogy belső kereskedelmükben is alkalmazzák a 26. és 28. cikk rendelkezéseit.

(3) Kötelezettséget vállalnak arra, hogy tiltják és visszaszorítják a származás jelzésének, az eredetmegjelöléseknek, valamint az olívaolaj és olívapogácsa-olaj megnevezéseinek területükön a nemzetközi kereskedelem céljából történő olyan használatát, amely ellentétben áll a fenti elvekkel. E kötelezettségvállalás kiterjed minden, a csomagoláson, számlán, fuvarlevélen és kereskedelmi okmányon feltüntetett, vagy a hirdetésekben használt feliratra, valamint az olívaolaj vagy olívapogácsa-olaj nemzetközi kereskedelméhez kapcsolódó védjegyekre, bejegyzett elnevezésekre, illetve illusztrációkra, amennyiben az ilyen feliratok az érintett olívaolaj, olívapogácsa-olaj eredetét, származását vagy minőségét illetően hamis megállapításokat tartalmazhatnak, vagy félrevezetők lehetnek.

30. cikk

Vita és vitarendezés

(1) A Tanács megvizsgál minden, a származás jelzésével és az eredetmegjelölésekkel kapcsolatos, az e fejezet rendelkezéseinek értelmezéséből vagy alkalmazása nehézségeiből eredő bármely vitát, amennyiben a vitát közvetlen tárgyalás útján még nem rendezték.

(2) A Tanács törekszik arra, hogy – az 50. cikk (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően – egy tanácsadó testület véleményének meghallgatása után, valamint a Szellemi Tulajdon Világszervezetével, a Nemzetközi Olívaolaj Szövetséggel és valamely főként importáló tag megfelelő szakmai szervezetével, valamint szükség esetén a Nemzetközi Kereskedelmi Kamarával és az analitikai kémiára szakosodott nemzetközi intézményekkel folytatott konzultációt követően rendezze a vitát; amennyiben ez sikertelen, és azt követően, hogy a Tanács megállapította, hogy minden lehetséges eszközzel kísérletet tettek a megegyezés elérése érdekében, az érintett tagoknak végső fokon joguk van a Nemzetközi Bírósághoz fordulni.

X. FEJEZET AZ ÉTKEZÉSI OLAJBOGYÓK MEGNEVEZÉSEI ÉS MEGHATÁROZÁSAI

31. cikk

Az étkezési olajbogyók megnevezései és meghatározásai

(1) "Étkezési olajbogyó": az olajfa egyes fajtáinak egészséges gyümölcse, amelyet az érettség megfelelő szakaszában takarítanak be, és amely olyan minőségű, hogy különböző kategóriáiban, és amikor az ajánlott minőségi szabványokban meghatározott kereskedelmi előkészítésnek és kiszerelési formáknak megfelelően feldolgozzák, jól elálló, ehető terméket ad.

(2) Az étkezési olajbogyót a következő típusokba lehet sorolni:

i. Zöld olajbogyó: az érési időszak alatt, az érett szín elnyerését megelőzően betakarított gyümölcsből nyerik, amikor az már elérte az átlagos méretet. A gyümölcs színe a zöldtől a szalmasárgáig változhat.

ii. Színváltó olajbogyó: rózsaszín, borvörös vagy barna színű gyümölcsből nyerik, mielőtt az eléri a teljes érettség fokát.

iii. Fekete olajbogyó: a teljesen érett, vagy a teljes érettség elérése előtt kevéssel betakarított gyümölcsből nyerik; a termelési hely és a betakarítás ideje szerint lehet vöröses fekete, lilás fekete, sötét lila, zöldes fekete vagy sötét gesztenye színű.

(3) Az étkezési olajbogyók fent említett valamennyi típusának meg kell felelnie az étkezési olajbogyók alapvető összetételére és minőségi kritériumaira tekintettel a 38. cikk (1) bekezdése alapján meghozott ajánlásoknak megfelelően meghatározott minőségi kritériumoknak.

(4) A különböző fajtájú étkezési olajbogyók kereskedelmi előkészítésére vonatkozó megnevezéseket és meghatározásokat a 38. cikk (1) bekezdése szerint tett ajánlásoknak megfelelően kell meghatározni.

32. cikk

Alkalmazás

(1) A 31. cikk (4) bekezdésében előírt megnevezések kötelezően alkalmazandók a nemzetközi kereskedelemben; azokat az étkezési olajbogyók különböző típusainak minden egyes kereskedelmi előkészítésére vonatkozóan használni kell, és minden csomagoláson egyértelműen olvasható betűkkel fel kell tüntetni.

(2) Az összetételre és a minőségre vonatkozó alapvető tényezők tekintetében a Tanács a 38. cikk (1) bekezdésében meghatározott módon egységes szabványokat határoz meg a nemzetközi kereskedelemre vonatkozóan.

33. cikk

Kötelezettségvállalások

(1) A tagok vállalják, hogy a vonatkozó jogszabályaik által megkövetelt módon a lehető leghamarabb elfogadnak minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy biztosítsák a 31. cikkben meghatározott elvek és rendelkezések alkalmazását, és törekszenek arra, hogy azokat belső kereskedelmükben is alkalmazzák.

(2) Kötelezettséget vállalnak arra, hogy tiltják és visszaszorítják az étkezési olajbogyó megnevezéseinek területükön a nemzetközi kereskedelem céljából történő olyan használatát, amely ellentétben áll a fenti elvekkel. E kötelezettségvállalás kiterjed minden, a csomagoláson, számlán, fuvarlevélen és kereskedelmi okmányon feltüntetett, vagy a hirdetésekben használt feliratra, valamint az olívaolaj vagy olívapogácsa-olaj nemzetközi kereskedelméhez kapcsolódó védjegyekre, bejegyzett elnevezésekre, illetve illusztrációkra, amennyiben az ilyen feliratok az érintett étkezési olajbogyó minőségét illetően hamis megállapításokat tartalmazhatnak, vagy félrevezetők lehetnek.

34. cikk

Vita és vitarendezés

(1) A Tanács megvizsgál minden, a származás jelzésével és az eredetmegjelölésekkel kapcsolatos, az e fejezet rendelkezéseinek értelmezéséből, vagy az alkalmazás nehézségeiből eredő bármely vitát, amennyiben a vitát közvetlen tárgyalás útján még nem rendezték.

(2) A Tanács törekszik arra, hogy – az 50. cikk (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően – egy tanácsadó testület véleményének meghallgatása után, valamint a Szellemi Tulajdon Világszervezetével, a Nemzetközi Olívaolaj Szövetséggel és valamely főként importáló tag megfelelő szakmai szervezetével, valamint szükség esetén a Nemzetközi Kereskedelmi Kamarával és szakosított nemzetközi intézményekkel folytatott konzultációt követően rendezze a vitát; amennyiben ez sikertelen, és azt követően, hogy a Tanács megállapította, hogy minden lehetséges eszközzel kísérletet tettek a megegyezés elérése érdekében, az érintett tagoknak végső fokon joguk van a Nemzetközi Bírósághoz fordulni.

XI. FEJEZET AZ OLAJBOGYÓ-TERMÉKEK PIACÁNAK SZABVÁNYOSÍTÁSA

35. cikk

Az olívaolaj és olívapogácsa-olaj piaca alakulásának és helyzetének vizsgálata

(1) Az 1. cikkben meghatározott általános célkitűzések keretei között, és azzal a céllal, hogy hozzájáruljon az olívaolaj és olívapogácsa-olaj piacának szabványosításához, valamint hogy a betakarítás rendszertelensége és más tényezők miatt a nemzetközi kínálat és kereslet közötti egyensúlyhiányt kiigazítsa, őszi ülésszakán a Tanács részletes vizsgálatot végez az olívaolaj-mérleggel, valamint az olívaolaj és olívapogácsa-olaj kínálatának és keresletének átfogó felmérésével kapcsolatban az egyes tagok által a 48. cikk szerint rendelkezésre bocsátott információk és a Tanáccsal azon államok kormányai által közölt információk alapján, amelyek e megállapodásnak nem felei, de érdekeltek a nemzetközi olívaolaj- és olívapogácsa-olaj kereskedelemben, továbbá bármely más rendelkezésre álló releváns statisztikai anyag alapján.

(2) A Tanács minden egyes évben, a tavaszi ülésszakon az adott időpontban rendelkezésére álló valamennyi információ figyelembevételével újabb vizsgálatot végez a piaci helyzettel kapcsolatban, és elkészíti az említett olajok kínálatának és keresletének újabb átfogó felmérését, valamint javaslatot tehet a tagoknak az általa kívánatosnak tartott intézkedésekre vonatkozóan.

(3) Egy gazdasági bizottságot kell létrehozni, amely rendszeres időközönként összeül az olívaolaj és olívapogácsa-olaj világpiacán tapasztalható helyzet megvitatása érdekében, azzal a céllal, hogy megoldást találjon az említett olajok nemzetközi kereskedelmét veszélyeztető problémákra.

36. cikk

Az olívaolaj és olívapogácsa-olaj piacának szabványosítása

(1) A Tanács vállalja, hogy vizsgálatokat végez azzal a céllal, hogy ajánlásokat tegyen a tagoknak a termelés és a fogyasztás közötti egyensúly elérésére vonatkozóan, és – általánosabban véve – az olívaolaj piacának a megfelelő intézkedések alkalmazásával történő hosszú távú szabványosítására, beleértve az olívaolaj fogyasztói szinten versenyképes árakon történő értékesítésének elősegítését célzó intézkedéseket, annak érdekében, hogy – különösen támogatásnyújtás biztosításával – csökkentsék az olívaolaj és más étkezési olajok közötti árkülönbözetet.

(2) A Tanács szintén vállalja, hogy az ilyen szabványosítás céljából vizsgálatokat végez, hogy – megfelelő szabályozás kialakítása által – megfelelő megoldásokat ajánlhasson tagjainak azokra a problémákra, amelyek esetlegesen az olívaolaj és az olívapogácsa-olaj nemzetközi piacának fejlődéséből erednek, figyelembe véve a termelés ingadozásából vagy más okból eredő piaci egyenlőtlenségeket.

(3) A Tanács megvizsgálja azon módszereket és eszközöket, amelyek biztosítják a nemzetközi kereskedelem körének szélesítését és az olívaolaj-fogyasztás növelését. Ennek keretében a tagok számára megfelelő ajánlásokat fogalmaz meg a következőkre vonatkozóan:

a) egy, az olívaolajjal és olívapogácsa-olajjal kapcsolatos ügyletekre vonatkozó nemzetközi szerződésminta elfogadása és használata;

b) az olívaolajjal és olívapogácsa-olajjal kapcsolatos ügyletekhez kapcsolódó vitákkal foglalkozó nemzetközi egyeztető- és választottbírósági hivatal megalakulása és működése;

c) az olívaolaj és olívapogácsa-olaj fizikai, kémiai és organoleptikus jellemzőire vonatkozó egységes szabványok létrehozása;

d) egységes analitikai módszerek kialakítása.

(4) A Tanács megtesz minden intézkedést, amelyet hasznosnak ítél a tisztességtelen verseny nemzetközi szintű visszaszorítása érdekében, beleértve az olyan versenyt, amelyet olyan államok folytatnak, amelyek e megállapodásnak nem tagja, vagy az ilyen államok állampolgárai.

37. cikk

Az étkezési olajbogyók piaca helyzetének és alakulásának vizsgálata

(1) Azzal a céllal, hogy hozzájáruljanak az étkezési olajbogyók piacának szabványosításához, az 1. cikkben meghatározott általános célkitűzések keretei között a tagok rendelkezésre bocsátanak és benyújtanak minden, az étkezési olajbogyóra vonatkozó adatot, statisztikát és dokumentumot.

(2) A Tanács őszi ülésszakán részletes vizsgálatot végez az étkezési olajbogyóra vonatkozó mennyiségi és minőségi mérleggel kapcsolatban, a fenti információk, a Tanáccsal az olyan kormányok által közölt információk alapján, amelyek nem tagjai e megállapodásnak, de érdekeltek az étkezési olajbogyók nemzetközi kereskedelmében, valamint bármely más, a témában a Tanács rendelkezésére álló statisztikai anyag alapján.

(3) A Tanács minden egyes évben, a tavaszi ülésszakon az adott időpontban rendelkezésére álló valamennyi információ figyelembevételével újabb vizsgálatot végez a piaci helyzettel kapcsolatban, és elkészíti az étkezési olajbogyó kínálatának és keresletének újabb átfogó felmérését, továbbá javaslatot tesz a tagoknak az általa kívánatosnak tartott intézkedésekre vonatkozóan.

38. cikk

Az étkezési olajbogyók piacának szabványosítása

(1) A Tanács megvizsgálja az étkezési olajbogyók nemzetközi kereskedelme és fogyasztása kiterjesztésének biztosítására vonatkozó módszereket. Ennek keretében megfelelő ajánlásokat tesz a tagoknak a következőkre vonatkozóan:

a) a nemzetközi kereskedelemben részt vevő étkezési olajbogyókra vonatkozó egységes minőségi szabványok alkalmazása;

b) egy, az étkezési olajbogyókkal kapcsolatos ügyletekre vonatkozó nemzetközi szerződésminta elfogadása és használata;

c) az étkezési olajbogyókkal kapcsolatos ügyletekhez kapcsolódó vitákkal foglalkozó nemzetközi egyeztető- és választottbírósági hivatal megalakulása és működése.

(2) A Tanács támogatja az olyan felméréseket, amelyeket úgy ítél meg, hogy azok elősegítik az étkezési olajbogyó fogyasztása növekedésének ösztönzését. Azokat az általa megfelelőnek ítélt céllal benyújtja a tagoknak.

(3) Ebben az összefüggésben a Tanács törekszik arra, hogy minden tagja vagy azon tagjai számára, amelyeknek szükségük van rá, különböző formájú támogatást érjen el nemzetközi vagy más megfelelő szerveknél, beleértve a pénzügyi támogatásnyújtást is.

IV. RÉSZ TECHNIKAI RENDELKEZÉSEK

XII. FEJEZET AZ OLAJBOGYÓ-TERMELÉSRE, AZ OLÍVAOLAJ KINYERÉSÉRE ÉS AZ ÉTKEZÉSI OLAJBOGYÓ FELDOLGOZÁSÁRA VONATKOZÓ TECHNIKAI EGYÜTTMŰKÖDÉS

39. cikk

Programok és cselekvés

(1) Az 1. cikkben meghatározott, az olajbogyók és az olajbogyó-termékek tekintetében történő technikai együttműködésre vonatkozó általános célkitűzések elérése érdekében a Tanács megtervezi, előmozdítja és kidolgozza az ezekkel összefüggő programokat és cselekvéseket.

(2) Az olajbogyók és az olajbogyó-termékek tekintetében történő technikai együttműködés kiterjed az olajbogyó-termelésre, az olívaolaj kinyerésére és az étkezési olajbogyó feldolgozására.

(3) A Tanács közvetlenül is cselekedhet az ilyen technikai együttműködés előmozdítása érdekében.

(4) A Tanács határozhat úgy, hogy együttműködésre kér fel állami vagy magánszerveket és/vagy cégeket – legyenek azok nemzetiek vagy nemzetköziek – e fejezet rendelkezéseinek teljes vagy részleges végrehajtására. A 17. cikk (1) bekezdésében meghatározott korlátokon belül pénzügyi hozzájárulásokat is adhat a fent említett szerveknek és/vagy cégeknek.

40. cikk

Kutatás és fejlesztés

(1) A Tanács megvizsgálja a tagok általános érdekét képező kutatási és fejlesztési projektekre vonatkozó ajánlásokat, amely a tagokat általánosan érdekli, és megteszi e téren a megfelelő intézkedéseket.

(2) A Tanács együttműködésre kérhet fel szakosított kutatóintézeteket, laboratóriumokat és központokat a kutatási és fejlesztési programok eredményeinek – a tagok érdekében történő – végrehajtása, felügyelete, felhasználása és terjesztése érdekében.

(3) A Tanács vállalja, hogy elvégzi a kutatási és fejlesztési programok eredményeinek alkalmazásától várható gazdasági megtérülésre vonatkozó szükséges vizsgálatokat.

41. cikk

Képzés és különös intézkedések

(1) A Tanács megteszi a megfelelő lépéseket különböző szintű továbbképzések és tanfolyamok szervezésére az olívaágazat szakemberei, s közöttük különösen azok számára, akik fejlődő tagországokból származnak.

(2) A Tanács ösztönzi a technológiák átadását az olajbogyó-termelésre, az olívaolaj kinyerésére és az étkezési olajbogyó feldolgozására vonatkozó technikák terén magasan fejlett tagok által a fejlődő tagok számára.

(3) A Tanács elősegít minden olyan technikai együttműködést, amely lehetővé teszi, hogy tanácsadókat és szakértőket bocsássanak azoknak a tagoknak a rendelkezésére, amelyek ilyen szolgáltatásokat igényelnek.

(4) A Tanács különösen:

a) speciális vizsgálatokat és műveleteket végez;

b) nemzetközi szemináriumokat és találkozókat hív össze és segít elő;

c) technikai információkat gyűjt, és azokat minden tag részére rendelkezésre bocsátja;

d) előmozdítja az olajbogyó-termelés, az olívaolaj kinyerése és az étkezési olajbogyó feldolgozása terén a tagok között megvalósuló technikai együttműködésre vonatkozó – interregionális vagy regionális tervezés keretén belüli – tevékenységek koordinációját;

e) előmozdítja az olyan kétoldalú és többoldalú együttműködést, amely segíti a Tanácsot e megállapodás célkitűzéseinek megvalósításában.

42. cikk

Pénzügyi források

Az olajbogyó-termelés, az olívaolaj kinyerése és az étkezési olajbogyó feldolgozása terén megvalósuló technikai együttműködési programok támogatására a Tanács az igazgatási költségvetésben külön fejezetet hoz létre.

XIII. FEJEZET EGYÉB INTÉZKEDÉSEK

43. cikk

Egyéb intézkedések

A Tanács:

a) elősegíti és összehangolja az olívaolaj és az étkezési olajbogyó élettani értékére vonatkozó vizsgálatokat és kutatásokat, különös tekintettel táplálkozási jellemzőikre és más belső tulajdonságaikra;

b) szakosodott szervekkel együttműködésben kialakítja az olajbogyóval kapcsolatos terminológiát, az olajbogyó-termékekre és a kapcsolódó analitikai módszerekre vonatkozó szabványokat, valamint az olívaágazathoz kapcsolódó bármely más szabványokat;

c) megtesz minden megfelelő intézkedést annak érdekében, hogy elkészítse az olívaolaj, az olívapogácsa-olaj és az étkezési olajbogyó nemzetközi kereskedelme bevett, tisztességes kereskedelmi gyakorlatának gyűjteményét.

V. RÉSZ NÉPSZERŰSÍTÉSI RENDELKEZÉSEK

XIV. FEJEZET AZ OLÍVAOLAJ ÉS AZ ÉTKEZÉSI OLAJBOGYÓ FOGYASZTÁSÁT ELŐMOZDÍTÓ VILÁGMÉRETŰ NÉPSZERŰSÍTÉS

44. cikk

Az olívaolaj és étkezési olajbogyó fogyasztását előmozdító népszerűsítő programok

(1) A 19. cikkben említett Népszerűsítési Alaphoz hozzájáruló tagok együttesen vállalják, hogy fajtaspecifikus népszerűsítő tevékenységet folytatnak az olívaolaj és étkezési olajbogyó világméretű fogyasztásának bővítésére az étkezési olívaolajokra a 26. cikkben és az étkezési olajbogyókra a 31. cikkben meghatározott megnevezések használata alapján.

(2) A fenti tevékenységeknek oktatási és reklámkampányok formájában valósulnak meg, és az olívaolaj, illetve az étkezési olajbogyó organoleptikus és kémiai jellemezőivel, valamint táplálkozási, gyógyhatású és egyéb tulajdonságaival foglalkoznak.

(3) A népszerűsítési kampányok keretei között a fogyasztókat tájékoztatni kell az olívaolaj és az étkezési olajbogyó megnevezéséről, eredetéről és származásáról, ügyelve arra, hogy egyetlen minőséget, eredetet vagy származást se támogassanak vagy emeljenek ki egy másik hátrányára.

(4) Az e cikk alapján végrehajtandó népszerűsítési kampányokról a rendelkezésre bocsátott források figyelembevételével a Tanács határoz. Elsőbbséget kell biztosítani a főként fogyasztó országokban és azokban az országokban zajló cselekvéseknek, amelyekben a fogyasztás valószínűleg nőni fog.

(5) A Népszerűsítési Alap forrásait a következő kritériumok figyelembevételével kell felhasználni:

a) a fogyasztás mértéke és a meglévő piacok bővítésének lehetőségei;

b) az olívaolaj és az étkezési olajbogyó új piacainak létrehozása;

c) a népszerűsítési befektetések megtérülése.

(6) A Tanács kezeli az együttes népszerűsítés céljából elkülönített pénzeszközöket. Költségvetése mellékleteként elkészíti e népszerűsítéssel kapcsolatos bevételeinek és kiadásainak éves felmérését.

(7) A Tanács felelős a népszerűsítési kampányok technikai megvalósításáért, amellyel általa kiválasztott szakosodott szerveket is megbízhat.

45. cikk

A Tanács nemzetközi garanciajegye

A tagok vállalják, hogy az olívaolajokkal és az étkezési olajbogyókkal kapcsolatos hazai és nemzetközi ügyleteikben elősegítik a Tanács nemzetközi garanciajegyének használatát, és e célból megfelelő intézkedéseket fogadnak el.

VI. RÉSZ EGYÉB RENDELKEZÉSEK

XV. FEJEZET ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEK

46. cikk

Általános kötelezettségek

A tagok vállalják, hogy semmilyen olyan intézkedést nem fogadnak el, amely ellentétes az e megállapodás szerinti kötelezettségeikkel, vagy az 1. cikkben meghatározott általános célkitűzésekkel.

47. cikk

A nemzetközi kereskedelem és fogyasztás ösztönzése

A tagok vállalják, hogy minden megfelelő intézkedést elfogadnak, amelyek elősegítik az olívaolajok és étkezési olajbogyók kereskedelmét, ösztönzik azok fogyasztását, valamint e termékek nemzetközi kereskedelmének megfelelő fejlődését. Ebből a célból vállalják, hogy megfelelnek a hatáskörrel rendelkező nemzetközi fórumokon jóváhagyott elveknek, szabályoknak és iránymutatásoknak. Vállalják továbbá, hogy az olívaolaj fogyasztói szinten versenyképes árakon való értékesítését ösztönző intézkedéseket fogadnak el, beleértve az olyan intézkedéseket, amelyek a támogatásnyújtás meghatározására, és az olívaolaj és más étkezési növényi olajok árkülönbözetének csökkentésére irányulnak, az olívaolaj fogyasztásának elősegítése érdekében.

48. cikk

Információk

A tagok vállalják, hogy rendelkezésére bocsátanak és benyújtanak minden statisztikát, adatot és dokumentációt, amelyre a Tanácsnak e megállapodás szerinti feladatai ellátásához szüksége van, és különösen minden olyan információt, amelyet az olívaolaj, az olívapogácsa-olaj és az étkezési olajbogyó mérlegének megállapítása, valamint a tagok olajbogyó-termékekkel kapcsolatos nemzeti politikájára vonatkozó ismeretek megszerzése céljából a Tanács megkövetel.

49. cikk

A tagok pénzügyi felelőssége

A jog általános elveivel összhangban az egyes tagoknak a Tanács és más tagok felé fennálló felelőssége az igazgatási költségvetéshez és a Népszerűsítési Alaphoz való hozzájárulásokra vonatkozó 17. és 19. cikk szerinti kötelezettségeik mértékére korlátozódik.

XVI. FEJEZET VITÁK ÉS PANASZOK

50. cikk

Viták és panaszok

(1) Bármely – a 30. cikk vagy a 34. cikk szerinti vitától eltérő – vitát, amely e megállapodás értelmezésére és alkalmazására vonatkozik, és amelyet tárgyalással nem rendeztek, a vitában részt vevő bármely tag kérésére a Tanács elé lehet terjeszteni, hogy döntsön róla, miután adott esetben meghallgatta egy olyan tanácsadó bizottság véleményét, amelynek összetételét a Tanács eljárási szabályzatában kell meghatározni.

(2) A tanácsadó bizottság egy indokolással ellátott véleményt nyújt be a Tanácsnak, amely valamennyi releváns tény megfontolása után minden körülmények közt rendezi a vitát.

(3) Bármely arra vonatkozó panaszt, hogy valamely tag elmulasztotta az e megállapodás szerinti kötelezettségeinek teljesítését, a panaszt benyújtó tag kérelmére a Tanács elé kell terjeszteni, amely az érintett tagokkal folytatott konzultációt, és adott esetben az e cikk (1) bekezdésében említett tanácsadó bizottság véleményének meghallgatását követően döntést hoz az ügyben.

(4) A Tanács határozattal megállapíthatja, hogy valamely tag megszegte e megállapodást.

(5) Amennyiben a Tanács úgy találja, hogy valamely tagállam megszegte e megállapodást, az egyszerű figyelmeztetéstől a tagnak a Tanács határozataiban való részvételi joga felfüggesztéséig terjedő szankciókat vethet ki rá, amíg kötelességeit nem teljesíti, vagy az 58. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően kizárhatja a tagot a megállapodásban való részvételből.

XVII. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

51. cikk

Letéteményes

E megállapodás letéteményesének az ENSZ főtitkárát nevezik ki.

52. cikk

Aláírás, megerősítés, elfogadás és jóváhagyás

(1) E megállapodás az ENSZ székházában 1986. szeptember 1-jétől december 31-ig áll nyitva az aláírásra azon kormányok számára, amelyeket meghívtak az olívaolajról szóló 1986. évi ENSZ-konferenciára.

(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett bármely kormány:

a) a megállapodás aláírásának idején nyilatkozhat, hogy aláírásával kifejezi beleegyezését, hogy e megállapodás rá nézve kötelező legyen (végleges aláírás);

vagy

b) e megállapodás aláírását követően megerősítheti, elfogadhatja vagy jóváhagyhatja azt egy ilyen értelmű okiratnak a letéteményesnél történő letétbe helyezésével.

(3) A megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat legkésőbb 1986. december 31-ig kell letétbe helyezni a letéteményesnél. A Tanács azonban meghosszabbíthatja e határidőt azon aláíró kormányok számára, amelyek eddig az időpontig nem tudják letétbe helyezni az említett okiratot.

53. cikk

Csatlakozás

(1) Bármely állam kormánya csatlakozhat e megállapodáshoz a Tanács által megállapított feltételek mellett, amely tartalmazza a csatlakozási okiratok letétbe helyezésének határidejét. A Tanács azonban meghosszabbíthatja a határidőt azon kormányok számára, amelyek a csatlakozási feltételekben meghatározott határidőn belül nem tudnak csatlakozni.

(2) A csatlakozás a csatlakozási okiratnak a letéteményesnél történő letétbe helyezésével valósul meg. A csatlakozási okiratokban szerepelnie kell, hogy a kormány elfogadja Tanács által megállapított valamennyi feltételt.

54. cikk

Az ideiglenes alkalmazásról szóló értesítés

(1) Valamely aláíró kormány, amelynek szándékában áll e megállapodás megerősítése, elfogadása vagy jóváhagyása, vagy valamely olyan kormány, amelyre vonatkozóan a Tanács csatlakozási feltételeket állapított meg, de amely még nem tudta letétbe helyezni okiratát, bármikor értesítheti a letéteményest arról, hogy e megállapodást ideiglenesen alkalmazni fogja, annak az 55. cikknek megfelelően történő hatálybalépésétől, illetve ha már hatályban van, egy meghatározott időponttól kezdődően.

(2) Valamely kormány, amely az e cikk (1) bekezdése szerinti értesítést küldött arról, hogy e megállapodást alkalmazni fogja, annak hatálybalépésétől, illetve ha már hatályban van, egy meghatározott időponttól kezdődően, ezen időponttól ideiglenes taggá válik mindaddig, amíg megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratát letétbe nem helyezi, és így taggá nem válik.

55. cikk

Hatálybalépés

(1) E megállapodás véglegesen 1987. január 1-jén lép hatályba, vagy ezt követően bármely időpontban, ha az e megállapodás A. mellékletében említettek közül öt kormány, amelyek együttesen a részvételi részesedéseknek legalább 95 %-ával rendelkeznek, véglegesen aláírta e megállapodást, illetve megerősítette, elfogadta, jóváhagyta azt, vagy csatlakozott hozzá.

(2) Abban az esetben, ha e cikk (1) bekezdésének megfelelően e megállapodás 1987. január 1-jén nem lép hatályba, amennyiben addig az időpontig az e cikk (1) bekezdésében meghatározott százalékos követelményt teljesítő öt kormány véglegesen aláírta e megállapodást, illetve megerősítette, elfogadta vagy jóváhagyta azt, vagy értesítette a letéteményest, hogy e megállapodást ideiglenesen fogja alkalmazni, a megállapodás ideiglenesen hatályba lép.

(3) Amennyiben 1987. január 1-jén a hatálybalépésre vonatkozó, e cikk (1) bekezdése vagy (2) bekezdése szerinti követelmények nem teljesülnek, az ENSZ főtitkára felhívja azokat a kormányokat, amelyek véglegesen aláírták e megállapodást, illetve megerősítették, elfogadták vagy jóváhagyták azt, vagy értesítették arról, hogy e megállapodást ideiglenesen fogják alkalmazni, hogy egymás közt határozzanak arról, hogy e megállapodást véglegesen vagy ideiglenesen, egészében vagy részlegesen hatályba léptetik-e az általuk meghatározott időpontban.

(4) Azon kormányokra vonatkozóan, amely az 54. cikk szerint nem értesítették a letéteményest arról, hogy e megállapodást ideiglenesen alkalmazni fogják, és amelyek megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratot helyeznek letétbe e megállapodás hatálybalépését követően, e megállapodás az ilyen letétbe helyezés napján lép hatályba.

56. cikk

Módosítás

(1) A Tanács ajánlást tehet a tagok részére e megállapodás módosítását illetően.

(2) A Tanács meghatározza azt az időpontot, ameddig a tagállamoknak értesíteniük kell a letéteményest a módosítás elfogadásáról.

(3) A módosítás 90 nappal azt követően lép hatályba, hogy a letéteményes számára valamennyi tag megküldte az elfogadásról szóló értesítést. Amennyiben e követelmény nem teljesül a Tanács által e cikk (2) bekezdésének megfelelően rögzített időpontig, a módosítást visszavontnak kell tekinteni.

57. cikk

Felmondás

(1) E megállapodás hatálybalépését követően bármely tag bármikor felmondhatja e megállapodást a letéteményesnek szóló írásbeli felmondási értesítéssel. A fenti tag a megtett intézkedésről egyidejűleg értesíti a Tanácsot is.

(2) Az e cikk szerinti felmondás 90 nappal azt követően lép hatályba, hogy az arról szóló értesítést a letéteményes megkapta.

58. cikk

Kizárás

Amennyiben a Tanács úgy határoz, hogy valamely tag megszegte e megállapodás szerinti kötelezettségeit, és hogy az ilyen szerződésszegés jelentős mértékben akadályozza e megállapodás működését, a Tanács a többi tag egyhangú döntésével kizárhatja az adott tagot e megállapodásból. A Tanács haladéktalanul értesíti a letéteményest a döntéséről. A szóban forgó tag 30 nappal a fenti döntést követően megszűnik e megállapodás Szerződő Felének lenni.

59. cikk

A számlák rendezése

(1) A Tanács meghatározza a számlák olyan rendezését, amelyet méltányosnak tart azzal a taggal szemben, amely felmondta a szerződést, vagy amelyet kizártak a Tanácsból, vagy amely más módon szűnt meg e megállapodás tagjának lenni. A Tanács megtartja az ilyen tag által már befizetett összegeket. Az ilyen tag köteles megfizetni minden olyan összeget, amellyel az a Tanácsnak tartozik.

(2) E megállapodás lejártakor az e cikk (1) bekezdésében említett tag nem jogosult a végelszámolás eredményéből vagy a Tanács egyéb vagyonából való semmilyen részesedésre; és nem köteles a Tanács esetleges hiányából semmilyen részt sem viselni.

60. cikk

Időtartam, meghosszabbítás, kiterjesztés és megszüntetés

(1) E megállapodás 1991. december 31-ig marad hatályban, kivéve, ha a Tanács úgy határoz, hogy e cikk rendelkezéseinek megfelelően meghosszabbítja, kiterjeszti, megújítja vagy korábban megszünteti azt.

(2) A Tanács határozhat úgy, hogy legfeljebb két, egyenként egyéves időszakra meghosszabbítja e megállapodást. Bármely tag, amely nem fogadja el e meghosszabbítást, tájékoztatja erről a Tanácsot, és a meghosszabbítás idejének kezdetétől kezdve megszűnik e megállapodás Szerződő Felének lenni.

(3) Amennyiben 1991. december 31. vagy adott esetben az e cikk (2) bekezdésében említett meghosszabbítási időszak letelte előtt új megállapodásról vagy az e megállapodás kiterjesztésére vonatkozó jegyzőkönyvről folytattak tárgyalásokat, de az még sem véglegesen, sem ideiglenesen nem lépett hatályba, e megállapodás a lejárati idején túl hatályban marad, amíg az új megállapodás vagy jegyzőkönyv hatályba nem lép, feltéve, hogy az ilyen meghosszabbítás ideje nem haladja meg a 12 hónapot.

(4) A Tanács bármikor határozhat úgy, hogy az általa meghatározott napra vonatkozó hatállyal megszünteti e megállapodást.

(5) E megállapodás lejárta vagy megszüntetése ellenére a Tanács továbbra is létezik mindaddig, amíg a végelszámolás céljából – beleértve a számlák rendezését – szükséges, és a fenti időszak alatt olyan hatáskörökkel és feladatokkal rendelkezik, amelyek szükségesek a fenti célokhoz eléréséhez.

(6) A Tanács az e cikknek megfelelően meghozott valamennyi intézkedéséről értesíti a letéteményest.

61. cikk

Fenntartások

E megállapodás rendelkezéseinek tekintetében semmilyen fenntartással nem lehet élni.

Fentiek hiteléül az alulírott, arra kellően feljogosított személyek a megjelölt időpontokban aláírásukkal látták el e megállapodást.

Kelt Genfben, az ezerkilenszáznyolcvanhatodik év július hó első napján, e megállapodás angol, arab, francia, olasz és spanyol nyelvű szövegeinek mindegyike egyaránt hiteles.

[1] Minden, aktuális állapotában közvetlen fogyasztásra alkalmas olívaolajra vonatkozóan engedélyezhető a "természetes" jelző használata.

--------------------------------------------------

A. MELLÉKLET

Az igazgatási költségvetésben való részvételi részesedések

Algéria | 13 |

Európai Gazdasági Közösség | 740 |

Egyiptom | 4 |

Líbiai Arab Dzsamahiriya | 33 |

Marokkó | 24 |

Tunézia | 92 |

Törökország | 88 |

Jugoszlávia | 6 |

Összesen: 1000 |

--------------------------------------------------

B. MELLÉKLET

A Népszerűségi Alaphoz való hozzájárulás céljából elkülönített részesedések

Algéria | 5,8 |

Európai Gazdasági Közösség | 775,0 |

Marokkó | 25,0 |

Tunézia | 125,0 |

Törökország | 66,7 |

Jugoszlávia | 2,5 |

Összesen: 1000 |

--------------------------------------------------