HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 29/3

MEGERŐSÍTETT PARTNERSÉGI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS

egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság között

TARTALOMJEGYZÉK

CÍM

PREAMBULUM

I. CÍM ÁLTALÁNOS ELVEK ÉS E MEGÁLLAPODÁS CÉLJAI

II. CÍM POLITIKAI PÁRBESZÉD; EGYÜTTMŰKÖDÉS A KÜL- ÉS BIZTONSÁGPOLITIKA TERÜLETÉN

III. CÍM KERESKEDELEM ÉS ÜZLETI TEVÉKENYSÉG

1. FEJEZET ÁRUKERESKEDELEM

2. FEJEZET VÁMÜGYEK

3. FEJEZET A KERESKEDELEM TECHNIKAI AKADÁLYAI

4. FEJEZET KÖZ-, ÁLLAT- ÉS NÖVÉNYEGÉSZSÉGÜGYI KÉRDÉSEK

5. FEJEZET SZOLGÁLTATÁSKERESKEDELEM ÉS LETELEPEDÉS

1. SZAKASZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

2. SZAKASZ LETELEPEDÉS ÉS HATÁROKON ÁTNYÚLÓ SZOLGÁLTATÁSNYÚJTÁS

1. ALSZAKASZ A GAZDASÁGI TEVÉKENYSÉGEK

2. ALSZAKASZ A SZOLGÁLTATÁSOKON KÍVÜLI GAZDASÁGI TEVÉKENYSÉGEK

3. SZAKASZ TERMÉSZETES SZEMÉLYEK ÜZLETI CÉLÚ IDEIGLENES TARTÓZKODÁSA

4. SZAKASZ BELSŐ SZABÁLYOZÁS

5. SZAKASZ ÁGAZATSPECIFIKUS RENDELKEZÉSEK

6. SZAKASZ KIVÉTELEK

7. SZAKASZ BERUHÁZÁS

6. FEJEZET TŐKEMOZGÁSOK ÉS FIZETÉSI MŰVELETEK

7. FEJEZET SZELLEMI TULAJDON

1. SZAKASZ ELVEK

2. SZAKASZ A SZELLEMI TULAJDONJOGOKRA VONATKOZÓ ALAPKÖVETELMÉNYEK

3. SZAKASZ A SZELLEMI TULAJDONJOGOK ÉRVÉNYESÍTÉSE

4. SZAKASZ A KÖZVETÍTŐ SZOLGÁLTATÓK FELELŐSSÉGE

8. FEJEZET KÖZBESZERZÉS

9. FEJEZET NYERSANYAGOK ÉS ENERGIA

10. FEJEZET KERESKEDELEM ÉS FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉS

11. FEJEZET VERSENY

12. FEJEZET ÁLLAMI TULAJDONÚ VÁLLALKOZÁSOK, ÁLLAMI ELLENŐRZÉS ALATT ÁLLÓ VÁLLALKOZÁSOK, VALAMINT KÜLÖNLEGES VAGY KIZÁRÓLAGOS JOGOKBAN VAGY KIVÁLTSÁGOKBAN RÉSZESÍTETT VÁLLALKOZÁSOK

13. FEJEZET ÁTLÁTHATÓSÁG

14. FEJEZET VITARENDEZÉS

1. SZAKASZ CÉLKITŰZÉS ÉS HATÁLY

2. SZAKASZ KONZULTÁCIÓK ÉS KÖZVETÍTÉS

3. SZAKASZ VITARENDEZÉSI ELJÁRÁSOK

1. ALSZAKASZ VÁLASZTOTT BÍRÓSÁGI ELJÁRÁS

2. ALSZAKASZ MEGFELELÉS

3. ALSZAKASZ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

4. SZAKASZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

IV. CÍM EGYÜTTMŰKÖDÉS A GAZDASÁGI ÉS FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉS TERÜLETÉN

1. FEJEZET GAZDASÁGI PÁRBESZÉD

2. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ ÁLLAMHÁZTARTÁSI GAZDÁLKODÁS TERÉN, IDEÉRTVE A KÖZPÉNZEK ELLENŐRZÉSÉT ÉS A BELSŐ KONTROLLT IS

3. FEJEZET ADÓÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS

4. FEJEZET STATISZTIKAI EGYÜTTMŰKÖDÉS

5. FEJEZET ENERGIAÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS

6. FEJEZET KÖZLEKEDÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉS

7. FEJEZET KÖRNYEZETVÉDEMI EGYÜTTMŰKÖDÉS

8. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁS TERÜLETÉN

9. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ IPAR TERÜLETÉN

10. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS A KIS- ÉS KÖZÉPVÁLLALKOZÁSOK TERÜLETÉN

11. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS A TÁRSASÁGI JOG TERÜLETÉN

12. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS A BANKI, BIZTOSÍTÁSI ÉS EGYÉB PÉNZÜGYI SZOLGÁLTATÁSOK TERÜLETÉN

13. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ INFORMÁCIÓS TÁRSADALOM TERÜLETÉN

14. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ IDEGENFORGALOM TERÜLETÉN

15. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS A MEZŐGAZDASÁG ÉS VIDÉKFEJLESZTÉS TERÜLETÉN

16. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS A FOGLALKOZTATÁS, MUNKAÜGYI KAPCSOLATOK, SZOCIÁLPOLITIKA ÉS ESÉLYEGYENLŐSÉG TERÉN

17. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ EGÉSZSÉGÜGY TERÜLETÉN

V. CÍM EGYÜTTMŰKÖDÉS A SZABADSÁGON, A BIZTONSÁGON ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉN ALAPULÓ TÉRSÉGBEN

VI. CÍM EGYÉB EGYÜTTMŰKÖDÉSI POLITIKÁK

1. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ OKTATÁS ÉS KÉPZÉS TERÜLETÉN

2. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS A KULTÚRA TERÜLETÉN

3. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS A KUTATÁS ÉS INNOVÁCIÓ TERÜLETÉN

4. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS A MÉDIA ÉS AZ AUDIOVIZUÁLIS POLITIKA TERÜLETÉN

5. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS A CIVIL TÁRSADALOMMAL

6. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS A SPORT ÉS A TESTMOZGÁS TERÜLETÉN

7. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS A POLGÁRI VÉDELEM TERÜLETÉN

8. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ ŰRTEVÉKENYSÉGEK TERÜLETÉN

9. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS A FOGYASZTÓVÉDELEM TERÜLETÉN

10. FEJEZET REGIONÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉS

11. FEJEZET EGYÜTTMŰKÖDÉS A KÖZSZOLGÁLAT TERÜLETÉN

VII. CÍM PÉNZÜGYI ÉS TECHNIKAI EGYÜTTMŰKÖDÉS

VIII. CÍM INTÉZMÉNYI KERET

IX. CÍM ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

I. MELLÉKLET FENNTARTÁSOK A 46. CIKKEL ÖSSZHANGBAN

II. MELLÉKLET A KAZAH KÖZTÁRSASÁG ÁLTAL A 48. CIKK (2) BEKEZDÉSÉVEL ÖSSZHANGBAN ALKALMAZOTT KORLÁTOZÁSOK

III. MELLÉKLET A III. CÍM (KERESKEDELEM ÉS ÜZLETI TEVÉKENYSÉG) 8. FEJEZETÉNEK (KÖZBESZERZÉS) HATÁLYA

IV. MELLÉKLET A III. CÍM (KERESKEDELEM ÉS ÜZLETI TEVÉKENYSÉG) 8. FEJEZETÉBEN (KÖZBESZERZÉS) SZEREPLŐ BESZERZÉSI INFORMÁCIÓK ÉS HIRDETMÉNYEK KÖZZÉTÉTELÉT SZOLGÁLÓ MÉDIUMOK

V. MELLÉKLET A III. CÍM (KERESKEDELEM ÉS ÜZLETI TEVÉKENYSÉG) 14. FEJEZETE (VITARENDEZÉS) SZERINTI VÁLASZTOTt BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT

VI. MELLÉKLET A III. CÍM (KERESKEDELEM ÉS ÜZLETI TEVÉKENYSÉG) 14. FEJEZETE (VITARENDEZÉS) SZERINTI VÁLASZTOTT BÍRÓI TESTÜLET TAGJAIRA ÉS A KÖZVETÍTŐKRE VONATKOZÓ MAGATARTÁSI KÓDEX

VII. MELLÉKLET A III. CÍM (KERESKEDELEM ÉS ÜZLETI TEVÉKENYSÉG) 14. FEJEZETE (VITARENDEZÉS) SZERINTI KÖZVETÍTŐ MECHANIZMUS

JEGYZŐKÖNYV A VÁMÜGYEKBEN TÖRTÉNŐ KÖLCSÖNÖS KÖZIGAZGATÁSI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,

A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

A LETT KÖZTÁRSASÁG,

A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

MAGYARORSZÁG,

A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

ROMÁNIA,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA.

az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei, (a továbbiakban: a tagállamok) és

AZ EURÓPAI UNIÓ,

egyrészről, valamint

A KAZAH KÖZTÁRSASÁG,

másrészről,

a továbbiakban együttesen: a Felek,

FIGYELEMBE VÉVE a Felek közötti szoros kapcsolatokat és közös értékeiket, és a Felek azon óhaját, hogy az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti, 1995. január 23-án Brüsszelben aláírt partnerségi és együttműködési megállapodás, valamint az Európai Unió és Közép-Ázsia közötti új partnerségre irányuló, az Európai Tanács által 2007 júniusában elfogadott stratégiával, továbbá a Kazah Köztársaság „Európába vezető út” című, 2008-ban elfogadott állami programjának végrehajtásával tovább erősítsék és kiterjesszék a múltban létesített kapcsolatokat;

FIGYELEMBE VÉVE a Felek elkötelezettségét az Egyesült Nemzetek Alapokmánya (ENSZ-Alapokmány), az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, valamint az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ), különösen a Helsinki Záróokmány minden alapelvének és rendelkezésének, valamint a nemzetközi jog más általánosan elismert normáinak teljes körű végrehajtása iránt;

FIGYELEMBE VÉVE a Felek szilárd elkötelezettségét aziránt, hogy megerősítik az alapvető szabadságok és emberi jogok előmozdítását, védelmét és végrehajtását, a demokratikus elvek tiszteletben tartását, a jogállamiságot, valamint a felelősségteljes kormányzást;

ELISMERVE, hogy a Felek – az emberi jogok és a demokrácia terén folytatott együttműködésükben – szigorúan betartják az alábbi elveket: közös célok előmozdítása, nyílt és konstruktív politikai párbeszéd, átláthatóság, valamint a nemzetközi emberi jogi normák tiszteletben tartása;

FIGYELEMBE VÉVE a Felek elkötelezettségét aziránt, hogy betartják a szabad piacgazdaság elveit;

ELISMERVE az Európai Unió és a Kazah Köztársaság közötti kereskedelmi és beruházási kapcsolatok egyre növekvő fontosságát;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a megállapodás tovább erősíti a Felek közötti szoros gazdasági kapcsolatot, valamint új környezetet és jobb feltételeket teremt a közöttük lévő kereskedelem és beruházás továbbfejlesztéséhez, ideértve az energiaügy területét is;

FIGYELEMBE VÉVE a kereskedelem és beruházás megerősítésének célkitűzését valamennyi ágazatban, megerősített jogalapon, különösen e megállapodás, valamint a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó megállapodás (a továbbiakban: WTO-megállapodás) alapján;

FIGYELEMBE VÉVE a Felek elkötelezettségét aziránt, hogy előmozdítják a nemzetközi békét és biztonságot, valamint a viták békés rendezését, különösen azáltal, hogy e célból hatékonyan működnek együtt az ENSZ és az EBESZ égisze alatt;

FIGYELEMBE VÉVE a Felek azon szándékát, hogy továbbfejlesszék a bilaterális és kölcsönös érdeket képviselő nemzetközi kérdésekben folytatott rendszeres politikai párbeszédet;

FIGYELEMBE VÉVE a Felek elkötelezettségét a tömegpusztító fegyverek, és az ezek hordozóeszközeinek terjedése elleni küzdelemre, a nonproliferáció valamennyi területén történő együttműködésre, valamint a nukleáris biztonságra vonatkozó nemzetközi kötelezettségek iránt;

FIGYELEMBE VÉVE a Felek azon elkötelezettségét, hogy küzdenek a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme és felhalmozása ellen, valamint tekintettel az ENSZ Közgyűlése által elfogadott fegyverkereskedelmi szerződésre (ATT);

FIGYELEMBE VÉVE annak fontosságát, hogy a Kazah Köztársaság aktívan részt vegyen az Európai Unió és Közép-Ázsia közötti új partnerségre irányuló stratégia végrehajtásában;

FIGYELEMBE VÉVE a Felek azon elkötelezettségét, hogy küzdenek a szervezett bűnözés és az emberkereskedelem ellen, valamint fokozzák a terrorizmus elleni együttműködést;

FIGYELEMBE VÉVE a Felek azon elkötelezettségét, hogy fokozzák a migrációval kapcsolatos kérdések terén folytatott párbeszédüket és együttműködésüket, a jogszerű migráció, valamint az irreguláris migráció és az emberkereskedelem kezelése terén folytatott együttműködést célzó átfogó megközelítéssel, valamint elismerve az e megállapodás visszafogadásról szóló záradékának fontosságát;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy kiegyensúlyozott feltételeket biztosítsanak az Európai Unió és a Kazah Köztársaság közötti bilaterális kereskedelmi kapcsolatokban;

FIGYELEMBE VÉVE a Felek elkötelezettségét aziránt, hogy a Kereskedelmi Világszervezetben (WTO) való tagságból eredő jogoknak és kötelezettségeknek eleget tegyenek, valamint a fenti jogokat és kötelezettségeket átláthatóan és megkülönböztetésmentesen hajtsák végre;

FIGYELEMBE VÉVE a Felek elkötelezettségét a fenntartható fejlődés elvének tiszteletben tartása mellett, többek között a multilaterális nemzetközi megállapodások végrehajtásának és a regionális együttműködésnek az előmozdításával;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megerősítsék a kölcsönös érdeket képviselő területeken folytatott mindkét fél számára előnyös együttműködést, valamint adott esetben megerősítsék annak keretét;

ELISMERVE, hogy – az Európai Unió és a Kazah Köztársaság között az energia területén megvalósítandó együttműködésről szóló, 2006. december 4-én Brüsszelben aláírt egyetértési megállapodás, valamint az Energia Charta Egyezmény alapján – meg kell erősíteni az energiaügyi együttműködést, az energiaellátás biztonságát, valamint elő kell segíteni megfelelő infrastruktúra kifejlesztését;

ELISMERVE, hogy az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatott valamennyi együttműködést az Európai Atomenergia-közösség és a Kazah Köztársaság közötti, a nukleáris biztonságról szóló, 1999. július 19-én Brüsszelben aláírt együttműködési megállapodás szabályoz, és nem tartozik e megállapodás hatálya alá;

FIGYELEMBE VÉVE a Felek azon elkötelezettségét, hogy javítják a közegészségügyi és az emberi egészség védelmének – mint a fenntartható fejlődés és a gazdasági növekedés előfeltételeinek – szintjét;

FIGYELEMBE VÉVE a Felek elkötelezettségét az emberek közötti megerősített kapcsolatok iránt, többek között a tudomány és technológia, innovációfejlesztés, oktatás és kultúra területén folytatott együttműködés és cserék révén;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Feleknek elő kell mozdítaniuk a kölcsönös megértést, valamint jogszabályaik és szabályozási keretük konvergenciáját, hogy tovább erősítsék a kölcsönösen előnyös kapcsolatokat és a fenntartható fejlődést;

MEGJEGYEZVE, hogy amennyiben a Felek e megállapodás keretében úgy határoznak, hogy külön megállapodásokat kívánnak kötni a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése területén, amelyeket az Európai Uniónak az Európai Unió működéséről szóló szerződés Harmadik része V. címe alapján kellene megkötnie, az ilyen jövőbeni megállapodások rendelkezései nem kötelezőek az Egyesült Királyságra és/vagy Írországra nézve, kivéve akkor, ha az Európai Unió, az Egyesült Királysággal és/vagy Írországgal egyidejűleg, korábbi bilaterális kapcsolataik tekintetében, értesíti a Kazah Köztársaságot, hogy az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyvével összhangban az ilyen megállapodások az Európai Unió részként az Egyesült Királyságra és/vagy Írországra nézve kötelezővé válnak. A fentihez hasonlóan, az e megállapodás végrehajtása céljából, a fenti V. cím alapján elfogadandó bármilyen későbbi belső uniós intézkedés nem kötelező az Egyesült Királyságra és/vagy Írországra nézve, kivéve, ha a 21.jegyzőkönyvvel összhangban bejelentették, hogy részt kívánnak venni ilyen intézkedések elfogadásában és alkalmazásában. Megjegyezve továbbá, hogy az ilyen jövőbeni megállapodások vagy az ilyen később uniós belső intézkedések a fenti szerződésekhez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv hatálya alá esnek,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS ELVEK ÉS E MEGÁLLAPODÁS CÉLJAI

1. cikk

Általános elvek

A Felek bel- és külpolitikájának alapja az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, az EBESZ Helsinki Záróokmányban és az új Európáért létrejött párizsi chartában, valamint az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és más vonatkozó nemzetközi emberi jogi eszközökben meghatározott demokratikus alapelvek és emberi jogok, valamint a jogállamiság tiszteletben tartása, amely e megállapodás alapvető elemét képezi.

A Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket a szabad piacgazdaság, a fenntartható fejlődés és a gazdasági növekedés elvei mellett.

E megállapodás végrehajtása a párbeszéd, kölcsönös bizalom és tisztelet, egyenlő partnerség és kölcsönös előnyök elve alapján, valamint az ENSZ Chartában foglalt elvek értékek teljes tiszteletben tartásával történik.

2. cikk

E megállapodás céljai

1. E megállapodás megerősített partnerséget és együttműködést hoz létre a Felek között saját jogkörük keretein belül, a közös érdekre és a kapcsolat elmélyítésére alapozva, a megállapodás alkalmazásának valamennyi területén.

2. Ez az együttműködés olyan folyamat a Felek között, amely hozzájárul a nemzetközi és regionális békéhez és stabilitáshoz, valamint a gazdasági fejlődéshez, és olyan elvek köré szerveződik, amelyeket a Felek nemzetközi – különösen az ENSZ és az EBESZ keretében tett – kötelezettségvállalásaikkal is megerősítenek.

3. cikk

Együttműködés a regionális és nemzetközi szervezetekben

A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek és véleményt cserélnek regionális és nemzetközi fórumok és szervezetek keretében.

II. CÍM

POLITIKAI PÁRBESZÉD; EGYÜTTMŰKÖDÉS A KÜL- ÉS BIZTONSÁGPOLITIKA TERÜLETÉN

4. cikk

Politikai párbeszéd

A Felek továbbfejlesztik és erősítik a hatékony politikai párbeszédet valamennyi közös érdeket képviselő területen, hogy előmozdítsák a nemzetközi békét, stabilitást és biztonságot, ideértve Eurázsiát is, a nemzetközi jog, a multilaterális intézményeken belüli hatékony együttműködés és közös értékek alapján.

A Felek együttműködnek az ENSZ és az EBESZ szerepének megerősítése, valamint a kapcsolódó nemzetközi és regionális szervezetek hatékonyságának javítása céljából.

A Felek elmélyítik a nemzetközi biztonság és válságkezelés kérdéseiről folytatott együttműködést és párbeszédet a jelenlegi globális és regionális kihívások és jelentős fenyegetések kezelése érdekében.

A Felek vállalják, hogy megerősítik az együttműködést az összes közös érdeket képviselő területen és különösen a nemzetközi jog betartása, a demokratikus elvek tiszteletben tartásának megerősítése, a jogállamiság, emberi jogok és felelősségteljes kormányzás területén. A Felek megállapodnak abban, hogy azon munkálkodnak, hogy javítsák a további regionális együttműködés feltételeit, különös tekintettel Közép-Ázsiára és azon túlra.

5. cikk

Demokrácia és jogállamiság

A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek az emberi jogok és a jogállamiság előmozdítása és hatékony védelme terén, többek között a vonatkozó nemzetközi emberi jogi eszközökön keresztül.

A fenti együttműködést a Felek által közösen elfogadott tevékenységeken keresztül valósítják meg, többek között a jogállamiság tiszteletben tartásának megerősítése, a létező emberi jogi párbeszéd továbberősítésével, demokratikus intézmények továbbfejlesztésével, az emberi jogok tudatosításának előmozdításával, valamint az ENSZ és az EBESZ emberi jogi testületein belül folytatott együttműködés megerősítésével.

6. cikk

Kül- és biztonságpolitika

A Felek elmélyítik a kül- és biztonságpolitika területén folytatott párbeszédüket és együttműködésüket, valamint foglalkoznak különösen a konfliktusmegelőzés és válságkezelés, a regionális stabilitás, a nonproliferáció, a leszerelési és fegyverzet-ellenőrzési, nukleáris biztonság, valamint a fegyverek és kettős felhasználású áruk exportellenőrzésének kérdésével.

Az együttműködés közös értékeken és kölcsönös érdekeken alapul és célja, hogy hatékonyabbá tegye és még inkább közelítse a politikát, valamint kiaknázza a bilaterális, regionális és nemzetközi fórumok biztosította lehetőségeket.

A Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket a területi integritás, a határok sérthetetlensége, a szuverenitás és függetlenség – az ENSZ Alapokmányban és az EBESZ Helsinki Záróokmányában meghatározott – elveinek tiszteletben tartása, valamint amellett, hogy a fenti elveket bilaterális és multilaterális kapcsolataikban is előmozdítják.

7. cikk

Űrbiztonság

A Felek előmozdítják az összes űrtevékenység biztonságának, védelmének és fenntarthatóságának megerősítését, valamint megállapodnak abban, hogy együttműködnek bilaterális, regionális és nemzetközi szinten a világűr békés célú felhasználásának biztosítása céljából. Mindkét Fél figyelembe veszi az űrfegyverkezési verseny megakadályozásának fontosságát.

8. cikk

A nemzetközi közösséget érintő súlyos bűncselekmények

A Felek megerősítik, hogy az egész nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem maradhatnak büntetlenül, üldözésüket nemzeti és nemzetközi szinten hozott intézkedésekkel kell biztosítani, adott esetben a Nemzetközi Büntetőbíróságon keresztül is.

Kellő figyelmet fordítva a Római Statútum integritásának megőrzésére, a Felek megállapodnak, hogy párbeszédet folytatnak és lépéseket tesznek – többek között a kapacitásépítéshez nyújtott segítség révén – a Római Statútum egyetemes, saját jogszabályaikkal összhangban történő tiszteletben tartása céljából.

9. cikk

Konfliktusmegelőzés és válságkezelés

A Felek megerősítik a konfliktusmegelőzés, a regionális konfliktusok kezelése és a válságkezelés terén folytatott együttműködést, hogy békés és stabil környezetet teremtsenek.

10. cikk

Regionális stabilitás

A Felek fokozzák közös erőfeszítéseiket arra, hogy stabilitást és biztonságot mozdítsanak elő Közép-Ázsiában, valamint javítsák a további regionális együttműködés feltételeit, az ENSZ Alapokmányában, az EBESZ Helsinki Záróokmányában megállapított és egyéb más olyan vonatkozó multilaterális dokumentumokban meghatározott elvek alapján, amelyhez mindkét fél csatlakozott.

11. cikk

A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelem

A Felek úgy vélik, hogy a nemzetközi stabilitást és biztonságot veszélyeztető tényezők közül az egyik legfenyegetőbb a tömegpusztító fegyverek (WMD) és hordozóeszközeik állami és nem állami szereplők körében való elterjedése.

A Felek együttműködnek és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez, a leszerelésre és nonproliferációra vonatkozó nemzetközi szerződéses kötelezettségeiknek való teljes körű megfelelés és azok végrehajtása révén. A Felek megállapodnak, hogy e rendelkezés e megállapodás alapvető részét képezi.

Az együttműködés e területen többek között az alábbiak útján valósul meg:

a) exportellenőrzési rendszerek továbbfejlesztése a katonai és kettős felhasználású áruk és technológiák tekintetében;

b) rendszeres politikai párbeszéd létrehozása az e cikkben szabályozott kérdésekről.

12. cikk

Kézi- és könnyűfegyverek

A Felek együttműködnek és minden releváns szinten biztosítják a kézi- és könnyűfegyverek, és az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme elleni küzdelem terén tett erőfeszítéseik koordinációját, kiegészítő jellegét és szinergiáját, valamint megállapodnak, hogy továbbra is rendszeres politikai párbeszédet folytatnak, többek között multilaterális keretekben is.

Ezen együttműködést a Felek a meglévő nemzetközi megállapodásoknak és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által hozott határozatoknak, valamint az e területen alkalmazandó egyéb olyan nemzetközi eszközök keretében tett vállalásaiknak teljes mértékben megfelelve hajtják végre, amelynek a Felek részes felei. E tekintetben mindkét Fél meg van győződve a fegyverkereskedelmi szerződés (ATT) értékéről.

13. cikk

A terrorizmus elleni küzdelem

A Felek megállapodnak, hogy bilaterális, regionális és nemzetközi szinten együttműködnek a terrorizmus megelőzése és leküzdése céljából, teljes mértékben összhangban a jogállamisággal, a nemzetközi joggal, a nemzetközi emberi jogi normákkal, a humanitárius joggal és kapcsolódó ENSZ határozatokkal, ideértve az ENSZ terrorizmus elleni globális stratégiáját is.

A Felek közötti együttműködés célja:

a) ENSZ-határozatok, az ENSZ terrorizmus elleni globális stratégiájának, és a terrorizmus elleni küzdelmet célzó egyéb nemzetközi egyezmények és eszközök keretében tett kötelezettségvállalásaik végrehajtása;

b) a nemzetközi joggal és a belső joggal összhangban információcsere a tervezett és elkövetett terrorcselekményekről, végrehajtásuk formájáról és módjáról, és olyan terrorista csoportokról, amelyek a másik Fél területén bűncselekményt terveznek, követnek el vagy követtek el;

c) tapasztalatcsere a terrorizmus valamennyi formájának – ideértve a terrorcselekmény elkövetésére vonatkozó nyilvános internetes provokációt is – megelőzése, valamint a terrorizmus leküzdésére alkalmazott eszközök és módszerek, a műszaki területen szerzett tapasztalatok tekintetében, valamint az Európai Unió intézményei, szervei és ügynökségei által kínált vagy fizetett képzés;

d) a terrorizmus finanszírozása ellen tett közös erőfeszítések fokozása, valamint véleménycsere a radikalizációról és toborzásról; valamint

e) az emberi jogok védelme terén bevált gyakorlatok cseréje a terrorizmus elleni küzdelemben.

III. CÍM

KERESKEDELEM ÉS ÜZLETI TEVÉKENYSÉG

1. FEJEZET

Árukereskedelem

14. cikk

Legnagyobb kedvezményes elbánás

1. Az 1994.évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (a továbbiakban: az 1994. évi GATT-egyezmény) I. cikkével és a rá vonatkozó értelmező megjegyzésekkel összhangban – amelyeket belefoglaltak e megállapodásba és értelemszerűen annak részeit képezik – mindkét Fél a legnagyobb kedvezményes elbánásban részesíti a másik Fél áruit.

2. Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a valamely Fél által az 1994.évi GATT-egyezménnyel összhangban egy másik ország áruinak nyújtott kedvezményes eljárás tekintetében.

15. cikk

Nemzeti elbánás

Az 1994.évi GATT-egyezmény III. cikkével és a rá vonatkozó értelmező megjegyzésekkel összhangban – amelyeket belefoglaltak e megállapodásba és értelemszerűen annak részeit képezik – mindkét Fél nemzeti elbánásban részesíti a másik Fél áruit.

16. cikk

Behozatali és kiviteli vámok

Mindkét Fél a WTO keretében tett vámtarifális kötelezettségvállalásaival összhangban alkalmaz import- és exportvámokat.

17. cikk

Import- és exportkorlátozások

Egyik Fél sem fogadhat el és tarthat fenn az 1994. évi GATT-egyezmény e megállapodásba belefoglalt és annak értelemszerűen részét képező XI. cikkével és a rá vonatkozó értelmező megjegyzésekkel összhangban álló vámokon, adókon vagy más díjakon kívüli – kvótákban, behozatali vagy kiviteli engedélyekben vagy egyéb intézkedésekben megnyilvánuló – tilalmat vagy korlátozást a másik Fél bármely árujának behozatalára vagy bármely árunak a másik Fél területére irányuló kivitelére vagy exportra történő értékesítésére vonatkozóan.

18. cikk

Az áruk ideiglenes beléptetése

Mindkét Fél – az áruk ideiglenes behozataláról szóló és rájuk nézve kötelező nemzetközi egyezmények alapján előírt esetekben és eljárások alapján – mentességet biztosít a másik Félnek az ideiglenesen behozott árukra érvényes importterhek és vámok alól. E mentességet a mentességet biztosító Fél jogszabályai alapján alkalmazzák.

19. cikk

Árutovábbítás

A Felek megállapodnak, hogy az e megállapodás céljainak eléréséhez alapvető feltétel az árutovábbítás szabadságának elve. Ebben a vonatkozásban, az 1994. évi GATT-egyezmény V. cikkével és a rá vonatkozó értelmező megjegyzésekkel összhangban – amelyeket belefoglaltak e megállapodásba és értelemszerűen annak részeit képezik – mindkét Fél előírja a másik Fél vámterületéről származó vagy vámterületére szánt áruk tekintetében a saját területén az árutovábbítás szabadságát.

20. cikk

Védintézkedések

E megállapodás egyetlen rendelkezése sem sérti vagy érinti a Feleknek az 1994. évi GATT-egyezmény XIX. cikkéből és a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodásból fakadó jogait és kötelezettségeit.

21. cikk

Külön mezőgazdasági biztosíték

E megállapodás egyetlen rendelkezése sem sérti vagy érinti a Feleknek a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 5. cikkéből (különleges védrendelkezések) fakadó jogait és kötelezettségeit.

22. cikk

Dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések

1. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem sérti vagy érinti a Feleknek az 1994. évi GATT-egyezmény VI. cikkéből, az 1994. évi GATT-egyezmény VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodásból, valamint a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodásból fakadó jogait és kötelezettségeit.

2. A Felek gondoskodnak arról, hogy a végleges döntést megelőzően nyilvánosságra hozzanak minden alapvető tényt és indokot, amelynek alapján elrendelik az intézkedések alkalmazását, az 1994. évi GATT-egyezmény VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás 6. cikke (5) bekezdésének és a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 12. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül. A nyilvánosságra hozatalnak kellő időt kell biztosítani az érdekelt felek számára észrevételeik megtételére.

3. Amennyiben ez nem késlelteti szükségtelenül a vizsgálat lefolytatását, a dömpingellenes vagy kiegyenlítő vizsgálat során minden érdekelt Fél élhet a meghallgatás lehetőségével, hogy kifejthesse álláspontját.

4. E cikk rendelkezéseire nem vonatkoznak e megállapodás vitarendezési rendelkezései.

23. cikk

Árszabás

Minden Fél biztosítja, hogy az általa különleges vagy kizárólagos jogban részesített vagy az ellenőrzése alatt álló olyan vállalkozások vagy szervezetek, amelyek a hazai piacon árut értékesítenek és ugyanazon terméket külföldre is exportálják, különálló számlákat vezessenek az alábbiak egyértelmű megállapítása céljából:

a) a hazai és nemzetközi tevékenységekhez kapcsolódó költségek és bevételek; valamint

b) a költségek és bevételek hazai vagy nemzetközi tevékenységekhez való hozzárendelésénél vagy ilyen tevékenységek közötti megosztásánál alkalmazott módszerek pontos részletei.

E különálló számlákat az ok-okozati összefüggés, objektivitás, átláthatóság és következetesség számviteli elveire kell alapozni nemzetközileg elismert számviteli módszereknek megfelelően, valamint ellenőrzött adatokra kell épülniük.

24. cikk

Kivételek

1. A Felek megerősítik, hogy az 1994. évi GATT-egyezmény XX. cikke és annak értelmező megjegyzései szerint fennálló jogaik és kötelezettségeik értelemszerűen vonatkoznak az e megállapodás hatálya alá tartozó áruk kereskedelmére is. E célból az 1994. évi GATT-egyezmény XX. cikkét és annak értelmező megjegyzéseit e megállapodásba foglalják és azok értelemszerűen annak részét képezik.

2. A Felek tudomásul veszik, hogy az 1994.évi GATT-egyezmény XX. cikkének i) és j) pontjaiban foglalt intézkedések megtétele előtt az intézkedést tenni kívánó Fél köteles a másik Fél részére minden fontos információt megadni a Felek által elfogadható megoldás érdekében. A Felek bármely olyan eszközben megállapodhatnak, amely a nehézségek leküzdése érdekében szükséges. Ha az ilyen információ megadását követő 30 napon belül nem születik megállapodás, az adott Fél az érintett áru tekintetében alkalmazhatja az e cikk szerinti intézkedéseket. Ha az azonnal cselekvést követelő kivételes és kritikus körülmények az előzetes tájékoztatást vagy vizsgálatot lehetetlenné teszik, az intézkedést tenni kívánó Fél haladéktalanul alkalmazhatja a helyzet megoldásához szükséges óvintézkedéseket, és azokról köteles azonnal tájékoztatni a másik Felet.

3. A Kazah Köztársaság fenntarthat egyes, az e megállapodás 14., 15. és 17. cikkével össze nem egyeztethető, a Kazah Köztársaság WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvben azonosított intézkedéseket, a jegyzőkönyvben a fenti intézkedésekre biztosított átmeneti időszakok lejártáig.

2. FEJEZET

Vámügyek

25. cikk

Vámügyi együttműködés

1. A Felek megerősítik a vámügyek területén folytatott együttműködést átlátható kereskedelmi környezet biztosítása, a kereskedelem megkönnyítése, az ellátási lánc biztonságának megerősítése, a fogyasztók biztonságának előmozdítása, a szellemi tulajdonjogokat sértő áruk áramlásának megfékezése, valamint a csempészet és csalás elleni küzdelem céljából.

2. E célkitűzéseknek a – rendelkezésre álló erőforrások keretein belül történő – végrehajtása céljából a Felek együttműködnek többek között annak érdekében, hogy:

a) fejlesszék a vámügyi jogszabályokat, összehangolják és egyszerűsítsék a vámügyi eljárásokat, a vámügyek és a kereskedelem megkönnyítése területén alkalmazandó nemzetközi egyezményekkel és standardokkal összhangban, ideértve az Európai Unió által kidolgozottakat (többek között a Vámigazgatási útmutatót), valamint a Kereskedelmi Világszervezet és a Vámigazgatások Világszervezete által kidolgozottakat (különösen a felülvizsgált Kiotói Egyezményt) is;

b) korszerű vámrendszereket – ideértve korszerű vámkezelési technológiákat is –, alakítsanak ki, engedélyezett gazdasági szereplőkre vonatkozó rendelkezéseket állapítsanak meg, automatizált kockázatalapú elemzést és ellenőrzéseket és egyszerűsített eljárásokat hozzanak létre az áruk forgalomba bocsátására, a vámkezelés utáni ellenőrzésekre, az átlátható vámérték-megállapításra, továbbá rendelkezéseket a vámhatóságok és a vállalatok közötti partnerségre;

c) a legmagasabb szintű feddhetetlenséget ösztönözzék a vámigazgatásban és különösen a határokon olyan intézkedések alkalmazásával, amelyek tükrözik a Vámigazgatások Világszervezetének (WCO) Arusha nyilatkozatában megfogalmazott alapelveket;

d) bevett gyakorlatokat cseréljenek, valamint képzést és technikai segítségnyújtást biztosítsanak a tervezéshez és kapacitásépítéshez, valamint a legmagasabb szintű feddhetetlenség biztosításához;

e) adott esetben releváns információkat és adatokat cseréljenek, tiszteletben tartva a Felek szabályait az érzékeny adatok bizalmas kezelése és a személyes adatok védelme tekintetében;

f) a Felek vámhatóságai közötti koordinált vámügyi tevékenységekben vegyenek részt;

g) adott és indokolt esetben megvalósítsák az engedélyezett gazdasági szereplőkkel kapcsolatos programok és a határellenőrzések kölcsönös elismerését, ideértve az egyenértékű kereskedelemkönnyítő intézkedéseket is;

h) adott és indokolt esetben tárják fel a vonatkozó vámtranzit-rendszerek összekapcsolásának lehetőségeit.

3. Az Együttműködési Tanács vámügyi együttműködési albizottságot hoz létre.

4. Az e fejezetben szabályozott kérdésekben rendszeres párbeszédre kerül sor. Az Együttműködési Bizottság szabályokat állapíthat meg az ilyen párbeszéd lebonyolítására.

26. cikk

Kölcsönös közigazgatási segítségnyújtás

Az e megállapodásban – és különösen annak 25. cikkében – előirányzott más együttműködési formák sérelme nélkül, a Felek kölcsönös közigazgatási segítséget nyújtanak vámügyekben e megállapodás vámügyekben történő kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyvének megfelelően.

27. cikk

Vámérték-megállapítás

A Felek közötti kereskedelem tekintetében alkalmazandó vámérték-megállapítási szabályokra az 1994. évi GATT-egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás az irányadó. Annak rendelkezéseit ezért belefoglalják e megállapodásba, és értelemszerűen annak részét képezik.

3. FEJEZET

A kereskedelem technikai akadályai

28. cikk

A kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-egyezmény

A Felek megerősítik, hogy kapcsolataikban tiszteletben tartják a kereskedelem technikai akadályairól szóló – e megállapodásba belefoglalt és értelemszerűen annak részét képező – WTO-egyezményből (a továbbiakban: a kereskedelem technikai akadályairól szóló egyezmény) fakadó jogokat és kötelezettségeket.

29. cikk

Műszaki előírás, szabványosítás, metrológia, akkreditáció, piacfelügyelet és megfelelőségértékelés

1. A Felek megállapodnak a következőkben:

a) csökkentik a műszaki előírások, a szabványosítás, jogi metrológia, akkreditáció, piacfelügyelet és megfelelőségértékelés terén köztük fennálló különbségeket, többek között a fenti területeken nemzetközileg elfogadott eszközök alkalmazásának ösztönzésével;

b) előmozdítják az akkreditáció alkalmazását nemzetközi jogszabályokkal összhangban, a megfelelőségértékelést végző szervek és tevékenységeik támogatására; valamint

c) előmozdítják a Kazah Köztársaság és releváns testületeinek részvételét, és lehetőség szerint tagságát azon európai szervezetekben, amelyek tevékenysége kapcsolódik a szabványosításhoz, metrológiához, megfelelőségértékeléshez és kapcsolódó feladatkörökhöz.

2. A Felek célja egy olyan folyamat kialakítása és fenntartása, amelyen keresztül fokozatosan közelíthetik műszaki előírásaikat, szabványaikat és megfelelőségértékelési eljárásaikat.

3. Azon területeken, amelyeken már megvalósult a közelítés, a Felek az ipari termékek megfelelőségértékeléséről és elfogadásáról szóló megállapodásokra vonatkozó tárgyalásokat mérlegelhetnek.

30. cikk

Átláthatóság

1. Az e cím 13. fejezetében (Átláthatóság) szereplő rendelkezések sérelme nélkül, mindkét Fél biztosítja, hogy a műszaki előírások kialakítására vonatkozó eljárása és megfelelőségértékelési eljárásai lehetővé teszik az érdekelt felekkel való nyilvános konzultációt az eljárás olyan megfelelő korai szakaszában, amikor még be lehet vezetni és figyelembe lehet venni a nyilvános konzultáció során tett észrevételeket, kivéve akkor, ha erre a biztonsággal, egészséggel, környezetvédelemmel vagy nemzetbiztonsággal kapcsolatos vészhelyzet vagy vészhelyzet veszélye miatt nincs lehetőség.

2. A kereskedelem technikai akadályairól szóló egyezmény 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban, a javasolt műszaki előírásokról vagy megfelelőségértékelési eljárásokról szóló értesítést követően, az eljárás megfelelő korai szakaszában mindkét Fél időt biztosít észrevételek megtételére. Ha a műszaki előírások vagy megfelelőségértékelési eljárások javasolt tervezeteiről szóló konzultációs folyamat nyilvános, mindegyik Fél lehetővé teszi a másik Fél, vagy a másik Fél területén található természetes és jogi személyek számára, hogy abban legalább olyan kedvező feltételekkel vegyenek részt, mint az előző Fél területén található természetes és jogi személyek.

3. Mindegyik Fél biztosítja, hogy elfogadott műszaki előírásai és megfelelőségértékelési eljárásai nyilvánosan hozzáférhetőek legyenek.

4. FEJEZET

Köz-, állat- és növényegészségügyi kérdések

31. cikk

Célkitűzés

E fejezetnek az a célja, hogy elveket állapítson meg a Felek közötti kereskedelmet érintő köz-, állat- és növényegészségügyi intézkedésekre és állatjólléti kérdésekre vonatkozóan. Ezen elveket a Felek úgy alkalmazzák, hogy azáltal tovább könnyítsék a kereskedelmet, ugyanakkor fenntartsák azt a védelmi szintet, amelyet mindegyik Fél az emberek, állatok vagy növények életének vagy egészségének biztosít.

32. cikk

Elvek

1. A Felek biztosítják, hogy a köz-, állat- és növényegészségügyi intézkedéseket az arányosság, az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és a tudományos megalapozottság elve alapján alakítsák ki és alkalmazzák.

2. A Felek biztosítják, hogy köz-, állat- és növényegészségügyi intézkedéseik – azonos vagy hasonló feltételek fennállása esetén – nem idéznek elő önkényes és indokolatlanul hátrányos megkülönböztetést saját területük és a másik Fél területe között. A köz-, állat- és növényegészségügyi intézkedéseket nem lehet oly módon alkalmazni, amely a kereskedelem rejtett korlátozásának tekinthető.

3. A Felek biztosítják, hogy mindegyik Fél felelős hatóságai végrehajtsák a köz-, állat- és növényegészségügyi intézkedéseket, eljárásokat vagy ellenőrzéseket, és indokolatlan késedelem nélkül megválaszolják az információkéréseket, és a behozott termékeket legalább olyan bánásmódban részesítsék, mint a hazai termékeket.

33. cikk

Importkövetelmények

1. Az importáló Fél importkövetelményei az exportáló Fél teljes területén alkalmazandók, e fejezet 35. cikkére is figyelemmel. Az igazolásokon szereplő importkövetelmények a Codex Alimentarius Bizottság (a továbbiakban: Codex), a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) és a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény (IPPC) elvein alapulnak, kivéve, ha az importkövetelményeket az alkalmazandó nemzetközi szabályokkal összhangban végzett tudományos alapú kockázatértékelés támasztja alá, a köz-, állat- és növényegészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-megállapodásban (a továbbiakban: SPS-megállapodás) előírtak szerint.

2. A behozatali engedélyekben meghatározott követelmények nem tartalmazhatnak szigorúbb köz-, állat- és növényegészségügyi feltételeket az e cikk (1) bekezdése szerinti igazolásokban meghatározott feltételeknél.

34. cikk

Egyenértékűség

Az exportáló Fél kérésére, valamint az importáló Fél kielégítő értékelésére is figyelemmel, a Feleknek – a vonatkozó nemzetközi eljárásokat követve – el kell ismerniük az általánosságban, illetve egy ágazatra vagy annak részére alkalmazandó egyedi intézkedések és/vagy intézkedéscsoportok és/vagy rendszerek egyenértékűségét.

35. cikk

Az állat- és növényegészségüggyel kapcsolatos intézkedések

1. A Felek elismerik a kártevőktől vagy megbetegedésektől mentes és a kártevők vagy megbetegedések elterjedtségének alacsony szintjét felmutató térségek fogalmát, összhangban az SPS-megállapodással, valamint a Codex, az OIE és az IPPC vonatkozó szabványaival, iránymutatásaival vagy ajánlásaival.

2. A kártevőktől vagy megbetegedésektől mentes és a kártevők vagy megbetegedések elterjedtségének alacsony szintjét felmutató térségek meghatározása során a Felek figyelembe veszik az olyan tényezőket, mint amilyenek a földrajzi fekvés, az ökológiai rendszerek, a járványügyi felügyelet, valamint az ilyen területek köz-, állat-, vagy növényegészségügyi ellenőrzése.

36. cikk

A kereskedelem megkönnyítése

1. A Felek kereskedelemkönnyítési eszközöket fejlesztenek ki és alkalmaznak annak alapján, hogy az importáló Fél elismeri az exportáló Fél ellenőrzési és tanúsítási rendszereit.

2. Az ilyen kereskedelemkönnyítési eszközöknek az a céljuk, hogy az importáló Félnek ne kelljen vizsgálatnak alávetnie minden egyes szállítmányt és ne kelljen szemléznie minden egyes exportlétesítményt az exportáló Fél területén, ahogyan azt a jelenlegi jogszabályok előírják. Az ilyen kereskedelemkönnyítési eszközök magukban foglalhatják valamely, az exportáló Fél területén található exportlétesítmény jóváhagyását, vagy exportlétesítmények listáinak összeállítását, az exportáló Fél által nyújtott garanciák alapján.

37. cikk

Vizsgálatok és ellenőrzések

Az importáló Fél által az exportáló Fél területén, utóbbi ellenőrzési és tanúsítási rendszereinek értékelése érdekében végzett vizsgálatokat és ellenőrzéseket a vonatkozó nemzetközi szabványokkal, iránymutatásokkal és ajánlásokkal összhangban kell végrehajtani. A vizsgálatok és ellenőrzések költségét az azokat végző Fél viseli.

38. cikk

Információcsere és együttműködés

1. A Felek megvitatják a meglévő köz-, állat- és növényegészségügyi, valamint állatjólléti intézkedéseket, azok kidolgozását és végrehajtását, valamint információt cserélnek azokkal kapcsolatban. Az ilyen megbeszélések és információcsere során, adott esetben, figyelembe kell venni az SPS-megállapodást, valamint a Codex, az OIE és az IPPC szabványait, iránymutatásait vagy ajánlásait.

2. A Felek megállapodnak, hogy információ-, szakértelem- és tapasztalatcsere révén együttműködnek az állat- és növényjólét terén, az e területen való kapacitásépítés céljából. Ez az együttműködés a Felek sajátos szükségleteihez igazodik és célja, hogy segítse őket a másik Fél jogszabályi kereteinek való megfelelésben.

3. A Felek bármely Félnek a köz-, állat- és növényegészségügyi kérdések, illetve az e fejezetben szabályozott egyéb, sürgős kérdések megfontolására irányuló kérelme alapján időben párbeszédet folytatnak köz-, állat- és növényegészségügyi kérdésekben. Az Együttműködési Bizottság szabályokat fogadhat el az ilyen párbeszéd lebonyolítására.

4. A Felek kapcsolattartó pontokat jelölnek ki az e fejezetben szabályozott kérdésekkel kapcsolatos kommunikáció céljából, és folyamatosan naprakésszé teszik azokat.

5. FEJEZET

Szolgáltatáskereskedelem és letelepedés

1. szakasz

Általános rendelkezések

39. cikk

Célkitűzés, alkalmazási kör és hatály

1. A Felek, ismételten megerősítve a WTO-egyezmény alapján fennálló kötelezettségvállalásaikat, megteszik a szükséges intézkedéseket a szolgáltatáskereskedelem és a letelepedés kölcsönös feltételeinek javítása céljából.

2. E fejezet egyetlen rendelkezése sem tartalmaz közbeszerzésre vonatkozó kötelezettséget, az e cím 8. fejezetében (Közbeszerzés) foglalt rendelkezésekre is figyelemmel.

3. E fejezet rendelkezései nem vonatkoznak a Felek által nyújtott támogatásokra.

4. E megállapodás rendelkezéseivel összhangban a legitim politikai célkitűzések elérése érdekében mindegyik Fél fenntartja a szabályozáshoz és az új jogszabályok bevezetéséhez való jogát.

5. Ez a fejezet nem vonatkozik azokra az intézkedésekre, amelyek az Európai Unió vagy a Kazah Köztársaság munkaerőpiacára belépni kívánó természetes személyeket érintik, sem az állampolgárságra, a tartózkodásra vagy az állandó munkavállalásra vonatkozó intézkedésekre.

6. E fejezet egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a Feleket abban, hogy intézkedéseket alkalmazzanak természetes személyeknek területükre való belépésének vagy ideiglenes ott tartózkodásának szabályozására, ideértve azokat az intézkedéseket, amelyek a természetes személyek testi épségének védelme és a határon át történő szabályozott mozgásának biztosítása érdekében szükségesek, feltéve, hogy az ilyen intézkedések alkalmazására nem olyan módon kerül sor, hogy az hatálytalanítja vagy akadályozza a másik Fél által e fejezet rendelkezései szerint élvezett előnyöket (1).

7. Ez a fejezet nem vonatkozik a Felek által elfogadott vagy fenntartott, az audiovizuális ágazaton belüli szolgáltatáskereskedelmet és letelepedést érintő intézkedésekre.

40. cikk

Fogalommeghatározások

E fejezet alkalmazásában:

a) „intézkedés”: egy Fél által hozott bármely intézkedés, törvény, rendelet, szabály, eljárás, határozat, igazgatási intézkedés formájában vagy bármely egyéb módon;

b) „a Fél által elfogadott vagy fenntartott intézkedések”: olyan intézkedések, amelyet az alábbiak egyike fogad el: i. valamely Fél központi, regionális vagy helyi kormányzata vagy hatósága; valamint ii. valamely Fél nem kormányzati szerve a központi, regionális vagy helyi kormányzat vagy hatóság által delegált hatáskör gyakorlása során;

c) „az Európai Unió természetes személye” vagy „a Kazah Köztársaság természetes személye”: az Európai Unió valamely tagállamának vagy a Kazah Köztársaságnak az állampolgára, saját jogszabályaik szerint;

d) „jogi személy”: bármely, a vonatkozó jogszabályok szerint szabályszerűen megalapított vagy más módon szervezett, profitorientált vagy egyéb jogi személy, amely lehet akár magán-, akár kormányzati tulajdonban, ideértve bármely társaságot, trösztöt, partnerséget, közös vállalkozást, egyéni vállalkozást vagy társulást;

e) „valamely fél jogi személye”: az Európai Unió vagy a Kazah Köztársaság jogi személye, amely az Európai Unió valamely tagállamának vagy a Kazah Köztársaságnak a saját jogszabályai szerint jött létre, és amelynek a létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy gazdasági tevékenységének fő székhelye az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alatt álló területen vagy a Kazah Köztársaság területén található; Amennyiben az Európai Unió valamely tagállamának vagy a Kazah Köztársaságnak a jogával összhangban létrehozott jogi személynek csak a létesítő okirat szerinti székhelye vagy a központi ügyvezetése található az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartozó területen vagy a Kazah Köztársaság területén, akkor nem minősül az Európai Unió vagy a Kazah Köztársaság jogi személyének, kivéve, ha jelentős üzleti tevékenységet folytat az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartozó területen vagy a Kazah Köztársaság területén;

f) Az e) ponttól eltérve, a nemzetközi tengeri közlekedés tekintetében, beleértve a tengeri útszakaszt tartalmazó intermodális műveleteket is, az Európai Unión vagy a Kazah Köztársaságon kívül letelepedett, az Európai Unió valamely tagállamának vagy a Kazah Köztársaságnak az állampolgárai által irányított szállítmányozó társaságok szintén részesülnek e fejezet rendelkezéseinek előnyeiből, amennyiben hajóik az Európai Unió adott tagállamában, illetve a Kazah Köztársaságban vannak lajstromozva az adott tagállam vagy a Kazah Köztársaság jogszabályaival összhangban, és az Európai Unió valamely tagállamának vagy a Kazah Köztársaság lobogója alatt hajóznak;

g) „gazdasági integrációs megállapodás”: olyan megállapodás. amely jelentősen liberalizálja a szolgáltatáskereskedelmet, ideértve a letelepedést is, a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezménnyel (a továbbiakban: GATS), és különösen annak V. és Va. cikkével összhangban, és/vagy olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek jelentősen liberalizálják a letelepedést más gazdasági tevékenységekben, és az ilyen tevékenységek tekintetében értelemszerűen megfelelnek a GATS V. és Va. cikkében foglalt feltételeknek;

h) „gazdasági tevékenységek”: gazdasági jellegű tevékenységek, az államhatalom gyakorlása során végzett gazdasági tevékenységek kivételével;

i) „az államhatalom gyakorlása során végzett gazdasági tevékenységek”: olyan tevékenységek, amelyeket nem üzleti alapon és nem egy vagy több gazdasági szereplővel versengve nyújtanak;

j) „működés”: gazdasági tevékenységek folytatása és fenntartása;

k) jogi személy „leányvállalata”: olyan jogi személy, amely ténylegesen az adott Fél egy másik jogi személyének ellenőrzése alatt áll (2);

l) jogi személy „fióktelepe”: olyan jogi személyiséggel nem rendelkező üzletviteli hely, amely állandó jellegű, például egy anyavállalat kiterjesztéseként, saját ügyvezetéssel rendelkezik és megfelelően felszerelt ahhoz, hogy üzleti tárgyalásokat folytasson harmadik felekkel, akiknek – jóllehet tudatában vannak annak, hogy szükség esetén jogi kapcsolat létesíthető a külföldi székhelyű anyavállalattal – nem kell közvetlenül az anyavállalattal tárgyalniuk, hanem üzleti tranzakcióikat lebonyolíthatják az anyavállalat kiterjesztésén keresztül is;

m) „letelepedés”: bármilyen üzleti vagy kereskedelmi jelenlét, ideértve az alábbiakat: i) jogi személy alapítása, megszerzése vagy fenntartása (3); illetve ii) fióktelep vagy képviseleti iroda (4) létrehozása vagy fenntartása valamelyik Fél területén gazdasági tevékenység gyakorlása céljából;

n) valamelyik Fél „befektetője”: bármely természetes vagy jogi személy, aki vállalkozás létrehozása révén gazdasági tevékenységet folytat, vagy arra törekszik;

o) „szolgáltatás”: bármely ágazatba tartozó bármely szolgáltatás (5), az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatások kivételével;

p) „az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatás”: olyan szolgáltatás, amelyet nem üzleti alapon és nem egy vagy több szolgáltatóval versengve nyújtanak;

q) „szolgáltató”: olyan természetes vagy jogi személy, amely szolgáltatást nyújt;

r) szolgáltatásnyújtás: a szolgáltatás előállítása, terjesztése, marketingje, értékesítése és végrehajtása.

2. szakasz

Letelepedés és határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás

1. alszakasz

A gazdasági tevékenységek

41. cikk

Alkalmazási kör és hatály

1. Ez az alszakasz a Felek által a gazdasági tevékenységekkel kapcsolatos letelepedést és a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtást érintően hozott intézkedésekre vonatkozik.

2. A Felek megerősítik a GATS keretében tett kötelezettségvállalásaikból fakadó jogaikat és kötelezettségeiket.

Az egyértelműség kedvéért, a szolgáltatások tekintetében a Felek GATS-ban vállalt egyedi kötelezettségeinek jegyzékét (6) – ideértve a fenntartásokat és a legnagyobb kedvezményes elbánás alóli mentességek jegyzékeit is – bele kell foglalni ebbe a megállapodásba és annak részévé kell tenni, valamint alkalmazni kell.

42. cikk

A letelepedés feltételeinek fokozatos javítása

1. A kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Bizottság ajánlásokat tesz a Felek számára a letelepedés további liberalizációjára vonatkozóan, e megállapodással összefüggésben.

2. A Felek arra törekednek, hogy ne fogadjanak el olyan intézkedéseket, amelyek következtében a letelepedés feltételei korlátozottabbá válnak az e megállapodás aláírását megelőző napon fennálló helyzethez képest.

43. cikk

A határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás feltételeinek folyamatos javítása

1. A Felek teljes mértékben elismerik a Felek közötti, határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás liberalizálásának fontosságát.

2. A kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Bizottság ajánlásokat tesz a Felek számára a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás további liberalizációjára vonatkozóan, e megállapodással összefüggésben.

2. alszakasz

A szolgáltatásokon kívüli gazdasági tevékenységek

44. cikk

Alkalmazási kör és hatály

Ez az alszakasz a Felek által a szolgáltatásoktól eltérő gazdasági tevékenységekkel kapcsolatos letelepedést érintően hozott intézkedésekre vonatkozik.

45. cikk

Legnagyobb kedvezményes elbánás

1. Mindegyik Fél legalább olyan bánásmódban részesíti a másik Fél jogi személyeit alapításuk tekintetében, mint bármely harmadik ország jogi személyeit.

2. Mindegyik Fél legalább olyan elbánásban részesíti a másik Fél jogi személyeit utóbbi Fél előbbi Fél területén letelepedett jogi személyei működését illetően, mint bármely harmadik ország jogi személyeit.

3. A Kazah Köztársaság által a Kazah Köztársaság területén jogi személy formában letelepedett WTO-tagbeli jogi személyeknek a helyi tartalmi követelményekkel kapcsolatban biztosított előnyt, kedvezményt, kiváltságot vagy mentességet azonnal és feltétel nélkül meg kell adni a Kazah Köztársaság területén jogi személy formában letelepedett európai uniós jogi személyeknek.

4. Az (1) és (2) bekezdéssel összhangban nyújtott elbánás nem alkalmazandó a valamely Fél által gazdasági integrációs megállapodások, szabadkereskedelmi megállapodások, a kettős adóztatás elkerülését célzó megállapodások és az elsősorban adóügyeket szabályozó megállapodások alapján nyújtott elbánásra, és nem értelmezhető úgy, hogy kiterjedne a beruházások – e fejezet 46. cikkéből fakadó elbánástól eltérő – védelmére, ideértve a beruházó és az állam közötti vitarendezési eljárásokat is.

5. A (4) bekezdéstől eltérve, a stratégiai erőforrások és tárgyak tekintetében, a Kazah Köztársaság az Európai Unió jogi személyeinek a Kazah Köztársaságban jogi személy formájában létrehozott leányvállalatait minden esetben legalább olyan elbánásban részesíti, mint amilyet e cím alkalmazása megkezdésének időpontja után bármely harmadik ország jogi személyeinek a Kazah Köztársaságban jogi személy formájában létrehozott leányvállalatai számára nyújt.

46. cikk

Nemzeti elbánás

A Felek I. mellékletben meghatározott fenntartásaira is figyelemmel,

a) a jogi személyek működése tekintetében mindegyik Fél legalább olyan kedvezményes elbánásban részesíti a másik Fél jogi személyeinek az előző Fél területén létrehozott leányvállalatait, mint amilyenben saját jogi személyeit;

b) A Kazah Köztársaság az Európai Unió jogi személyeit és fióktelepeit – letelepedésük és a szolgáltatásoktól eltérő gazdasági tevékenységeket illető működésük tekintetében – legalább olyan kedvezményes elbánásban részesíti, mint amilyenben a Kazah Köztársaság jogi személyeit és fióktelepeit. A Kazah Köztársaság által nyújtott nemzeti elbánás nem sérti a Kazah Köztársaság WTO-hoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvben foglalt feltételeket.

3. szakasz

Természetes személyek üzleti célú ideiglenes tartózkodása

47. cikk

Alkalmazási kör és meghatározások

1. Ez a szakasz azon intézkedésekre alkalmazandó, amelyeket – a 39. cikk (5) és (6) bekezdésével összhangban – a Felek a letelepedési céllal érkező üzleti látogatók, vállalaton belül áthelyezett személyek és szerződéses szolgáltatók területükre történő belépésére és ideiglenes tartózkodására alkalmaznak.

2. E szakasz alkalmazásában:

a) „letelepedési céllal érkező üzleti látogatók”: valamely Fél jogi személyének vezető beosztásban dolgozó természetes személyei, akiknek az a feladatuk, hogy a másik Fél területén telephelyet hozzanak létre. A letelepedés céljához szükséges szolgáltatásokon kívül nem nyújtanak más szolgáltatásokat, és a letelepedés céljához szükséges gazdasági tevékenységeken kívül nem folytatnak más gazdasági tevékenységet. Nem kapnak javadalmazást a fogadó Fél területén található forrásból;

b) „vállalaton belül áthelyezett személyek”: olyan természetes személyek, akik legalább egy éven keresztül valamely Fél jogi személyének alkalmazásában álltak vagy abban partnerek voltak (7), és akiket ideiglenesen egy olyan vállalathoz helyeznek át, amely a szóban forgó Fél jogi személyének a másik Fél területén letelepedett leányvállalata, fióktelepe vagy anyavállalata.

Az érintett természetes személyeknek bele kell tartozniuk a Felek vonatkozó GATS-jegyzékeiben – amelyek e szakasz alkalmazásában a gazdasági tevékenységekre vonatkoznak – meghatározott kategóriák egyikébe.

c) „szerződéses szolgáltató”: olyan természetes személy, akit a Fél olyan jogi személye alkalmaz, amely maga nem munkaerő-közvetítéssel és -kölcsönzéssel foglalkozó ügynökség, és nem ilyen ügynökségen keresztül tevékenykedik, nem letelepedett a másik Fél területén, és jóhiszeműen szolgáltatásnyújtásra vonatkozó szerződést (8) kötött az utóbbi Fél területén található végső felhasználóval, ami megkívánja, hogy alkalmazottai ideiglenesen az érintett Fél területén tartózkodjanak a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó szerződés teljesítése céljából.

d) „képesítések”: törvényi, rendeleti vagy igazgatási rendelkezések alapján kijelölt hatóság által kiadott és a szakképzés sikeres elvégzését igazoló oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok.

48. cikk

Vállalaton belül áthelyezett személyek és letelepedési céllal érkező üzleti látogatók

1. A szolgáltatásokra vonatkozóan a Felek újra megerősítik a GATS szerinti kötelezettségvállalásaikból fakadó jogaikat és kötelezettségeiket a vállalaton belül áthelyezett személyek vagy a letelepedési céllal érkező üzleti látogatók belépése és ideiglenes tartózkodása tekintetében. Az abban foglalt fenntartásokat alkalmazni kell (9).

2. A szolgáltatásoktól eltérő gazdasági tevékenységekre vonatkozóan, valamint a II. mellékletben meghatározott fenntartásokra is figyelemmel:

a) mindkét Fél lehetővé teszi a másik Fél területén áruk előállításával foglalkozó befektetők számára, hogy az e fejezet 47. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott vállalaton belül áthelyezett személyeket helyezzen át, valamint az e fejezet 47. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott üzleti látogatókat küldjön letelepedés céljából. A belépés és ideiglenes tartózkodás a vállalaton belüli áthelyezések esetében legfeljebb három évig, a letelepedési céllal érkező üzleti látogatók esetében pedig bármely 12 hónapos időszakban 90 napig engedélyezett;

b) egyik Fél sem tart fenn vagy fogad el olyan intézkedéseket, amelyek számbeli kvóták vagy a gazdasági igényfelmérésre irányuló követelmény útján történő korlátozásokként, valamint megkülönböztető korlátozásokként határozzák meg azt, hogy a befektető összesen hány természetes személyt helyezhet át vállalaton belül áthelyezett személyként vagy küldhet letelepedési céllal érkező üzleti látogatóként.

49. cikk

Szerződéses szolgáltatók

1. A Kazah Köztársaság lehetővé teszi, hogy az Európai Unió jogi személyei szolgáltatást nyújtsanak a területén olyan természetes személyek jelenléte révén, akik az Európai Unió tagállamainak állampolgárai, az alábbi feltételekkel:

a) A Kazah Köztársaság területére belépő természetes személyeknek: i. egyetemi diplomával vagy a megfelelő szintű tudást bizonyító felsőfokú műszaki képesítéssel, és ii. szakképesítéssel kell rendelkezniük, amennyiben a Kazah Köztársaság törvényei, rendeletei vagy előírásai értelmében erre szükség van ahhoz, hogy az érintett ágazatban tevékenységet folytassanak;

b) a természetes személyek a szolgáltatásnyújtásért nem részesülhetnek más díjazásban, mint az Európai Unió jogi személye által a Kazah Köztársaság területén való tartózkodásuk során fizetett díjazás;

c) a Kazah Köztársaság területére belépő természetes személyeknek legalább a Kazah Köztársaság területére való belépés iránti kérelem benyújtása előtti évben az Európai Unió jogi személyének alkalmazásában kellett állniuk. Ezenkívül a természetes személyeknek – a Kazah Köztársaság területére való belépés iránti kérelem benyújtásakor – legalább ötéves szakmai tapasztalattal kell rendelkezniük a szerződés tárgyát képező tevékenységi ágazatban;

d) a Kazah Köztársaság elvégezheti a gazdasági szükségesség vizsgálatát, és éves kvótát állapíthat meg azon munkavállalási engedélyekre, amelyeket a Kazah Köztársaság szolgáltatási piacára belépési engedélyt szerző európai uniós szerződéses szolgáltatók számára tart fenn. A Kazah Köztársaság szolgáltatási piacára belépő európai uniós szerződéses szolgáltatók teljes száma nem haladhatja meg az évi 800 főt;

e) a Kazah Köztársaság WTO-csatlakozása esetén ötéves időszak lejártakor a gazdasági szükségesség vizsgálatát nem kell elvégezni (10). Abban az időszakban, amíg a Kazah Köztársaság alkalmazza a gazdasági szükségesség vizsgálatát (11), a természetes személyeknek a Kazah Köztársaság területére való belépése és ideiglenes tartózkodása – a szerződés teljesítése alapján – bármely 12 hónapos időszakban összesen nem haladhatja meg a négy hónapot, illetve a szerződés időtartamát, attól függően, hogy melyik a rövidebb. A Kazah Köztársaság WTO-hoz való csatlakozásától számított ötéves időszak lejártakor a beutazás és ideiglenes tartózkodás bármely 12 hónapos időszakban összesen nem haladhatja meg a hat hónapot, illetve a szerződés időtartamát, attól függően, hogy melyik a rövidebb. Az Európai Unió jogi személyei felelősek azért, hogy alkalmazottaik időben elhagyják a Kazah Köztársaság területét.

2. A Kazah Köztársaság lehetővé teszi, hogy az Európai Unió jogi személyei természetes személyek jelenléte révén szolgáltatást nyújtsanak a területén, amennyiben a szolgáltatási szerződés teljesíti az alábbi feltételeket:

a) a szolgáltatási szerződés: i. megkötése közvetlenül az Európai Unió jogi személye és a végső felhasználó között történt, mely utóbbi a Kazah Köztársaság jogi személye; ii. előírja az említett jogi személy alkalmazottainak a Kazah Köztársaság területén való ideiglenes tartózkodását szolgáltatásnyújtás céljából; valamint iii. megfelel a Kazah Köztársaság jogszabályainak, rendeleteinek és követelményeinek;

b) a szolgáltatási szerződést a Kazah Köztársaság GATS-ban vállalt kötelezettségeinek jegyzékében szereplő és meghatározott alábbi tevékenységi ágazatok valamelyikében kell megkötni: i. jogi szolgáltatások ii. számviteli és könyvelési szolgáltatások iii. adótanácsadási szolgáltatás iv. építészeti szolgáltatás v. műszaki mérnöki szolgáltatások vi. integrált mérnöki szolgáltatások vii. várostervezés és tájépítészeti szolgáltatások viii. számítógépes és azzal összefüggő szolgáltatások ix. hirdetés x. piackutatási szolgáltatások xi. üzletviteli tanácsadás xii. üzletviteli tanácsadáshoz kapcsolódó szolgáltatások xiii. műszaki vizsgálat, elemzés xiv. bányászathoz kapcsolódó tanácsadás és szaktanácsadás xv. kapcsolódó tudományos és műszaki szaktanácsadás xvi. fordítás, tolmácsolás xvii. berendezések karbantartása és javítása, beleértve a közlekedési berendezéseket is, az értékesítést követő szolgáltatásokra vonatkozó szerződéssel összefüggésben xviii. környezetvédelemmel kapcsolatos szolgáltatások.

c) Az e bekezdés alapján engedélyezett belépés csak a szerződés tárgyát képező szolgáltatási tevékenységre vonatkozik, és nem jogosít arra, hogy a Kazah Köztársaság területén a szakmai címet használják.

3. Az Európai Unió megerősíti a GATS szerinti kötelezettségvállalásaikból fakadó kötelezettségeit a szerződéses szolgáltatók belépése és ideiglenes tartózkodása tekintetében. Az abban foglalt fenntartásokat alkalmazni kell (12).

50. cikk

Legnagyobb kedvezményes elbánás

1. Az Európai Unió a Kazah Köztársaság szerződéses szolgáltatóit ugyanolyan kedvező elbánásban részesíti, mint bármely harmadik ország szerződéses szolgáltatóit.

2. Nem tartozik az (1) bekezdés hatálya alá az olyen egyéb megállapodások alapján nyújtott elbánás, amelyeket az Európai Unió egy harmadik országgal kötött és azokat a GATS V. cikke szerint bejelentették, vagy amelyek az Európai Unió legnagyobb kedvezmény elve alóli kivételeket tartalmazó GATS-jegyzékének hatálya alá tartoznak. Nem tartozik az (1) bekezdés hatálya alá azon elbánás sem, amelyet a szabályozásoknak az Európai Unió által kötött, a GATS VII. cikkének megfelelően kölcsönös elismerést biztosító megállapodások alapján történő összehangolása eredményez.

3. Amennyiben a Kazah Köztársaság az e megállapodásban előírtnál kedvezőbb elbánásban részesíti bármely más WTO-tag szerződéses szolgáltatóit – kivéve a Független Államok Közössége országait és azon országokat, amelyek a Kazah Köztársasággal gazdasági integrációs megállapodást kötöttek –, ezen elbánást az Európai Unió szerződéses szolgáltatóira is alkalmazni kell. E rendelkezés alól kivételt képez azon elbánás is, amelyet a szabályozásoknak a Kazah Köztársaság által kötött, a GATS VII. cikkének megfelelően kölcsönös elismerést biztosító megállapodások alapján történő összehangolásából fakad.

51. cikk

A természetes személyek üzleti célú ideiglenes tartózkodása feltételeinek fokozatos javítása

A kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Bizottság ajánlásokat tesz a Felek számára a természetes személyek üzleti célból történő ideiglenes tartózkodásának további liberalizációjára vonatkozóan.

4. szakasz

Belső szabályozás

52. cikk

Alkalmazási kör és hatály

1. Az 53. cikkben meghatározott szabályokat kell alkalmazni a Felek azon engedélyezési és minősítési eljárásaira, amelyek érintik:

a) a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtást;

b) a letelepedést;

c) az egyik Fél természetes személyének a másik Fél területén való ideiglenes tartózkodása révén – e fejezet 3. szakaszával összhangban –történő szolgáltatásnyújtást.

2. Az 53. cikkben szereplő szabályokat alkalmazni kell az e fejezetben szabályozott gazdasági tevékenységekre. A szolgáltatások esetében azok az adott Fél GATS keretében tett konkrét kötelezettségvállalásainak mértékében alkalmazandók (13). A szabályok nem vonatkoznak az olyan intézkedésekre, amelyek a GATS XVI. vagy XVII. cikke szerinti jegyzékek hatálya alá tartozó korlátozásokat jelentenek.

53. cikk

Engedélyezés és minősítés

1. Mindegyik Fél biztosítja, hogy a szolgáltatásnyújtás vagy letelepedés engedélyeztetése céljából végzett engedélyezési és minősítési eljárások ésszerűek, egyértelműek és relevánsak legyenek az alapul szolgáló politikai célkitűzések tekintetében, figyelembe véve a teljesítendő követelmények és értékelendő kritériumok természetét, és önmagukban ne korlátozzák a szolgáltatásnyújtást vagy letelepedést.

2. Amennyiben a kérelem benyújtásához konkrét határidőket írnak elő, a kérelmezők számára ehhez ésszerű időtartamot kell biztosítani. Az illetékes hatóság indokolatlan késedelem nélkül megkezdi a kérelem feldolgozását. Amennyiben lehetséges, a papíron benyújtott kérelmekével megegyező hitelességi feltételek mellett az elektronikus formátumban benyújtott kérelmeket is el kell fogadni.

3. Az eredeti okiratok helyett – amikor csak lehetséges – hiteles másolatokat is el kell fogadni.

4. Mindegyik Fél biztosítja, hogy a kérelem feldolgozására – ideértve az eljárást befejező határozat meghozatalát is – a jogszabályaiban meghatározott ésszerű határidőn belül, de minden esetben indokolatlan késedelem nélkül sor kerül. A Felek arra törekednek, hogy normál időkeretet állapítsanak meg a kérelem feldolgozására. A Felek biztosítják, hogy a megítélt engedély indokolatlan késedelem nélkül és a benne foglalt feltételek szerint hatályba lép.

5. Mindegyik Fél biztosítja, hogy a licencdíjak (14) ésszerűek legyenek az illetékes hatóság által viselt költségek tekintetében, és önmagukban nem korlátozzák a szolgáltatásnyújtást vagy letelepedést.

6. Amenniyben az illetékes hatóság úgy véli, hogy egy kérelem hiányos, vagy megállapítja, hogy további információkra van szüksége, belátható határidőn belül:

a) tájékoztatja a kérelmezőt;

b) amennyire lehetséges, azonosítja a kért információkat; valamint

c) amennyire lehetséges, lehetőséget biztosít a hiányosságok javítására.

7. Amennyiben az illetékes hatóság elutasítja a kérelmet, haladéktalanul – és amennyire megvalósítható, írásban – tájékoztatnia kell a kérelmezőt. Az illetékes hatóságnak a kérelmező kérésére tájékoztatnia kell utóbbit a kérelem elutasításának okairól, és lehetőség szerint az azonosított hiányosságokról. Értesíteni kell a kérelmezőt a határozat elleni fellebbezés – vonatkozó jogszabályokkal összhangban alkalmazott – eljárásairól. Az illetékes hatóságnak lehetővé kell tennie a kérelmező számára, hogy a releváns hatóság eljárásaival összhangban új kérelmet nyújtson be, kivéve akkor, ha a releváns hatóság korlátozza az engedélyek vagy minősítési határozatok számát.

8. Mindkét Fél biztosítja, hogy az illetékes hatóságok által az engedélyezési eljárás során alkalmazott eljárások és e hatóságok határozatai valamennyi kérelmező tekintetében pártatlanok. Az illetékes hatóság határozatait függetlenül hozza, és nem tartozik elszámolással a licenc- vagy engedélyköteles szolgáltatók vagy befektetők felé.

5. szakasz

Ágazatspecifikus rendelkezések

54. cikk

Nemzetközi tengeri szállítás

1. Ez a cikk a nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások liberalizálására vonatkozó elveket határozza meg. Ez a cikk nem sérti a Felek GATS-kötelezettségvállalásaiból fakadó jogokat és kötelezettségeket.

2. E cikk alkalmazásában, a „nemzetközi tengeri szállítás” magában foglalja az egységes fuvarokmánnyal, háztól házig történő, illetve multi-modális azaz több szállítási mód alkalmazásával történő áruszállítást, amely a tengeri szállítást is magában foglalja, és ebből a célból lehetőséget biztosít arra, hogy nemzetközi tengeri szállítások szolgáltatói közvetlenül kapcsolatba lépjenek a más szállítási módokat biztosító szolgáltatókkal.

3. A (4) bekezdésben említett, a hajózási ügynökségek által a nemzetközi tengeri szállítással kapcsolatos szolgáltatásnyújtás céljából végzett tevékenységek tekintetében, mindkét Fél lehetővé teszi a másik Fél jogi személyei számára, hogy leányvállalatokat és fióktelepeket hozzon létre területén, legalább olyan kedvező letelepedési és működési feltételekkel, mint amilyeneket saját leányvállalatai vagy fióktelepei, illetve harmadik országok leányvállalatai és fióktelepei számára alkalmaz, attól függően, hogy melyik az előnyösebb.

Ez a bekezdés nem vonatkozik az Európai Unió valamely tagállamának vagy a Kazah Köztársaságnak a nemzeti lobogója alatt közlekedő flotta üzemeltetetése céljából történő letelepedésre.

4. Ilyen tevékenységek magukban foglalják az alábbiakat, de nem csak azokra korlátozódnak:

a) tengerhajózás és járulékos szolgáltatások marketingje és értékesítése az ügyfelekkel való közvetlen kapcsolat révén, az árajánlatadástól a számlázásig; függetlenül attól, hogy e szolgáltatásokat maga a szolgáltató, vagy olyan szolgáltatók működtetik vagy kínálják fel, amelyekkel a szolgáltatás eladója tartós üzleti megállapodást kötött;

b) az intermodális szolgáltatásnyújtáshoz szükséges bármely szállítási és kapcsolódó szolgáltatás – ideértve a belföldi közlekedési szolgáltatásokat is – megvásárlása és felhasználása saját részre vagy ügyfelek számára (és az ügyfeleiknek történő viszonteladás);

c) dokumentáció készítése a fuvarokmányok, vámokmányok, valamint a szállított áruk származására és jellegére vonatkozó egyéb okmányok tekintetében;

d) üzleti információk szolgáltatása bármilyen eszköz felhasználásával, beleértve a számítógépes információs rendszereket és az elektronikus adatcserét is (a távközlési szolgáltatásokkal kapcsolatos hátrányos megkülönböztetést nem tartalmazó korlátozások függvényében);

e) bármiféle üzleti megállapodás létesítése bármilyen más hajózási ügynökséggel, beleértve a társaság részvénytőkéjében való részesedést és a helyben felvett személyzet kinevezését (illetve külföldi személyzet esetében, e megállapodás vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel), bármilyen helyi hajózási ügynökséggel;

f) eljárás a jogi személyek nevében, többek között a hajó kikötésének megszervezésében vagy a rakományok átvételében, ha szükséges.

5. Tekintettel a nemzetközi tengeri szállítás tekintetében a Felek közötti határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás terén meglévő liberalizáció szintjére:

a) a Felek üzleti és megkülönböztetésmentes alapon ténylegesen alkalmazzák a nemzetközi piacokhoz és kereskedelemhez való korlátlan hozzáférés elvét;

b) a Felek a másik Fél szolgáltatója által üzemeltetett hajókat a saját hajóik, illetve harmadik országbeli hajók – attól függően, hogy melyik az előnyösebb – számára biztosítottnál nem kevésbé előnyös elbánásban részesítik, többek között a kikötők elérése, a kikötők infrastruktúrájának, szolgáltatásainak és kiegészítő tengerészeti szolgáltatásainak igénybevétele, valamint az azokkal kapcsolatos illetékek és díjak, továbbá a vámügyi létesítmények, valamint a kikötőhelyek és a be- és kirakodásra szolgáló létesítmények kijelölése tekintetében.

6. Az (5) bekezdésben meghatározott elvek alkalmazása során a Felek:

a) e megállapodás hatálybalépésétől kezdve nem alkalmazzák az Európai Unió valamely tagállama és a Kazah Köztársaság közötti kétoldalú megállapodások rakománymegosztásra vonatkozó rendelkezéseit;

b) nem vezetnek be rakománymegosztásra vonatkozó záradékokat a harmadik országokkal kötendő jövőbeli kétoldalú megállapodásokban, kivéve olyan kivételes körülmények esetén, amennyiben az e megállapodásban részes egyik vagy másik Fél vonalhajózási társaságainak máskülönben nem lenne tényleges lehetőségük arra, hogy az érintett harmadik országból érkező és oda irányuló kereskedelmi forgalomban részt vegyenek;

c) a száraz és folyékony ömlesztett áruk kereskedelméről szóló jövőbeli kétoldalú megállapodásokban megtiltják a rakománymegosztásra vonatkozó megegyezéseket;

d) e megállapodás hatálybalépésekor eltörölnek minden olyan egyoldalú intézkedést, igazgatási, technikai és egyéb akadályt, illetve tartózkodnak minden ilyentől, amely rejtett korlátozó vagy megkülönböztető hatást gyakorolhat a szabad szolgáltatásnyújtásra a nemzetközi tengeri szállításban.

7. Az Európai Unió és a Kazah Köztársaság nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtó természetes és jogi személyei szabadon nyújthatnak nemzetközi tengeri-folyami szolgáltatásokat a Kazah Köztársaság és az Európai Unió belvízi útjain.

8. A Felek elfogadható és megkülönböztetésmentes feltételek mellett a másik Fél nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatói számára elérhetővé teszik az alábbi szolgáltatásokat a kikötőnél: révkalauzolás, vontatás és vontató biztosítása, élelmiszer-ellátás, üzemanyag- és vízellátás, hulladékgyűjtés és ballasztvíz-eltávolítás, révkapitányi szolgáltatások, navigációs segítség, a hajó üzemeltetéséhez szükséges parti üzemeltetési szolgáltatások, ideértve a hírközlést, a víz- és az elektromosenergia-ellátást, a vészhelyzeti javító berendezéseket, a horgonyzási, kikötési, parthozállási szolgáltatásokat.

9. Ha a Kazah Köztársaság a tengeri kereskedelem terén kedvezőbb bánásmódot nyújt valamely más WTO-tagnak – a Kaszpi-tenger partján fekvő államok és a FÁK-országok kivételével –, a fenti feltételeket kell alkalmazni az Európai Unió természetes és jogi személyeire.

54a. cikk

Közúti, vasúti, belvízi és légi közlekedés

A Felek közötti, a Felek kölcsönös kereskedelmi szükségleteihez igazított szállítás összehangolt fejlesztésének biztosítása érdekében, a közutakhoz, vasutakhoz és belvízi utakhoz – és adott esetben a légi közlekedéshez – való kölcsönös piaci hozzáférés feltételei esetleges külön megállapodásokban szabályozhatók, amelyekről a Felek e megállapodás hatálybalépését követően tárgyalnak.

6. szakasz

Kivételek

55. cikk

Általános kivételek

1. Feltéve azon követelmény teljesülését, hogy ezen intézkedéseket nem alkalmazzák a hasonló feltételeket alkalmazó országok önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetése, illetve a letelepedés – ideértve a működést is – vagy a határokon átnyúló kereskedelem leplezett korlátozásának eszközeként, e fejezet egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy akadályozza bármelyik Felet az olyan intézkedések elfogadásában és végrehajtásában, amelyek:

a) a közbiztonság vagy a közerkölcs védelméhez, illetve a közrend fenntartásához szükségesek (15);

b) az emberek, állatok vagy növények életének vagy egészségének védelméhez szükségesek;

c) a kimerülő természeti erőforrások megőrzésével kapcsolatosak, amennyiben az ilyen intézkedéseket a szolgáltatások belföldi nyújtásának vagy fogyasztásának, és a hazai befektetők korlátozásával összefüggésben alkalmazzák;

d) a művészeti, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelméhez szükségesek;

e) az e címmel nem ellentétes jogszabályok és rendeletek betartásához szükségesek, ideértve az olyan intézkedéseket, amelyek: i. a megtévesztő és csalárd gyakorlat megakadályozásával kapcsolatosak vagy a szerződések nem teljesítéséből fakadó hatások kezeléséhez szükségesek; ii. az egyének személyiségi jogainak a személyes adatok feldolgozása és terjesztése során való védelmével, és az egyéni nyilvántartások és számlák titkosságának védelmével kapcsolatosak; iii. a biztonsággal kapcsolatosak;

f) összeegyeztethetetlenek a 46. cikkel, feltéve, hogy az eltérő bánásmód célja a másik Fél gazdasági tevékenységei, befektetői vagy szolgáltatói tekintetében a közvetlen adók méltányos vagy hatékony kivetésének vagy beszedésének biztosítása (16).

2. E fejezet nem alkalmazandó a Felek saját szociális biztonsági rendszerére, illetve az egyes Felek területén végzett, a kormányhatalom gyakorlásához – akár alkalomszerűen – kapcsolódó tevékenységekre.

7. szakasz

Beruházás

56. cikk

Felülvizsgálat és konzultációk

Legkésőbb e cím alkalmazásának megkezdésétől számított három év elteltével a Felek közösen felülvizsgálják a beruházásokra vonatkozó jogi keretet a beruházások akadályainak azonosítása céljából. E felülvizsgálat alapján megfontolják annak lehetőségét, hogy tárgyalásokat kezdjenek az ilyen akadályok felszámolására, e megállapodás kiegészítése céljából, a beruházásvédelem általános elveinek tekintetében is.

6. FEJEZET

TŐKEMOZGÁSOK ÉS FIZETÉSI MŰVELETEK

57. cikk

Folyó fizetési mérleg

A Felek szabadon átváltható valutában, és adott esetben a Nemzetközi Valutaalap alapokmányával összhangban bármilyen, a folyó fizetési mérlegek folyószámlájáról történő fizetést és átutalást engedélyeznek maguk között.

58. cikk

A tőke mozgása

1. A fizetési mérlegek tőkeszámláján és a pénzügyi számláján végrehajtott tranzakciók tekintetében és e megállapodás egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül, a Felek vállalják, hogy nem rendelnek el korlátozásokat a fogadó ország jogszabályaival összhangban eszközölt közvetlen befektetésekkel, az e cím 5. fejezetének (Szolgáltatáskereskedelem és letelepedés) hatálya alá tartozó gazdasági tevékenységekkel, valamint az ilyen befektetett tőke és az abból származó bármilyen bevétel megszüntetésével vagy visszahonosításával kapcsolatos tőke szabad mozgására.

2. A fizetési mérlegek tőkeszámláján és a pénzügyi számláján történő, az (1) bekezdésben nem szabályozott tranzakciók tekintetében és e megállapodás egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül, mindkét Fél – saját jogszabályaival összhangban – biztosítja a tőke szabad mozgását, többek között az alábbiakkal kapcsolatban:

a) kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó hitelek, ideértve olyan szolgáltatások nyújtását is, amelyekben a Fél honos személye vesz részt;

b) pénzügyi kölcsönök vagy hitelek; illetve

c) tőkerészesedés szerzése jogi személyben tartós gazdasági kapcsolatok létesítésének vagy fenntartásának szándéka nélkül.

3. E megállapodás egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül, a Felek nem vezetnek be semmiféle új korlátozást a Felek honos személyei közötti tőkemozgások tekintetében, és nem növelik a fennálló intézkedések korlátozó jellegét.

4. A Felek konzultációkat tarthatnak a közöttük folyó tőkemozgás további könnyítése céljából.

59. cikk

Kivételek

Feltéve azon követelmény teljesülését, hogy ezeket az intézkedéseket nem a hasonló feltételeket alkalmazó országok önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetésének, illetve a tőkemozgások leplezett korlátozásának eszközeként alkalmazzák, e fejezet egy rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint amely bármely Felet akadályozza az olyan intézkedések elfogadásában és végrehajtásában, amelyek:

a) a közbiztonság vagy a közerkölcs védelme vagy a közrend fenntartása érdekében szükségesek; illetve

b) az e cím rendelkezéseivel nem ellentétes jogszabályok és rendeletek betartásához szükségesek, ideértve az olyan intézkedéseket, amelyek: i. bűncselekmények vagy vétségek megelőzésével, megtévesztő vagy csalárd gyakorlatok megakadályozásával kapcsolatosak vagy a szerződések nem teljesítéséből fakadó hatások kezeléséhez szükségesek (csőd, fizetésképtelenség és a hitelezők jogainak védelme); ii. a Fél pénzügyi rendszerének integritása és stabilitása biztosításának érdekében elfogadott vagy fenntartott intézkedésekkel kapcsolatosak; iii. értékpapírok, opciók, határidős ügyletek vagy más származékos termékek kibocsátásával, kereskedelmével vagy forgalmazásával kapcsolatosak; iv. az ügyletekre vonatkozó, a végrehajtás vagy a pénzügyi szabályozó hatóságok részére történő segítségnyújtás érdekében szükséges pénzügyi jelentéssel vagy feljegyzés megőrzésével kapcsolatosak; illetve v. a bírósági vagy közigazgatási eljárásokban hozott végzések vagy ítéletek betartásának biztosításával kapcsolatosak.

60. cikk

Ideiglenes védintézkedések a tőkemozgások, kifizetések és átutalások tekintetében

A Kazah Köztársaság esetében a monetáris és árfolyam-politikában, az Európa Unió esetben pedig a gazdasági és monetáris unió működésében tapasztalt súlyos nehézségek, vagy azok veszélye okozta kivételes körülmények esetén, az érintett Fél legfeljebb egy éves időtartamra szigorúan szükséges védintézkedéseket hozhat a tőkemozgások, kifizetések vagy átutalások tekintetében. Az ilyen intézkedéseket fenntartó vagy elfogadó Fél haladéktalanul tájékoztatja a másik Felet, és a lehető leghamarabb időbeli ütemezést nyújt be azok megszüntetésére.

7. FEJEZET

Szellemi tulajdon

61. cikk

Célkitűzések

E fejezet célkitűzései a következők:

a) innovatív és kreatív termékek előállításának és kereskedelmi forgalomba hozatalának elősegítése a Felek között; valamint

b) a szellemitulajdon-jogok megfelelő szintű és hatékony védelmének és érvényesítésének megvalósítása.

1. szakasz

Elvek

62. cikk

A kötelezettségek jellege és köre

1. A Felek emlékeztetnek azon kötelezettségvállalásukra, hogy biztosítják azoknak a szellemi tulajdonra vonatkozó nemzetközi megállapodásoknak a megfelelő és hatékony végrehajtását, amelyeknek a részesei, beleértve a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló WTO-megállapodást (a továbbiakban: a TRIPS-megállapodás) is. E fejezet rendelkezései kiegészítik és pontosítják a Felek TRIPS-megállapodásból, illetve egyéb, a szellemi tulajdon területén kötött nemzetközi megállapodásokból fakadó jogait és kötelezettségeit.

2. E megállapodás alkalmazásában a „szellemi tulajdon” fogalom többek között a szellemi tulajdon 65– 96. cikkében említett valamennyi kategóriájára kiterjed.

3. A szellemi tulajdon védelme magában foglalja az ipari tulajdon oltalmáról szóló, 1883. évi, felülvizsgált és módosított Párizsi Egyezmény (a továbbiakban: Párizsi Egyezmény) 10a. cikkében említett tisztességtelen verseny elleni védelmet.

4. E fejezet nem akadályozza meg a Feleket abban, hogy alkalmazzák joguk azon rendelkezéseit, amelyek a szellemi tulajdonjogok magasabb szintű védelmét és végrehajtását biztosítják, feltéve, hogye rendelkezések nem ellentétesek e fejezet rendelkezéseivel.

63. cikk

Technológiaátadás

1. A Felek megállapodnak abban, hogy véleményt és információt cserélnek a szellemi tulajdonjogok védelmével és érvényesítésével kapcsolatos, a technológiaátadást érintő jogszabályaik és nemzetközi gyakorlataik tekintetében. Ez magában foglalja különösen az információáramlás megkönnyítésével, az üzleti partnerségekkel, valamint az önkéntes használati engedélyekkel és alvállalkozói megállapodásokkal kapcsolatos vélemény- és információcserét. Különös figyelmet kell fordítani az ahhoz szükséges feltételekre, hogy a fogadó országokban a technológiaátadást lehetővé tevő, megfelelő környezetet hozzanak létre, ideértve az olyan kérdéseket is, mint a hazai jogi keretrendszer és a humántőke fejlesztése.

2. Amennyiben intézkedéseket hoznak a technológiaátadás tekintetében, védelmezni kell a szellemi tulajdonjogok jogosultjának jogszerű érdekeit.

64. cikk

Jogkimerülés

Mindkét Fél nemzeti vagy regionális (17), a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó jogkimerülési rendszert alkalmaz belső jogával összhangban a szerzői jog és szomszédos jogok, a formatervezési minták és a védjegyek tekintetében.

2. szakasz

A szellemi tulajdonjogokra vonatkozó alapkövetelmények

SZERZŐI ÉS SZOMSZÉDOS JOGOK

65. cikk

A biztosított védelem

Mindegyik Fél eleget tesz az alábbi nemzetközi megállapodásokban meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek:

a) Berni egyezmény az irodalmi és művészeti művek védelméről (Berni egyezmény);

b) Nemzetközi egyezmény az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről (Római egyezmény);

c) a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) Szerzői Jogi Szerződése;

d) a WIPO előadásokról és hangfelvételekről szóló szerződése;

e) a TRIPS-megállapodás.

66. cikk

Szerzők

Mindegyik Fél kizárólagos jogot biztosít a szerzők tekintetében a következők engedélyezésére vagy megtiltására:

a) műveik egy részének vagy egészének közvetlen vagy közvetett, időleges vagy végleges reprodukálása bármilyen eszközzel és bármilyen formában;

b) műveik eredeti vagy másolt példányainak bármilyen formában történő nyilvános terjesztése értékesítés útján vagy másként;

c) műveik vezetékes vagy vezeték nélküli eszközökkel történő közvetítése nyilvánosság számára, beleértve az oly módon történő hozzáférhetővé tételt is, hogy annak tagjai a hozzáférés helyét és idejét egyénileg választhatják meg.

67. cikk

Előadók

Mindkét Fél kizárólagos jogot biztosít az előadók tekintetében a következők engedélyezésére vagy megtiltására:

a) előadásaik rögzítése (18);

b) műveik egy részének vagy egészének közvetlen vagy közvetett, időleges vagy végleges reprodukálása bármilyen eszközzel és bármilyen formában;

c) előadásaik rögzített formájának terjesztése a nyilvánosság számára, értékesítés útján vagy más módon;

d) előadásaik rögzített formája vezetékes vagy vezeték nélküli eszközökkel történő elérhetővé tétele oly módon, hogy a közönség tagjai azokhoz az általuk megválasztott helyen és időben hozzáférhessenek;

e) előadásaik vezeték nélküli sugárzásának és a nyilvánossághoz való közvetítése, kivéve, ha az előadás már önmagában sugárzott előadás vagy rögzítés eredménye.

68. cikk

Hangfelvétel-előállítók

Mindkét Fél kizárólagos jogot biztosítanak a hangfelvétel-előállítók tekintetében a következők engedélyezésére vagy megtiltására:

a) hangfelvételeik egy részének vagy egészének közvetlen vagy közvetett, időleges vagy végleges reprodukálása bármilyen eszközzel és bármilyen formában;

b) hangfelvételeik terjesztése a nyilvánosság számára, értékesítés útján vagy más módon;

c) hangfelvételeik vezetékes vagy vezeték nélküli eszközökkel történő elérhetővé tétele oly módon, hogy a közönség tagjai azokhoz az általuk megválasztott helyen és időben hozzáférhessenek.

69. cikk

Műsorszolgáltató szervezetek

Mindkét Fél kizárólagos jogot biztosít a műsorszolgáltató szervezetek tekintetében a következők engedélyezésére vagy megtiltására:

a) sugárzott műsoraik rögzítése;

b) rögzített sugárzott műsoraik reprodukálása;

c) sugárzott műsoraik rögzített formájának vezetékes vagy vezeték nélküli elérhetővé tétele, oly módon, hogy a közönség tagjai azokhoz az általuk megválasztott helyen és időben férhetnek hozzá. valamint

d) sugárzott műsoraik vezeték nélküli újrasugárzása, illetve nyilvánossághoz történő közvetítése, továbbá a műsoraik lakosság felé történő kommunikálása, amennyiben e közvetítés olyan helyen történik, amely a nyilvánosság számára belépődíj ellenében hozzáférhető.

70. cikk

Műsorszolgáltatás és a nyilvánossághoz közvetítés

A Felek biztosítják azt a jogot, amelynek célja, hogy a felhasználó egy egyszeri méltányos díjat fizessen a hangfelvétel kereskedelmi célú nyilvánosságra hozatala, illetve e hangfelvétel példányának vezeték nélküli sugárzása vagy egyéb módon a nyilvánossághoz közvetítése esetén, valamint hogy az említett díjat az érintett előadóművészek és hangfelvétel-előállítók között felosszák. Az előadóművészek és a hangfelvétel-előállítók közötti megállapodás hiányában a Felek meghatározhatják annak feltételeit, hogy az említett díjat hogyan osztják el.

71. cikk

Az oltalom időtartama

1. A Berni Egyezmény 2. cikke értelmében vett irodalmi és művészeti alkotások a szerző életében és a halálától számított legalább 70 éven át részesülnek szerzői jogi védelemben.

2. Amennyiben egy művön fennálló szerzői jog több szerzőtársat illet, az (1) bekezdésben meghatározott védelmi időt az utoljára elhunyt szerző halálától kell számítani.

3. Az előadóművészek jogai az előadás időpontjától számított legalább50 éven át védelemben részesülnek. Ha azonban az előadás rögzítését ezen az időn belül jogszerűen nyilvánosságra hozzák vagy jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítik, a védelmi idő az első nyilvánosságra hozataltól vagy – ha ez korábbi – az első nyilvánossághoz közvetítéstől számított legalább50 év.

4. A hangfelvétel-előállítók jogai az első rögzítéstől számított legalább50 év elteltével szűnnek meg. Ha azonban a hangfelvételt ezen időszakon belül jogszerűen nyilvánosságra hozzák, az említett jogok az első jogszerű nyilvánosságra hozatal időpontját követő legalább50 év elteltével szűnnek meg. Amennyiben az első mondatban említett időszakon belül jogszerű nyilvánosságra hozatal nem történt, de a hangfelvételt ezen időszak alatt jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítették, az említett jogok az első jogszerű nyilvánossághoz közvetítés időpontját követő legalább50 év elteltével szűnnek meg;

5. A műsorsugárzó szervezetek jogai legkorábban a műsor első sugárzását követő50 év elteltével járnak le, függetlenül attól, hogy az adást vezetékes vagy vezeték nélküli sugárzás útján közvetítették, ideértve a kábelen és a műholdon keresztül történő műsorszórást is.

6. Az ebben a cikkben foglalt védelmi időket az azokat megalapozó eseményt követő év januárjának első napjától kell számítani.

7. A védelemre vonatkozó szabályok meghaladhatják az e cikkben meghatározottakat.

72. cikk

A műszaki intézkedések védelme

1. A Felek megfelelő jogi védelmet biztosítanak bármely hatékony technológiai intézkedés olyan megkerülése ellen, amelyet az érintett személy annak tudatában visz véghez, hogy a fenti célt kívánja elérni, vagy ésszerűen ennek tudatában kellene lennie.

2. Mindkét Fél megfelelő jogi védelmet biztosít az olyan eszközök, termékek vagy alkatrészek előállítása, importja, forgalmazása, értékesítése, bérbeadása, értékesítést vagy bérbeadást ösztönző reklámozása vagy kereskedelmi célú birtoklása, illetve olyan szolgáltatások nyújtása ellen, amelyek főként hatékony műszaki intézkedések megkerülésére irányulnak vagy azt lehetővé teszik.

3. E megállapodás alkalmazásában „műszaki intézkedés”: bármely olyan technológia, eszköz vagy alkatrész, amely rendeltetésszerű működése esetén azt a célt szolgálja, hogy a művek vagy más tárgy tekintetében megakadályozzon vagy korlátozzon olyan cselekményeket, amelyeket bármely szerzői jog vagy szomszédos jog jogosultja nem engedélyezett, a belső jogszabályoknak megfelelően. A műszaki intézkedések akkor minősülnek „hatékonynak”, ha a mű vagy más tárgy használatát a jogosult hozzáférés-ellenőrzés vagy védelmi eljárás alkalmazásával korlátozza, így például kódolás, zavarás illetve a mű vagy az egyéb tárgy más átalakítása útján, vagy másolásellenőrző mechanizmussal, amellyel eléri a védelmi célt.

73. cikk

A jogkezelési információk védelme

1. A Felek megfelelő védelmet biztosítanak minden olyan személy ellen, aki illetéktelenül a következő cselekmények valamelyikét végzi:

a) bármely elektronikus jogkezelési információ eltávolítása vagy megváltoztatása;

b) az e megállapodás alapján védett olyan művek vagy más tárgyak forgalmazása, forgalmazási célú behozatala, sugárzása vagy a nyilvánosság részére történő közvetítése, amelyekből az elektronikus jogkezelő információt illetéktelenül eltávolították vagy megváltoztatták,

ha a fenti személy tudja, vagy ésszerűen tudnia kellene, hogy ezzel a cselekedetével a belső jog szerinti szerzői jog vagy szomszédos jog megsértését idézi elő, teszi lehetővé, könnyíti meg vagy fedi el.

2. E fejezet alkalmazásában „jogkezelési információ”: minden olyan, a jogkezelők által szolgáltatott információ, amely a szerzői joggal vagy szomszédos jogokkal védett művet vagy más tárgyat, a szerzőt vagy más jogosultat, vagy a mű illetve a más tárgy használatának feltételeivel kapcsolatos információkat azonosítja, valamint az ilyen információt leképező bármely szám vagy kód.

3. Az (1) bekezdés alkalmazandó, ha a (2) bekezdésben említett információk bármelyike a szerzői joggal vagy szomszédos jogokkal védett mű vagy más tárgy másolatához társul, illetve a mű vagy más tárgy közönséghez történő közvetítésével kapcsolatban jelenik meg.

74. cikk

Kivételek és korlátozások

1. Azon egyezményekkel és nemzetközi megállapodásokkal összhangban, amelyeknek a Felek részesei, a Felek kizárólag olyan különös esetekben állapíthatnak meg korlátozásokat vagy kivételeket a 66–70. cikkében foglalt jogokkal kapcsolatban, amelyek nem ütköznek a mű vagy más tárgy rendes hasznosításával, és amelyek indokolatlanul nem károsítják a jogosultak jogos érdekeit.

2. A Felek rendelkeznek arról, hogy a 66–70. cikkében említett azon ideiglenes reprodukciók, amelyek átmenetiek vagy esetiek, amelyek a technológiai folyamat szerves és alapvető részét képezik, és amelyek egyetlen célja hogy lehetővé tegye egy mű vagy más tárgy:

a) valamely közvetítő eszköz révén történő, harmadik felek közötti hálózaton belüli továbbítását; vagy

b) jogszerű használatát,

valamint amelynek nincs független gazdasági jelentősége, kivételt képezzenek a 66–69. cikkben előírt többszörözési jog alól.

75. cikk

Viszonteladási jog

Az eredeti műalkotás szerzőjének – aki a másik Fél állampolgára – és jogutódjának javára mindkét Fél viszonteladási jogot biztosít, amely elidegeníthetetlen, és amelyről a szerző előzetesen sem mondhat le; e jog alapján az alkotásnak a szerző általi első eladását követő viszonteladásáért az eladási árból a szerzőt jogdíj illeti meg. A jogdíjak beszedésére vonatkozó küszöböket és rátákat a viszonteladás helye szerinti Fél belső jogával összhangban állapítják meg (19).

76. cikk

Együttműködés a szerzői jogok közös kezelése terén

A Felek lehetőségeik szerint ésszerű intézkedéseket hoznak arra, hogy megfelelő közös jogkezelő szervezeteik között megállapodásokat segítsenek elő a célból, hogy a Felek területei között könnyebb kölcsönös hozzáférést biztosítsanak a művekhez és egyéb védett tárgyakhoz és elősegítsék azok egymás területére juttatását, valamint megkönnyítsék az ilyen művek és más védett anyagok használatáért fizetendő jogdíjak átutalását. A Felek lehetőségeik szerint arra is ésszerű intézkedéseket hoznak, hogy magas szintű racionalizációt és átláthatóságot érjenek el közös jogkezelő szervezeteik feladatainak ellátása vonatkozásában.

VÉDJEGYEK

77. cikk

Nemzetközi megállapodások

Mindkét Fél:

a) eleget tesz a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló madridi megállapodáshoz kapcsolódó jegyzőkönyvnek és a WIPO Védjegyjogi Szerződésének, valamint

b) minden elvárható erőfeszítést megtesz a Szingapúri Védjegyjogi Szerződéshez való csatlakozás érdekében.

78. cikk

Lajstromozás

1. Mindkét Fél olyan védjegylajstromozási rendszert hoz létre, amelyben a megfelelő védjegyhatóság valamennyi, az eljárást befejező határozatát írásban, megfelelő indoklással ellátva közli a védjegybejelentővel, aki megtámadhatja e határozatot az illetékes védjegyhatóság előtt, illetve azzal szemben fellebbezést nyújthat be a bírósághoz.

2. Mindkét Fél lehetőséget biztosít a jogosultak számára arra, hogy felszólaljanak a védjegybejelentések vagy a védjegyek lajstromozásával szemben. A felszólalási eljárás kontradiktórikus.

3. Mindegyik Fél nyilvánosan hozzáférhető elektronikus adatbázist biztosít a lajstromozott védjegyekhez.

79. cikk

Közismert védjegyek

A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy a Párizsi Egyezmény 6bis cikke és a TRIPS-megállapodás 16. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti közismert védjegyek oltalmát ténylegessé tegyék.

80. cikk

Kivételek a védjegyoltalomból eredő jogok alól

Mindegyik Fél rendelkezik a védjegyoltalom hatálya alóli korlátozott kivételekről, például a leíró jellegű kifejezések tisztességes használatáról, a földrajzi árujelzők használatáról vagy más olyan korlátozott kivételről, amely figyelembe veszi a védjegytulajdonos és a harmadik felek jogos érdekeit.

FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐK

81. cikk

Meghatározás

E megállapodás alkalmazásában a földrajzi árujelző valamely Fél területének, egy vidékének vagy helységének a neve, amelyet az e helyről származó olyan termék megjelölésére használnak, amelynek különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője lényegileg ennek a földrajzi származásnak tulajdonítható.

82. cikk

A földrajzi árujelzők védelmének elvei

1. Mindegyik Fél – önálló oltalmi rendszer alkalmazásával és a belső joggal összhangban – megfelelően és határozatlan időre biztosítja a földrajzi árujelzők oltalmát mindaddig, amennyiben a földrajzi árujelző a származási országban jogi oltalmat élvez.

2. E célból a Felek e cikk alapján – amely kiegészíti a TRIPS-megállapodás vonatkozó rendelkezéseiben meghatározott minimumkövetelményeket – együttműködnek a földrajzi árujelzők terén.

3. Mindegyik Fél biztosítja, hogy a földrajzi árujelzők oltalmát szolgáló rendszerük földrajzi árujelzők lajstromozása céljából nyitva áll a másik Fél előtt. Mindegyik Fél nyilvánosan hozzáférhető elektronikus adatbázist biztosít a lajstromozott földrajzi árujelzőkhöz.

4. A saját területén oltalom alatt álló földrajzi árujelzők tekintetében mindegyik Fél megtiltja és megakadályozza az alábbiakat:

a) a lajstromozott elnevezés bármely közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú használata a lajstromozással nem érintett termékek tekintetében, amennyiben: i. a fenti termékek hasonlóak a fenti elnevezés alatt oltalmazott termékekhez, vagy ii. az ilyen használat az oltalom alatt álló elnevezés hírnevét használja ki;

b) a lajstromozott névvel való bármely visszaélés, annak utánzása vagy az arra való utalás, még abban az esetben is, ha feltüntetik a termék vagy szolgáltatás tényleges származását, vagy ha az oltalom alatt álló elnevezést lefordítják, kiejtés szerinti átírásban vagy eltérő írásrendszert használó nyelvek közötti átírásban használják, vagy azt olyan típusú kifejezések követik, mint a „féle”, „fajta”, „módszer”, „mint ahogyan … készül”, „mint”„utánzat” és hasonlók;

c) a termék származására, eredetére, jellegére vagy alapvető tulajdonságaira vonatkozó bármely egyéb, a belső vagy a külső csomagoláson, az adott termékhez kapcsolódó reklámanyagon vagy dokumentumon elhelyezett hamis vagy megtévesztő megjelölés, valamint a termék eredetét illetően hamis benyomást keltő tárolóedénybe történő csomagolás; illetve

d) bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely az áru tényleges származása tekintetében a fogyasztó megtévesztéséhez vezethet.

5. A Felek – a belső joggal összhangban – megfelelő igazgatási intézkedések útján érvényesítik a 81–83. cikkben szereplő oltalmat, többek között az érdekelt Fél kérésére.

6. A Felek biztosítják, hogy az oltalom alatt álló földrajzi árujelzőket bármely olyan gazdasági szereplő használhassa, amely az adott termékleírásnak megfelelő árut forgalmaz.

7. Mindegyik Fél biztosítja, hogy a belső jog szerint oltalmazott elnevezések ne legyenek általánosak.

8. A Felek nem kötelesek lajstromozni az olyan földrajzi árujelzőket, amelyek esetében a lajstromozás egy jó hírű vagy közismert védjegyre tekintettel megtévesztheti a fogyasztókat az áru valódi azonosságát illetően.

9. E cikk sérelme nélkül mindegyik Fél oltalmazza a földrajzi árujelzőket abban az esetben is, ha már létezik korábbi védjegy. A „korábbi védjegy” olyan védjegyet jelent, amelynek használata megfelel a (4) bekezdésben említett helyzetek valamelyikének, és amelyet azt megelőzően jelentettek be lajstromozásra, vagy lajstromoztak, vagy amelynek oltalma használat révén – ha a belső jog biztosítja ennek lehetőségét – azt megelőzően keletkezett, hogy a földrajzi árujelző lajstromozására irányuló kérelmet benyújtották a szóban forgó Fél illetékes hatóságához. Ezeket a korábbi védjegyeket továbbra is lehet használni és az oltalom a földrajzi árujelzők oltalmának sérelme nélkül megújítható, amennyiben a védjegy érvénytelenítése vagy visszavonása a védjegy lajstromozásának vagy használatának helye szerinti Fél védjegyekre vonatkozó jogszabályai alapján nem indokolt.

83. cikk

Tárgyalások

A Felek e cím alkalmazásának megkezdésétől számított legfeljebb hét év elteltével tárgyalásokat kezdenek a földrajzi árujelzők területeiken való oltalmáról szóló megállapodás megkötése céljából.

FORMATERVEZÉSI MINTÁK

84. cikk

Nemzetközi megállapodások

Az Európai Unió megerősíti elkötelezettségét a Hágai Megállapodásnak az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló genfi szövege (1999) iránt. A Kazah Köztársaság elvárható erőfeszítéseket tesz a célból, hogy csatlakozzon ahhoz.

85. cikk

A lajstromozott formatervezésiminta-oltalom feltételei

1. A Felek biztosítják az önállóan alkotott, új és eredeti formatervezési minták oltalmát. Ezt az oltalmat lajtromozás útján biztosítják, amely a belső joggal összhangban kizárólagos jogot biztosít a lajstromozott formatervezésiminta-oltalom jogosultjainak. E cikk alkalmazásában a Felek tekinthetik úgy, hogy az egyéni jellegű formatervezési minták eredetiek.

2. Az összetett termék alkotóelemét képező termékre alkalmazott vagy ilyen termékbe beépített mintát akkor kell újnak és egyedi jellegűnek tekinteni, ha

a) az alkotóelem az összetett termékbe való bei