A Mediterrán Térségben a Fokozottan Védett Területekről és a Biológiai Sokféleségről Szóló Jegyzőkönyv

E JEGYZŐKÖNYV SZERZŐDŐ FELEI,

MIVEL RÉSZESEI a Barcelonában 1976. február 16-án elfogadott, a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló Egyezménynek,

TUDATÁBAN az emberi tevékenységek által a tengeri környezet, a tengerparti területek és általában a jellemzően mediterrán jellegű területek ökoszisztémái állapotára gyakorolt alapvető fontosságú hatásainak,

HANGSÚLYOZVA a mediterrán térség természetes és kulturális öröksége állapota védelmének és, ha szükséges, javításának fontosságát, különösen fokozottan védett területek létrehozásával és a fenyegetett fajok védelmével és megőrzésével,

FIGYELEMBE VÉVE az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi és Fejlesztési Konferenciáján elfogadott eszközöket, különös tekintettel a Biológiai Sokféleségről szóló Egyezményre (Rio de Janeiro, 1992.),

ANNAK TUDATÁBAN, hogy amikor a biológiai sokféleség jelentős mértékű csökkenése vagy elvesztése fenyeget, a teljes tudományos bizonyosság hiánya nem használható fel hivatkozásul a fenyegetés elkerülésére vagy minimalizálására irányuló intézkedések elhalasztásához,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az összes Szerződő Fél együttműködése szükséges az ökoszisztémák egészségének és egységességének megőrzése, védelme és helyreállítása érdekében, és hogy e tekintetben közös, de differenciált feladataik vannak;

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

I. RÉSZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

E Jegyzőkönyv alkalmazásában:

a) Egyezmény: az 1976. február 16-án, Barcelonában aláírt és ugyanott 1995-ben módosított a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló Egyezmény;

b) biológiai sokféleség: a különféle forrásból – egyebek között szárazföldi, tengeri és egyéb vízi ökoszisztémákból – származó élő szervezetek és az olyan ökológiai komplexumok közötti változatosság, amelyeknek ezek a szerveztek az alkotórészei; ide tartozik a fajokon belüli, a fajok közötti és az ökoszisztémák közötti sokféleség;

c) veszélyeztetett fajok: minden olyan faj, amelyet a kipusztulás veszélye fenyeget elterjedési területének egészében vagy annak valamely részében;

d) endemikus fajok: korlátozott földrajzi területen elterjedt fajok;

e) fenyegetett fajok: azok a fajok, amelyek elterjedési területük egészében vagy annak valamely részében belátható időn belül kipusztulhatnak és amelyek fennmaradása nem valószínű, ha a számszerű csökkenést vagy az élőhely pusztulását okozó tényezők változatlanok maradnak;

f) a fajok természetvédelmi helyzete: valamely faj hosszú távú elterjedését és jelentőségét befolyásoló hatások összessége;

g) felek: e Jegyzőkönyv szerződő felei;

h) szervezet: az Egyezmény 2. cikkében említett szervezet;

i) központ: a Fokozottan Védett Területek Regionális Tevékenységi Központja.

2. cikk

Földrajzi hatály

(1) Az a terület, amelyre ez a Jegyzőkönyv vonatkozik, a Földközi-tengernek az a területe, amelyet az Egyezmény 1. cikke behatárol. Többek között az alábbiakra terjed ki:

- a tengerfenék és annak altalaja;

- a vizek, a tengerfenék és altalaja annak az alapvonalnak a szárazföld felőli oldalán, ahonnan a helyi tenger szélességét mérik, és a vízfolyások esetében az édesvíz határáig terjed ki;

- a felek által kijelölt szárazföldi parti területek, beleértve a vizes élőhelyeket is.

(2) Az e Jegyzőkönyvben foglaltak és az e Jegyzőkönyv alapján bevezetésre kerülő jogszabályok semmiképpen nem sértik egyetlen állam jogait, jelenlegi és jövőbeni követeléseit és joghelyzetét a tengerjog tekintetében, különös tekintettel a tengeri területek jellegére és kiterjedésére, a tengeri területek egymással szembeni vagy egymás melletti tengerpartokkal rendelkező államok közötti elhatárolására, a nyílt tengeren való hajózás szabadságára, a nemzetközi hajózásban használatos szorosokon való áthaladás jogára és módozataira, a parti tengeren történő békés áthaladás jogára, továbbá a tengerparti államok, a lobogó szerinti állam és a kikötő szerint illetékes állam joghatóságának jellegére és kiterjedésére.

(3) Az e Jegyzőkönyv alapján végrehajtott intézkedések és cselekmények nem adnak alapot a nemzeti szuverenitással vagy joghatósággal kapcsolatos igények követelésére, megtámadására vagy vitatására.

3. cikk

Általános kötelezettségek

(1) A felek meghozzák az alábbiakhoz szükséges intézkedéseket:

a) a különleges természeti vagy kulturális értékkel bíró területek fenntartható és környezetvédelmi szempontból megfelelő módon, különös tekintettel a fokozottan védett területek létrehozatala révén történő védelméhez, megóvásához és kezeléséhez;

b) a flóra és fauna fenyegetett vagy veszélyeztetett fajainak védelméhez, megőrzéséhez és kezeléséhez.

(2) A felek közvetlenül vagy az illetékes nemzetközi szervezeteken keresztül együttműködést folytatnak az e Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó területen a biológiai sokféleség megőrzése és fenntartható hasznosítása érdekében.

(3) A felek meghatározzák és összegyűjtik a biológiai sokféleségnek a megóvásához és fenntartható hasznosításához szükséges összetevőit.

(4) A felek stratégiákat, terveket és programokat fogadnak el a biológiai sokféleség megőrzéséhez és a tengeri és parti biológiai erőforrások fenntartható hasznosításához, és a megfelelő ágazati és ágazatközi politikákba integrálják ezeket.

(5) A felek figyelemmel kísérik a biológiai sokféleségnek az e cikk (3) bekezdésében említett összetevőit, és meghatározzák mindazokat a folyamatokat és tevékenység-csoportokat, amelyek – ténylegesen vagy feltehetőleg – jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolnak a biológiai sokféleség megóvására és fenntartható hasznosítására, és figyelemmel kísérik azok hatásait.

(6) A felek az e Jegyzőkönyvben előírt intézkedést a többi fél és más államok szuverenitásának és joghatóságának sérelme nélkül valósítják meg. A felek által az intézkedések végrehajtatására tett intézkedéseknek összhangban kell állniuk a nemzetközi joggal.

II. RÉSZ

A TERÜLETEK VÉDELME

1. szakasz

Fokozottan védett területek

4. cikk

Célok

A fokozottan védett terület célja:

a) a megfelelő méretű tengerparti és tengeri ökoszisztémák reprezentatív típusainak védelme, azok hosszú távú életképességének biztosítása és biológiai sokféleségének fenntartása érdekében;

b) a földközi-tengeri természetes elterjedési területeiken, valamint a regressziójuk következtében vagy eleve korlátozott elterjedési területük miatt az eltűnés veszélyétől fenyegetett élőhelyek védelme;

c) a veszélyetetett, fenyegetett vagy endemikus növény- és állatfajok fennmaradásához, reprodukciójához és rehabilitációjához elengedhetetlenül szükséges élőhelyek védelme;

d) tudományos, esztétikai, kulturális vagy oktatási szempontok alapján különösen fontos területek védelme.

5. cikk

A fokozottan védett területek létrehozása

(1) Minden Fél a saját szuverenitása vagy joghatósága alá tartozó, tengerparti és tengeri zónákban fokozottan védett területeket létesíthet.

(2) Ha valamely Fél a saját szuverenitása vagy joghatósága alá tartozó területen egy másik Fél szuverenitása vagy joghatósága alá tartozó területtel érintkező vagy azzal határos fokozottan védett területet szándékozik létrehozni, a két fél illetékes hatóságai megkísérlik az együttműködést, hogy megállapodásra jussanak a végrehajtandó intézkedésekre vonatkozólag, és egyebek mellett megvizsgálják annak lehetőségét, hogy a másik fél is fokozottan védett területet hozzon létre, vagy más, megfelelő intézkedéseket vezessen be.

(3) Ha valamely Fél a saját szuverenitása vagy joghatósága alá tartozó területen egy másik olyan állam szuverenitása vagy joghatósága alá tartozó területtel érintkező vagy azzal határos fokozottan védett területet szándékozik létrehozni, amely állam nem szerződő fele e Jegyzőkönyvnek, az érintett Fél megkísérli az érintett harmadik országgal a fenti bekezdésben említettek szerinti együttműködés kialakítását.

(4) Ha egy olyan állam, amelyik nem szerződő fele e Jegyzőkönyvnek szándékozik a saját szuverenitása vagy joghatósága alá tartozó területen egy, a Jegyzőkönyvhöz csatlakozott állam szuverenitása vagy joghatósága alá tartozó területtel érintkező vagy azzal határos fokozottan védett területet létrehozni, az utóbbi állam megkísérli az érintett harmadik országgal a fenti (2) bekezdésben említettek szerinti együttműködés kialakítását.

6. cikk

Védelmi intézkedések

A felek a nemzetközi joggal összhangban és az egyes fokozottan védett területek sajátosságainak figyelembevételével védelmi intézkedéseket hoznak, különös tekintettel az alábbiakra:

a) az Egyezmény más Jegyzőkönyvei és további releváns, olyan egyezmények alkalmazásának megerősítése, amelyeknek szerződő felei;

b) a hulladékok és más, a fokozottan védett terület épségét feltehetőleg közvetve vagy közvetlenül károsító egyéb anyagok környezetbe történő kibocsátásának és lerakásának tilalma;

c) a hajók áthaladása, mindennemű megállás vagy horgonyzás szabályozása;

d) az érintett, fokozottan védett területen nem őshonos fajok, genetikailag módosított fajok, valamint a fokozottan védett területen jelen lévő vagy korábban jelen volt fajok betelepítésének vagy visszatelepítésének szabályozása;

e) a talaj feltárásával vagy módosításával, vagy a parti terület altalajai, a tengerfenék vagy annak altalaja kiaknázásával járó tevékenységek szabályozása vagy tiltása;

f) mindennemű tudományos kutatótevékenység szabályozása;

g) a halászat, vadászat, állatok befogása, növények betakarítása vagy elpusztítása, a fokozottan veszélyes területekről származó állatokkal, növényekkel, állatok vagy növények részeivel folytatott kereskedelem szabályozása vagy tiltása;

h) minden egyéb, a fajokat feltehetőleg károsító vagy megzavaró, vagy az ökoszisztémák vagy fajok természetvédelmi helyzetét esetleg veszélyeztető, vagy a fokozottan védett terület természetes vagy kulturális jellemzőinek károsítására alkalmas bármely más tevékenység vagy cselekedet szabályozása, vagy, ha szükséges, tilalma;

i) az ökológiai és biológiai folyamatok és a táj védelmére irányuló bármilyen további intézkedés.

7. cikk

Tervezés és igazgatás

(1) A felek a nemzetközi jog előírásainak megfelelően a fokozottan védett területekre vonatkozó tervezési, igazgatási, felügyeleti és monitoring-intézkedéseket vezetnek be.

(2) Az ilyen intézkedések a fokozottan védett területek vonatkozásában az alábbiakat foglalják magukban:

a) egy, az alkalmazandó jogi és intézményi kereteket, igazgatási és védelmi intézkedéseket meghatározó igazgatási-terv kialakítása és bevezetése;

b) az ökológiai folyamatok, élőhelyek, populációdinamika, tájak és a humán tevékenységek hatásainak folyamatos figyelemmel kísérése;

c) a helyi közösségek és a lakosság aktív bevonása – ha szükséges – a fokozottan védett terület kezelésébe, beleértve az ilyen területek létrehozása által esetleg érintett helyi lakosság támogatását;

d) a fokozottan védett területek fejlesztésének és igazgatásának finanszírozására alkalmas mechanizmusok, továbbá olyan tevékenységeknek a bevezetése, amelyek biztosítják, hogy a igazgatás összhangban álljon az ilyen területek céljaival;

e) a fokozottan védett terület létrehozása céljaival összhangban álló tevékenységeknek és a kapcsolódó engedélyek feltételeinek szabályozása;

f) a vezetők és a képzett szakszemélyzet képzése, továbbá a megfelelő infrastruktúra kiépítése.

(3) A felek biztosítják, hogy nemzeti vészhelyzeti intézkedési terveik tartalmaznak a fokozottan védett területek károsításával vagy fenyegetésével járó balesetek esetén teendő megfelelő válaszintézkedéseket.

(4) Szárazföldi és tengeri területeket egyaránt magában foglaló fokozottan védett terület kialakításakor a felek törekednek a fokozottan védett terület egésze adminisztrációjának és igazgatásának összehangolására.

2. szakasz

A Földközi-tenger szempontjából fontos fokozottan védett területek

8. cikk

A Földközi-tenger szempontjából fontos fokozottan védett területek jegyzékének létrehozása

(1) A természeti területek kezelése és megőrzése terén és a fenyegetett fajok és élőhelyeik védelmében folytatandó együttműködés elősegítése érdekében a felek összeállítják "A mediterrán térség szempontjából jelentős fokozottan védett területek jegyzékét" (a továbbiakban: "SPAMI-jegyzék").

(2) A SPAMI-jegyzék olyan területeket foglalhat magában, amelyek

- fontosak a mediterrán térség biológiai sokfélesége összetevőinek megőrzése szempontjából;

- a mediterrán területre jellemző ökoszisztémákat vagy a veszélyeztetett fajok élőhelyeit foglalja magában;

- tudományos, esztétikai, kulturális vagy oktatási szinten különösen fontosak.

(3) A felek megállapodnak:

a) a fenti területeknek a mediterrán térség szempontjából vett különös fontosságának elismerésében;

b) abban, hogy teljesítik a SPAMI-kra vonatkozó intézkedéseket, és nem engedélyeznek, valamint nem végeznek a SPAMI-k létesítésének céljaival ellentétes tevékenységeket.

9. cikk

A SPAMI-k létrehozására és a jegyzékbe vételére vonatkozó eljárás

(1) Az e cikk (2)-(4) bekezdésében előírt eljárással SPAMI-k hozhatók létre: a) a felek szuverenitása vagy joghatósága alá eső tengeri vagy tengerparti zónákban; b) teljesen vagy részben a nyílt tengeren található zónákban.

(2) A jegyzékre történő felvételre vonatkozó javaslat benyújtható:

a) az érintett Fél által, ha a terület már elhatárolt zónában található, amely felett az érintett Fél szuverenitást vagy joghatóságot gyakorol;

b) az érintett két vagy több szomszédos Fél által, ha a terület részben vagy egészében a nyílt tengeren található;

c) az érintett szomszédos felek által olyan területeken, ahol a nemzeti szuverenitás vagy joghatóság határait még nem határozták meg.

(3) A SPAMI-jegyzékbe történő felvételt indítványozó fél a Központ rendelkezésére bocsát egy bemutató jelentést a terület földrajzi elhelyezkedésére, fizikai és ökológiai jellemzőire, jogállására, igazgatási terveire és azok megvalósításának eszközeire vonatkozó információkkal, továbbá a mediterrán térség szempontjából vett fontosságát indokoló nyilatkozatot:

a) ahol a javaslat e cikk (2) bekezdésének b) és c) pontján alapul, az érintett szomszédos felek konzultációt folytatnak egymással a tervezett védelmi és igazgatási intézkedések következetességének, továbbá megvalósításuk eszközeinek biztosítása érdekében;

b) az e cikk (2) bekezdése alapján tett javaslatoknak utalniuk kell a területen alkalmazandó védelmi és igazgatási intézkedésekre és megvalósításuk eszközeire.

(4) A javasolt terület jegyzékbe történő felvételére irányuló eljárás a következő:

a) minden egyes terület tekintetében a javaslatot a nemzeti kapcsolattartókhoz kell benyújtani, akik azután ellenőrzik, hogy a javaslat megfelel-e a 16. cikk alapján elfogadott közös iránymutatásoknak és feltételeknek;

b) ha az e cikk (2) bekezdése a) pontjának megfelelően benyújtott javaslat megfelel az iránymutatásoknak és a közös feltételeknek, akkor az értékelést követően a Szervezet tájékoztatja a felek ülését, amely dönt a terület SPAMI-listára történő felvételéről;

c) ha az e cikk (2) bekezdése (b) és (c) albekezdésének megfelelően benyújtott javaslat megfelel az iránymutatásoknak és a közös feltételeknek, akkor a Központ továbbítja a javaslatot a Szervezetnek, amely tájékoztatja a felek ülését. A terület SPAMI-listára történő felvételére vonatkozó döntést a szerződő felek konszenzussal hozzák meg, és jóváhagyják a területre alkalmazandó igazgatási intézkedéseket is.

(5) A terület jegyzékbe vételét javasoló felek végrehajtják az e cikk (3) bekezdésének megfelelően a javaslatukban foglalt védelmi intézkedéseket. A felek vállalják az így meghatározott szabályok betartását. A Központ tájékoztatja az illetékes nemzetközi szervezeteket a jegyzékről és a SPAMI-kban foganatosított intézkedésekről.

(6) A felek felülvizsgálhatják a SPAMI-jegyzéket. Ennek érdekében a Központ jelentést készít.

10. cikk

A SPAMI-k státuszának változásai

A SPAMI határvonalainak vagy jogállásának változásaira vagy az ilyen terület valamely részének vagy egészének megszüntetésére vonatkozó döntés csak akkor hozható, ha azt valamilyen fontos ok teszi szükségessé, figyelembe véve a környezet védelmének és az e Jegyzőkönyvben foglalt kötelezettségek teljesítésének szükségességét, és egy, a SPAMI létrehozatalakor és jegyzékbe vételekor követett eljáráshoz hasonló eljárást kell követni.

III. RÉSZ

A FAJOK VÉDELME ÉS MEGŐRZÉSE

11. cikk

Nemzeti intézkedések a fajok védelme és megőrzése érdekében

(1) A felek a flóra és fauna fajait azok kedvező természetvédelmi helyzetben való tartása érdekében kezelik.

(2) A felek szuverenitásuk vagy nemzeti joghatóságuk alá tartozó zónákban meghatározzák, és jegyzékbe veszik a flóra és fauna veszélyeztetett vagy fenyegetett fajait, és ezeket a fajokat védett státuszba sorolják. A felek szabályozzák és – ha szükséges – megtiltják az ilyen fajokra vagy az élőhelyükre kedvezőtlen hatást gyakorló tevékenységeket, és megfelelő igazgatási, tervezési és egyéb intézkedéseket vezetnek be az ilyen fajok kedvező természetvédelmi helyzetének biztosítása érdekében.

(3) A fauna védett fajai tekintetében a felek ellenőrzik és – ahol szükséges – megtiltják:

a) az érintett fajok, tojásaik, részeik vagy termékeik befogását, fogva tartását, az állatok megölését (beleértve – a lehetséges mértékig – a nem szándékos befogást, fogva tartást vagy megölést), kereskedelmét, szállítását és kereskedelmi célú kiállítását;

b) a lehetséges mértékig a vadonélő állatok (fauna) zavarását, különös tekintettel a szaporodási, költési, hibernációs és vándorlási időszakokban, továbbá egyéb biológiai szempontból kritikus időszakokban.

(4) A fenti bekezdésben jelzett intézkedéseken túlmenően a felek összehangolják erőfeszítéseiket, kétoldalú vagy többoldalú intézkedések révén, beleértve – ha szükséges – azoknak a vándorló fajoknak a védelmére és rehabilitációjára vonatkozó megállapodások megkötését, amely fajok elterjedési területe a Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó területbe is benyúlik.

(5) A növényvilág védett fajaira, ezek részeire és termékeire vonatkozólag a felek szabályozzák és – ha szükséges – megtiltják az érintett fajok elpusztításának és károsításának mindenféle formáját, beleértve az ilyen fajok leszedését, gyűjtését, levágását, gyökérrel együtt történő eltávolítását, birtoklását, a velük folytatott kereskedelmet, azok szállítását és kereskedelmi célú kiállítását.

(6) A felek megfelelő intézkedéseket és terveket dolgoznak ki és fogadnak el az ex situ szaporítás céljából, különös tekintettel a védett állatfajok fogságban történő tenyésztésére és a védett növényfajok szaporítására.

(7) A felek közvetlenül vagy a Központon keresztül konzultációra törekszenek azon államokkal, amelyek nem szerződő felei ennek a Jegyzőkönyvnek a veszélyeztetett és a fenyegetett fajok kezelésére és védelmére irányuló erőfeszítéseik összehangolása érdekében.

(8) Lehetőség szerint, a felek rendelkeznek az illegálisan exportált vagy birtokban tartott védett fajoknak az eredet szerinti országba történő visszajuttatásáról. A felek erőfeszítéseket tesznek az ilyen egyedek természetes élőhelyükre történő visszatelepítése érdekében.

12. cikk

Együttműködő intézkedések a fajok védelme és megőrzése érdekében

(1) A felek együttműködési intézkedéseket hoznak a Jegyzőkönyvben felsorolt védett vagy fenyegetett fajokra, valamint azokra a fajokra, amelyek hasznosítását szabályozzák, vonatkozó mellékleteiben felsorolt állat- és növényfajok védelmének és megőrzésének érdekében.

(2) A felek az e Jegyzőkönyv 3. és 5. cikkében foglalt intézkedések nemzeti szinten történő bevezetésével biztosítják a veszélyeztetett vagy fenyegetett fajok listájáról szóló mellékletben felsorolt állat- és növényfajok lehető legteljesebb védelmét és rehabilitációját.

(3) A felek megtiltják a veszélyeztetett vagy fenyegetett fajok listájáról szóló mellékletben felsorolt fajok élőhelyeinek elpusztítását és károsítását, és megfelelő cselekvési programokat dolgoznak ki és hajtanak végre azok megőrzése vagy rehabilitációja érdekében. Együttműködést folytatnak továbbá a már elfogadott, vonatkozó cselekvési tervek megvalósításában.

(4) A felek, az illetékes nemzetközi szervezetekkel együttműködésben megteszik a megfelelő intézkedéseket azon fajok megőrzésének biztosítása érdekében, amely fajokat abban a mellékletben sorolnak fel, amely melléklet azon fajok jegyzékét tartalmazza, amelyek hasznosítását szabályozták, ezzel egy időben engedélyezik és szabályozzák az ilyen fajok hasznosítását oly módon, hogy az biztosítsa az érintett fajok kedvező természetvédelmi helyzetének fenntartását.

(5) Ha egy fenyegetett vagy veszélyeztetett faj elterjedési területe valamely országhatár vagy e Jegyzőkönyv két Szerződő Felének szuverenitása vagy joghatósága alá eső területek közötti nemzeti határ vagy a területüket vagy a térségüket elválasztó vonal mindkét oldalára kiterjed, a felek együttműködnek az érintett fajok védelmének, megőrzésének, és, ha szükséges, rehabilitációjának biztosítása érdekében.

(6) Amennyiben nem áll rendelkezésre más kielégítő megoldás, és amennyiben a mentesség nem károsítja a populáció vagy bármely más faj túlélését, a fajok fennmaradásának biztosításához szükséges, vagy a jelentős károkozás megelőzése érdekében a felek tudományos, oktatási vagy gazdálkodási célokra mentességet adhatnak ennek a Jegyzőkönyvnek a mellékleteiben felsorolt fajokra vonatkozóan meghatározott tiltások alól. A szerződő feleket értesíteni kell minden ilyen mentesítésről.

13. cikk

Nem őshonos vagy géntechnológiával módosított fajok betelepítése

(1) A felek megteszik a megfelelő intézkedéseket a nem őshonos vagy géntechnológiával módosított fajok szándékosan vagy véletlenül a természetes környezetbe való betelepítésének szabályozására, és az olyan fajok betelepítésének tilalmára, amelyek e Jegyzőkönyv hatálya alá eső területen az ökoszisztémákra, élőhelyekre vagy ott élő fajokra káros hatást gyakorolhatnak.

(2) A felek törekednek minden lehetséges intézkedést megtenni a már betelepített fajok felszámolására, ha tudományos vizsgálatok eredményei alapján úgy tűnik, hogy az érintett fajok ténylegesen vagy feltehetőleg káros hatást gyakorolnak vagy gyakorolhatnak az e Jegyzőkönyv hatálya alá eső területen az ökoszisztémákra, élőhelyekre vagy az ott élő fajokra.

IV. RÉSZ

A VÉDETT TERÜLETEKRE ÉS FAJOKRA EGYARÁNT VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

14. cikk

A mellékletek módosításai

(1) E Jegyzőkönyv mellékleteinek módosítására az Egyezmény 17. cikkében leírt eljárásokat kell alkalmazni.

(2) A szerződő felek ülésére benyújtott valamennyi módosítási javaslatot előzetesen a nemzeti kapcsolattartók ülésének kell értékelnie.

15. cikk

Leltárak

A felek mindegyike átfogó leltárt állít össze az alábbiakról:

a) a szuverenitásuk vagy joghatóságuk alá eső, ritka vagy sérülékeny ökoszisztémákat tartalmazó, a biológiai sokféleség tárházának tekinthető, a fenyegetett vagy veszélyeztetett fajok szempontjából fontos területek;

b) az állat- és növényvilág veszélyeztetett vagy fenyegetett fajai.

16. cikk

Iránymutatások és közös feltételek

A felek elfogadják az alábbiakat:

a) a Jegyzőkönyvhöz csatolandó SPAMI-jegyzéken szerepeltethető védett tengeri és tengerparti területek kiválasztásának közös szempontjait;

b) a mellékletekbe felveendő további fajok kiválasztására vonatkozó közös feltételeket;

c) a fokozottan védett területek létesítésére és kezelésére vonatkozó iránymutatásokat.

A b) és c) pontban említett feltételek és iránymutatások a felek ülésén egy vagy több fél javaslata alapján módosíthatók.

17. cikk

Környezeti hatásvizsgálat

A védett területek, fajok és élőhelyeik jelentős mértékű befolyásolására alkalmas ipari és egyéb projektekre és tevékenységekre vonatkozó döntésekhez vezető tervezési folyamatban a felek értékelik és figyelembe veszik a tervbe vett projektek és tevékenységek lehetséges közvetlen és közvetett, azonnali és hosszú távú hatásait, beleértve azok kumulatív hatásait is.

18. cikk

A hagyományos tevékenységek integrációja

(1) A védőintézkedések kialakításakor a felek figyelembe veszik a helyi lakosság hagyományos létfenntartási és kulturális tevékenységeit. Az ilyen igények kielégítéséhez szükség szerint mentességeket adnak. Az ezen okból adott mentesség:

a) nem veszélyeztetheti a Jegyzőkönyv alapján védett ökoszisztémák fenntartását, sem az ilyen ökoszisztémák fenntartásához hozzájáruló biológiai folyamatokat;

b) nem vezethet az állat- és növényvilág populációja vagy fajai, különösen a veszélyeztetett, fenyegetett, vándorló vagy helyi őshonos fajok kipusztulásához vagy egyedei számának jelentős csökkenéséhez.

(2) A védőintézkedések alól mentességeket adó Fél megfelelően tájékoztatja a szerződő feleket.

19. cikk

Nyilvánosság, tájékoztatás, a lakosság tudatosságának növelése és oktatás

(1) A felek a fokozottan védett területek létrehozására, azok határvonalaira, a vonatkozó szabályokra, valamint a védett fajok, élőhelyeik meghatározására, és a vonatkozó előírásokra nézve megfelelő tájékoztatást nyújtanak a nyilvánosság számára.

(2) A felek törekednek a lakosság tájékoztatására a fokozottan védett területek és fajok fontosságáról és értékéről és a természetvédelem szemszögéből és más szempontokból nyerhető tudományos ismeretekről. Az ilyen információnak kellőképpen meg kell jelennie az oktatási programokban is. A felek továbbá törekednek a lakosságnak és a saját természetvédő szervezeteiknek az érintett területek és fajok védelméhez szükséges intézkedésekben – köztük a környezeti hatásvizsgálatokban – történő részvételének elősegítésére.

20. cikk

Tudományos, technikai és menedzsmentkutatás

(1) A felek ösztönzik és fejlesztik az e Jegyzőkönyv céljaival kapcsolatos tudományos és technikai kutatást. Továbbá ösztönzik és fejlesztik a fokozottan védett területek fenntartható hasznosítására és a védett fajok kezelésére irányuló kutatást.

(2) A felek – szükség szerint –a védett területek és fajok azonosításához és figyelemmel kíséréséhez szükséges tudományos és technikai kutatási és monitoring-programok meghatározására, tervezésére és végrehajtására, továbbá az igazgatási és rehabilitációs tervek végrehajtása érdekében tett intézkedések hatékonysága értékelésére vonatkozó konzultációkat folytatnak egymással és az illetékes nemzetközi szervezetekkel.

(3) A felek közvetlenül vagy a Központon keresztül kicserélik egymással a folyamatban lévő és a tervezett kutatási és monitoring-programokra és ezek eredményeire vonatkozó tudományos és technikai információkat. A felek a lehető legteljesebb mértékben összehangolják kutatási és monitoring-programjaikat, és eljárásaik közös meghatározására, illetve szabványosítására törekszenek.

(4) Technikai és tudományos kutatások során a felek kiemelt figyelmet fordítanak a SPAMI-kra és az e Jegyzőkönyv mellékleteiben felsorolt fajokra.

21. cikk

Kölcsönös együttműködés

(1) A felek – közvetlenül vagy a Központ vagy az érintett nemzetközi szervezetek segítségével – együttműködési programokat alakítanak ki a fokozottan védett területek létrehozatalának, megőrzésének, tervezésének és kezelésének, továbbá a védett fajok kiválasztásának, kezelésének és megőrzésének összehangolására. A felek rendszeres információcserét folytatnak a védett területek és fajok tulajdonságaira, továbbá a megszerzett tapasztalatokra és a felmerült problémákra vonatkozólag.

(2) A felek az első adandó alkalommal a többi szerződő fél, az esetleg érintett más államok és a Központ tudomására hoznak minden olyan helyzetet, amely veszélyeztetheti a fokozottan védett területek ökoszisztémáit, vagy az állatvilág vagy növényvilág védett fajainak fennmaradását.

22. cikk

Kölcsönös segítségnyújtás

(1) A felek közvetlenül vagy a Központ vagy az érintett nemzetközi szervezetek segítségével együttműködnek a kölcsönös segítségnyújtásra és – a Jegyzőkönyvben foglaltak megvalósítása érdekében – az erre vonatkozó igényüket jelző fejlődő országok részére történő segítségnyújtásra irányuló programok kidolgozásában, finanszírozásában és megvalósításában.

(2) A fenti programok köre kiterjed a környezetvédelmi oktatásra, a tudományos, technikai és igazgatási személyzet képzésére, a tudományos kutatásra, a megfelelő berendezések beszerzésére, felhasználására, tervezésére és fejlesztésére, továbbá a technológiáknak az érintett felek közötti megállapodás szerinti, kedvezményes feltételekkel történő átadására.

(3) A kölcsönös segítségnyújtással kapcsolatos ügyekben a felek kiemelt figyelmet fordítanak a SPAMI-kra és a Jegyzőkönyv mellékleteiben felsorolt fajokra.

23. cikk

A felek jelentései

A felek a felek rendes üléseire egy, az e Jegyzőkönyv megvalósítására vonatkozó jelentést nyújtanak be, különös tekintettel az alábbiakra:

a) a SPAMI-jegyzékben szereplő területek státusza és állapota;

b) a SPAMI-k határvonalaiban és jogállásában, valamint a védett fajok jogállásában bekövetkezett változások;

c) az e Jegyzőkönyv 12. és 18. cikke alapján megengedett mentességek.

V. RÉSZ

INTÉZMÉNYI ELŐÍRÁSOK

24. cikk

Nemzeti kapcsolattartók

A felek mindegyike kijelöl egy nemzeti kapcsolattartót, aki ellátja az e Jegyzőkönyvben foglaltak végrehajtásának technikai és tudományos kérdései tekintetében a Központtal való kapcsolattartás feladatait. Az e Jegyzőkönyvből fakadó funkciók ellátásának biztosítása érdekében a nemzeti kapcsolattartók rendszeres időközönként üléseznek.

25. cikk

Koordináció

(1) A Szervezet felelős e Jegyzőkönyv megvalósításának összehangolásáért. Ennek érdekében a Központ támogatja a Szervezet munkáját, amely az alábbi funkciókat adhatja át a Központnak:

a) a felek támogatása – az illetékes nemzetközi, kormányközi és nem kormányzati szervezetekkel együttműködésben – az alábbiakban:

- a Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó területeken fokozottan védett területek létesítése és kezelése;

- az e Jegyzőkönyv 20. cikkében meghatározott technikai és tudományos kutatások programjainak végrehajtása;

- az e Jegyzőkönyv 20. cikkében meghatározott, a felek közötti tudományos és technikai információcsere folytatása;

- a fokozottan védett területek és a védett fajok kezelésére vonatkozó tervek kidolgozása;

- az e Jegyzőkönyv 21. cikke alapján együttműködési programok kidolgozása;

- oktatási anyagok kidolgozása a különféle csoportok részére;

b) a Nemzeti Kapcsolattartók üléseinek összehívása és megszervezése, az ülések titkársági feladatainak ellátása;

c) e Jegyzőkönyv 16. cikke alapján az iránymutatásokra és a közös feltételekre vonatkozó ajánlások kialakítása;

d) a fokozottan védett területekre, védett fajokra és az e Jegyzőkönyvvel kapcsolatos, egyéb lényeges ügyekre vonatkozó adatbázisok létrehozása és folyamatos frissítése;

e) az e Jegyzőkönyv végrehajtásához esetleg szükséges jelentések és technikai tanulmányok kidolgozása;

f) a 22. cikk (2) bekezdésében említett képzési programok kidolgozása és lebonyolítása;

g) a területek és a fajok védelmében érintett regionális, nemzetközi kormányzati és nem kormányzati szervezetekkel való együttműködés, az egyes szervezetek sajátosságainak és ugyanannak a tevékenységnek a párhuzamos végrehajtása elkerülése szükségességének tiszteletben tartásával;

h) a Jegyzőkönyv keretében elfogadott cselekvési tervekben ráruházott funkciók ellátása;

i) a felek által ráruházott bármely további funkció ellátása.

26. cikk

A felek ülései

(1) A Jegyzőkönyv feleinek rendes üléseit az Egyezmény szerződő feleinek az Egyezmény 14. cikke alapján megtartott rendes üléseivel együtt kell megtartani. A felek a 14. cikkben foglaltaknak megfelelően rendkívüli üléseket is tarthatnak.

(2) E Jegyzőkönyv feleinek ülései elsősorban az alábbiakra irányulnak:

a) a Jegyzőkönyvben foglaltak megvalósításának áttekintése;

b) a Szervezet és a Központ által a Jegyzőkönyvben foglaltak megvalósításával kapcsolatosan végzett munka felügyelete és a tevékenységeikre vonatkozó szakmapolitikai iránymutatások meghatározása;

c) a területek és fajok védelmére és kezelésére hozott intézkedések hatékonyságának vizsgálata, különösen e Jegyzőkönyv mellékletei vagy a Jegyzőkönyv és mellékletei módosítása formájában megjelenő további intézkedések szükségességének vizsgálata;

d) az e Jegyzőkönyv 16. cikkében szabályozott iránymutatások és közös feltételek elfogadása;

e) a felek által a Jegyzőkönyv 23. cikkének értelmében benyújtott jelentések és a felek által a Központon keresztül átadott egyéb vonatkozó információk áttekintése;

f) a Jegyzőkönyv végrehajtása érdekében bevezetendő intézkedésekre vonatkozó ajánlások kidolgozása a felek számára;

g) az e Jegyzőkönyv 24. cikke alapján a nemzeti kapcsolattartók ülésein kialakított ajánlások áttekintése;

h) egy adott területnek az e Jegyzőkönyv 9. cikke (4) bekezdésében foglaltak szerint SPAMI-jegyzékre történő felvételére vonatkozó döntés meghozatala;

i) szükség szerint a Jegyzőkönyvvel kapcsolatos bármely további lényeges kérdés vizsgálata;

j) a felek által a Jegyzőkönyv 12. és 18. cikkében foglaltakkal összhangban engedélyezett mentességek megvitatása és értékelése.

VI. RÉSZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

27. cikk

A Jegyzőkönyv nemzeti jogalkotásra gyakorolt hatásai

Ennek a Jegyzőkönyvnek az előírásai nem érintik a feleknek azt a jogát, hogy a Jegyzőkönyv megvalósítására szigorúbb nemzeti intézkedéseket vezessenek be.

28. cikk

Harmadik felekhez fűződő viszony

(1) A Felek felkérik azon államokat, amelyek nem szerződő felei a Jegyzőkönyvnek, és a nemzetközi szervezeteket a Jegyzőkönyvben foglaltak megvalósításában való együttműködésre.

(2) A felek vállalják a nemzetközi joggal összhangban álló megfelelő intézkedések bevezetését annak biztosítására, hogy egyikük sem kezd a Jegyzőkönyv elveivel vagy céljaival ellentétes tevékenységbe.

29. cikk

Aláírás

A Jegyzőkönyv az Egyezmény szerződő felei részére aláírásra nyitva áll Barcelonában 1995. június 10-én és Madridban 1995. június 11. és 1996. június 10. között.

30. cikk

Megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás

A Jegyzőkönyv megerősítést, elfogadást vagy jóváhagyást kíván meg. A megerősítést, elfogadást vagy jóváhagyást igazoló dokumentumokat a letéteményesként eljáró Spanyol Kormányzatnál kell elhelyezni.

31. cikk

Csatlakozás

1996. június 10-től kezdve a Jegyzőkönyv csatlakozásra nyitva áll bármely állam és regionális gazdasági csoportosulás számára, amelyik az Egyezmény szerződő fele.

32. cikk

Hatálybalépés

(1) A Jegyzőkönyv a hatodik megerősítési, elfogadási vagy jóváhagyási okmány vagy a Jegyzőkönyvhöz való csatlakozásra vonatkozó okirat letétbe helyezésének napját követő 30. napon lép hatálya.

(2) Hatálybalépésétől kezdve ez a Jegyzőkönyv a mindkét okirathoz csatlakozott felek vonatkozásában a Földközi-tenger fokozottan védett területeire vonatkozó, 1982. évi Jegyzőkönyv helyébe lép.

Fentiek hiteléül az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a Jegyzőkönyvet.

Kelt Barcelonában, az ezerkilencszázkilencvenötödik év június havának tizedik napján, egy példányban, arab, angol, francia és spanyol nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles, az Egyezmény szerződő felei általi aláírásra.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A SPAMI-JEGYZÉKBEN SZEREPELTETHETŐ VÉDETT TENGERI ÉS TENGERPARTI TERÜLETEK KIVÁLASZTÁSÁNAK KÖZÖS FELTÉTELEI

A. ÁLTALÁNOS ALAPELVEK

A szerződő felek megállapodnak, hogy a SPAMI-jegyzék kialakításában munkájuk során az alábbi általános alapelveket követik.

a) A természeti örökség megőrzése, mint alapvető cél a SPAMI-k jellemzője. Egyéb célok – például a kulturális örökség megőrzése, valamint a tudományos kutatás, oktatás, részvétel és együttműködés elősegítése – megvalósítására való törekvés szintén kívánatos a SPAMI-k területén, és ezek az adott területnek a jegyzéken történő szerepeltetése mellett szóló tényezőknek tekintendők, amennyiben összhangban állnak a természetvédelem céljaival.

b) A jegyzéken szerepeltethető területek teljes számára vagy az egyes felek által felvételre javasolható területek számára vonatkozólag nincs korlátozás. Mindazonáltal a felek megállapodnak abban, hogy a területeket tudományos szempontok szerint választják ki, és jellemzőik alapján veszik föl a jegyzékbe; ezért ezeknek meg kell felelniük a Jegyzőkönyvben meghatározott követelményeknek és az itt leírt feltételeknek.

c) A jegyzékbe vett SPAMI-knak és földrajzi eloszlásuknak a mediterrán régióra és biológiai sokféleségére vonatkozólag reprezentatívnak kell lenniük. Ennek érdekében a jegyzéken a lehető legnagyobb számú élőhelyet és ökoszisztémát kell szerepeltetni.

d) A SPAMI-k alkotják a mediterrán örökség hatékony megőrzésére irányuló hálózat központi elemeit. E cél megvalósítása érdekében a felek a természetes helyek megőrzésének és kezelésének területén két- és többoldalú alapokon, különösen pedig az országhatárokon átnyúló SPAMI-k kialakításával alakítják együttműködésüket.

e) A SPAMI-jegyzéken szereplő helyek célja az, hogy példaként és modellként szolgáljanak a régió természeti örökségének védelmében. E célból a felek gondoskodnak arról, hogy a jegyzékbe fölvett területek megfelelő jogállást kapjanak, megfelelő védőintézkedésekkel, kezelési módszerekkel és eszközzel legyenek ellátva.

B. A SPAMI-JEGYZÉKBEN SZEREPELTETHETŐ TERÜLETEK ÁLTALÁNOS JELLEMZŐI

1. Ahhoz, hogy valamely terület jogosult lehessen a SPAMI-jegyzékbe történő felvételre, meg kell felelnie legalább a Jegyzőkönyv 8. cikke (2) bekezdésében foglalt általános feltételek valamelyikének. Az általános feltételek közül egy adott terület esetenként több feltételnek is megfelelhet – ez mindenképpen javítja az esélyeit a jegyzékbe való felvételre.

2. Az SPAMI-jegyzékbe történő felvétel egyik alapvető követelménye a regionális érték. Adott területnek a Mediterrán térség szempontjából vett fontossága értékelésekor az alábbi szempontokat kell figyelembe venni.

a) Egyediség

A területen egyedi vagy ritka ökoszisztémák, ritka vagy helyi őshonos fajok találhatók.

b) Természeti reprezentativitás

A területre nagymértékben jellemzők ökológiai folyamatok, közösség- vagy élőhely-típusok vagy más természeti jellemzők. A reprezentativitás azt jelzi, hogy az adott terület milyen mértékben képvisel egy élőhely-típust, ökológiai folyamatot, biológiai közösséget, fiziográfiai vonást vagy más természeti jellemzőt.

c) Diverzitás

A területre fajok, közösségek, élőhelyek vagy ökoszisztémák nagy változatossága jellemző.

d) Természetesség

A terület az emberi tevékenység által kiváltott zavaroktól vagy degradációtól mentes, vagy ezek alacsony szintje jellemző rá, ennek következtében nagymértékben természetesnek tekinthető.

e) Fenyegetett, veszélyeztetett vagy helyi őshonos fajok számára létfontosságú élőhelyek jelenléte.

f) Kulturális reprezentativitás

A terület jelentős reprezentatív értékkel bír a kulturális örökség szempontjából, amelynek oka az olyan természetbe integrált, a környezet szempontjából megfelelő tradicionális tevékenységek jelenléte, amelyek elősegítik a helyi lakosság jólétét.

3. A SPAMI-jegyzékre való felvételhez a tudományos, oktatási vagy esztétikai fontosságú területnek – értelemszerűen – megfelelő értéket kell képviselnie a természettudományos kutatás, környezetvédelmi oktatási tevékenységek vagy tudatosság terén, vagy kiemelkedő jelentőségű természeti jellemzőkkel, szárazföldi vagy tengeri tájjal kell rendelkeznie.

4. A Jegyzőkönyv 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott alapvető feltételek mellett adott helynek a jegyzékbe történő felvétele mellett szóló érvként további jellemzőket és tényezőket kell figyelembe venni, például:

a) az adott terület ökológiai, biológiai, esztétikai vagy kulturális értékét károsítható veszélyforrások megléte;

b) a terület tervezésének és kezelésének folyamatában általában a lakosság, különösen pedig a helyi közösségek bevonása és aktív részvétele;

c) a területen egy, az érintett lakosságot, a szakmai, nem kormányzati ágazatokat és a tudományos közösséget képviselő testület jelenléte;

d) a területen a fenntartható fejlődés lehetőségeinek megléte;

e) az Egyezmény 4. cikk (3) bekezdése e) pontjának értelmében a tengerpart integrált kezelési tervének megléte.

C. JOGÁLLÁS

1. A SPAMI-jegyzékbe való felvételre alkalmas területeknek a területek hosszú távú, hatékony védelmét biztosító, megfelelő jogállást kell biztosítani.

2. A SPAMI-jegyzékbe való felvételhez a már körülhatárolt, a Fél szuverenitása vagy joghatósága alá tartozó zónában elhelyezkedő területnek az érintett Fél által elismert védett státusszal kell rendelkeznie.

3. A részben vagy teljes mértékben a nyílt tengeren vagy olyan zónában elhelyezkedő területek esetében, amelyekre vonatkozólag a nemzeti szuverenitás vagy joghatóság határait még nem határozták meg, a Jegyzőkönyv 9. cikkének (3) bekezdésében megállapított jogállást, kezelési tervet, a vonatkozó intézkedéseket és egyéb elemeket az érintett szomszédos felek biztosítják a SPAMI-jegyzékbe történő felvételre vonatkozó javaslatban.

D. VÉDELMI, TERVEZÉSI ÉS IGAZGATÁSI INTÉZKEDÉSEK

1. Az egyes területekre vonatkozó szövegekben pontosan meg kell határozni a megőrzés és az igazgatás céljait, ezek alkotják a bevezetendő intézkedések megfelelősége értékelésének és a SPAMI-jegyzék felülvizsgálatai alkalmával a végrehajtásuk hatékonysága értékelésének alapjait.

2. Az egyes területekre vonatkozó védelmi, tervezési és igazgatási intézkedéseknek mind rövid távon, mind pedig hosszú távon megfelelőnek kell lenniük a területre meghatározott megőrzési és igazgatási célkitűzések megvalósításához, és különösen figyelembe kell venniük az adott területen meglévő veszélyeket.

3. A védelmi, tervezési és igazgatási intézkedéseknek az adott területre jellemző természeti környezet és társadalmi-gazdasági elemei, továbbá kulturális tényezői megfelelő ismeretén kell alapulniuk. Az alapismeretek hiányossága esetén a SPAMI-jegyzékbe történő felvételre vonatkozó javaslatnak programot kell tartalmaznia a hiányzó adatok és információk megszerzésére.

4. A SPAMI-jegyzékbe történő felvételre javasolt területre vonatkozó védelmi intézkedések adminisztrációjával és végrehajtásával kapcsolatos illetékességet és felelősséget pontosan meg kell határozni az adott területre vonatkozó szövegben.

5. Az egyes védett területek sajátos jellemzői tekintetében a SPAMI védelmi intézkedéseinek az alábbi alapvető szempontokat kell figyelembe vennie:

a) a terület integritásának közvetlen vagy közvetett károsítására alkalmas hulladékok és egyéb anyagok kibocsátására vagy lerakására vonatkozó szabályozás megerősítése;

b) bármilyen fajnak a területre való betelepítésére vagy visszatelepítésére vonatkozó szabályozás megerősítése;

c) a fajok károsítására vagy zavarására, vagy az ökoszisztémák vagy fajok természetvédelmi helyzetének fenyegetésére, vagy a terület természeti, kulturális vagy esztétikai jellemzőinek károsítására alkalmas tevékenységek vagy cselekvések szabályozása;

d) a kérdéses területet körülvevő zónákra vonatkozó szabályozás.

6. A SPAMI-jegyzékbe történő felvételhez a védett területnek rendelkeznie kell egy megfelelő jogosítványokkal és emberi erőforrásokkal ellátott igazgatási testülettel a védett terület céljaival ellentétes tevékenységek megelőzéséhez és/vagy ellenőrzéséhez.

7. A SPAMI-jegyzékbe történő felvételhez az adott területre igazgatási tervet kell kidolgozni. A terv fő szabályait a jegyzékbe történő felvétel időpontjára meg kell határozni, és e szabályokat haladéktalanul végre kell hajtani. A részletes igazgatási tervet a jegyzékbe történő felvétel időpontját követő három éven belül be kell mutatni. E kötelezettség teljesítésének elmulasztása a területnek a jegyzékből való törlését vonja maga után.

8. A SPAMI-jegyzékbe történő felvételhez a területre monitoring-programot kell kidolgozni. A programnak ki kell terjednie az adott terület fő jellemzőinek azonosítására és figyelemmel kísérésére, hogy lehetővé tegye a terület állapotának és fejlődésének, továbbá a megvalósított védelmi és igazgatási intézkedések hatékonyságának értékelését, amelynek eredményeként azok szükség szerint módosíthatók. Ehhez további vizsgálatokat kell végeztetni.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

A VESZÉLYEZTETETT VAGY FENYEGETETT FAJOK JEGYZÉKE

Magnoliophyta

Posidonia oceanica

Zostera marina

Zostra noltii

Chlorophyta

Caulerpa ollivieri

Phaeophyta

Cystoseira amentacea (incl. var. stricta et var. spicata)

Cystoseira mediterranea

Cystoseria sedoides

Cystoseria spinosa (incl. C. Adriatica)

Cystoseria zosteroides

Laminaria rodriguezii

Rhodophyta

Goniolithon byssoides

Lithophyllum lichenoides

Ptilophora mediterranea

Schimmelmannia shousboei

Porifera

Asbestopluma hypogea

Aplysina sp. plur.

Axinella cannabina

Axinella polypoides

Geodia cydonium

Ircinia foetida

Ircinia pipetta

Petrobiona massiliana

Tethya sp. plur.

Cnidaria

Astroides calycularis

Errina aspera

Gerardia savaglia

Echinodermata

Asterina pancerii

Centrostephanus longispinus

Ophidiaster ophidianus

Bryozoa

Hornera lichenoides

Mollusca

Ranella olearia (= Agrobuccinum olearium = A. giganteum)

Charonia lampas (= Ch. rubicunda = Ch. nodifera)

Charonia tritonis (= Ch. seguenziae)

Dendropoma petraeum

Erosria spruca

Gibbula nivosa

Lithophaga lithopaga

Luria lurida (= Cypraea lurida)

Mitra zonata

Patella ferruginea

Patella nigra

Pholas dactylus

pinna nobilis

Pinna rudis (= P. pernula)

Schilderia achatidea

Tonna galea

Zonaria pyrum

Crustacea

Ocypode cursor

Pachylasma giganteum

Pisces

Acipenser naccarii

Acipenser sturio

Aphanius fasciatus

Aphanius iberus

Cetorhinus maximus

Carcharodon carcharias

Hippocampus ramulosus

Hippocampus hippocampus

Huso huso

Lethenteron zanandreai

Mobula mobular

Pomatoschistus canestrinii

Pomatoschistus tortonesei

Valencia hispanica

Valencia letourneuxi

Reptiles

Caretta caretta

Chelonia mydas

Demochelys coriacea

Eretmochelys imbricata

Lepidochelys kempii

Trionyx tringuis

Aves

Pandion haliaetus

Calonectris diomedea

Falco eleonorae

Hydrobates pelagicus

Larus audouinii

Numenius tenuirostris

Phalacrocorax aristotelis

Phalactrocorax pygmaeus

Pelacanus onocrotalus

Pelecanus crispus

Phoenicopterus ruber

Puffinus yelkouan

Sterna albifrons

Sterna bengalensis

Sterna sandvicensis

Mammalia

Balaenoptera acutorostrata

Balaenoptera borealis

Balaneoptera physalus

Delphinius delphis

Eubalanea glacialis

Globicephala melas

Grampus griseus

Kogia simus

Megaptera novaeangliae

Mesoplodon densirostris

Monachus monachus

Orcinus orca

Phocoena phocoena

Physeter macrocephalus

Pseudorca crassidens

Stenella coeruleoalba

Steno bredanensis

Tursiops truncatus

Ziphius cavirostris

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

A SZABÁLYOZOTT HASZNOSÍTÁSÚ FAJOK JEGYZÉKE

Porifera

Hippospongia communis

Spongia agaricina

Spongia officinalis

Spongia zimocca

Cnidaria

Antipathes sp. plur

Corallium rubrum

Echinodermata

Paracentrotus lividus

Crustacea

Homarus gammarus

Maja squinado

Palinurus elephas

Scyllarides latus

Scyllarus pigmaeus

Scyllarus arctus

Pisces

Alosa alosa

Alosa fallax

Anguilla anguilla

Epinephelus marginatus

Isurus oxyrinchus

Lamna nasus

Lampetra fluviatilis

Petromyzon marinus

Prionace glauca

Raja alba

Sciaena umbra

Squatina squatina

Thunnus thynnus

Umbrina cirrosa

Xiphias gladius

--------------------------------------------------