IV.

A mezőgazdasági megállapodás 11. melléklete 1. függelékének a Fertőző szivacsos agyvelőbántalmakról szóló VIII. szakasza helyébe a következő szöveg lép: „VIII. Fertőző szivacsos agyvelőbántalmak A. JOGSZABÁLYOK (6) Európai Unió Svájc Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 22-i 999/2001/EK rendelete egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 147., 2001.5.31., 1. o.) 1. Az állatjólétről szóló 2008. április 23-i rendelet (OPAn; RS 455.1), és különösen annak 184. cikke (Elkábítási eljárások); 2. A 2007. április 18-i rendelet az állatok és állati termékek behozataláról, tranzitjáról és kiviteléről (OITE; RS 916.443.10); 3. Az 1992. október 9-i törvény az élelmiszerekről és a használati tárgyakról (LDAl; RS 817.0), és különösen annak 24. cikke (Ellenőrzés és mintavétel) és 40. cikke (Az élelmiszerek ellenőrzése); 4. A DFI 2005. november 23-i rendelete az állati eredetű élelmiszerekről (RS 817.022.108), és különösen annak 4. és 7. cikke (az állatok hasított testének azon részei, amelyek felhasználása tiltott); 5. A járványos állatbetegségekről szóló 1995. június 27-i rendelet (OFE; RS 916.401), és különösen annak 6. cikke (Meghatározások és rövidítések), 36. cikke (Szabadalmak), 61. cikke (Bejelentési kötelezettség), 130. cikke (A svájci állatállomány felügyelete), 175–181. cikke (Fertőző szivacsos agyvelőbántalmak), 297. cikke (Az országon belüli végrehajtás), 301. cikke (A kanton állatorvosának feladatai), 303. cikke (A hatósági állatorvosok képzése és továbbképzése) és 312. cikke (Diagnosztikai laboratóriumok); 6. Az 1999. június 10-i rendelet az Állati takarmányok könyvéről (OLALA; RS 916.307.1), és különösen annak 28. cikke (A haszonállatok takarmányának szállítása), az I. melléklet 9. része (szárazföldi állatok termékei) 10. része (halak, egyéb tengeri állatok, azok termékei és melléktermékei), és a 4. melléklet (a tiltott anyagok listája); 7. A 2011. május 25-i rendelet az állati melléktermékek ártalmatlanításáról (OESPA; RS 916.441.22). B. KÜLÖNLEGES VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK 1. A fertőző szivacsos agyvelőbántalmakkal (TSE) foglalkozó európai uniós referencia-laboratórium: The Veterinary Laboratories Agency, Woodham Lane, New Haw, Addlestone, Surrey KT15 3NB Egyesült Királyság. Svájc viseli a laboratórium által ilyen minőségében végzett műveletekkel kapcsolatban felmerült költségeket. A laboratórium funkcióit és feladatait a 999/2001/EK rendelet X. mellékletének B. fejezete határozza meg. 2. A járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikke értelmében Svájc a TSE elleni küzdelemre vészhelyzeti végrehajtási tervet dolgozott ki. 3. A 999/2001/EK rendelet 12. cikke alapján az Európai Unió tagországaiban valamennyi, szivacsos agyvelőbántalom–fertőzöttségre gyanús állatot hatósági szállítási korlátozás alá kell helyezni, amíg ismertté nem válnak az illetékes hatóság által végzett klinikai és járványügyi vizsgálatok eredményei, vagy az állatot hatósági felügyelet mellett laboratóriumi vizsgálat céljából le nem ölik. A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 179b és 180a. cikke alapján Svájc tiltja a TSE-fertőzöttségre gyanús állatok leölését. A fertőzött-gyanús állatokat kíméletesen kell megölni és el kell égetni, agyukat pedig a TSE-vel foglalkozó svájci referencia-laboratóriumban meg kell vizsgálni. A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 10. cikke alapján Svájc a szarvasmarhaféléket állandó azonosítási rendszer segítségével azonosítja, amely lehetővé teszi az anyaállatok és a származási állomány azonosítását, valamint annak megállapítását, hogy az állatok nem származnak-e szivacsos agyvelőbántalom-fertőzöttségre gyanús vagy fertőzött nőivarú szarvasmarhától. A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 179c. cikke alapján Svájc legkésőbb a termelési szakasz végén levágatja a TSE-vel fertőzött állatokat, valamint minden olyan szarvasmarhafajba tartozó állatot, amely a fertőzött állat születése előtti egy évtől annak születése utáni egy évig tartó időszakban született és ez idő alatt a nyájhoz tartozott, valamint a diagnózist megelőző két évben született, fertőzött tehenek minden közvetlen leszármazottját. 4. A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 180b. cikke alapján Svájc leöleti a surlókórral fertőzött állatokat, az anyaállatokat, a fertőzött anyaállatok közvetlen leszármazottait, valamint az állományba tartozó minden juhot és kecskét a következők kivételével: — legalább 1 ARR allélt hordozó és VRQ allél nélküli juhok; valamint — a két hónapnál fiatalabb, kizárólag vágásra szánt állatok. Az állatok fejét és hasüregi szerveit az állati melléktermékek ártalmatlanításáról szóló rendelet (OESPA) rendelkezéseinek megfelelően eltávolítják. Kivételes jelleggel a kis létszámú fajok esetében az állomány leöléséről le lehet mondani. Ilyen esetben az állományt két éves időtartamra hatósági állatorvosi felügyelet alá kell helyezni, amelynek során az állomány állatait évente kétszer klinikai vizsgálatnak vetik alá. Ha ezen időszak alatt az állatokat vágásra ítélik, a fejeket, a mandulákat beleértve, a TSE-vel foglalkozó svájci referencia-laboratóriumban vizsgálatnak kell alávetni. Ezeket az intézkedéseket az állatok egészségügyi felügyeletének eredményeivel összhangban felül kell vizsgálni. A felügyeleti időszakot különösen az állományon belül jelentkező új megbetegedés esetén meg kell hosszabbítani. A BSE juh- vagy kecskefélében történő megállapítása esetén Svájc vállalja a 999/2001/EK rendelet VII. mellékletében előírt rendelkezések alkalmazását. 5. A 999/2001/EK rendelet 7. cikkének alapján az Európai Unió tagállamai tiltják az emlősökből származó fehérjék használatát hizlalt vagy tenyésztett gazdasági haszonállatoknak szánt takarmány céljára. Az Európai Unió tagállamai teljes mértékben alkalmazzák az állati eredetű fehérjék kérődzők takarmányozására történő felhasználására vonatkozó tilalmat. Az állati melléktermékek eltávolításáról szóló rendelet (OESPA) 27. cikke alapján Svájc teljes mértékben tiltja az állati fehérjék használatát tenyésztett gazdasági haszonállatoknak szánt takarmány céljára. 6. A 999/2001/EK rendelet 6. cikke alapján és a rendelet III. mellékletének A fejezete kritériumaival összhangban az Európai Unió tagállamai évente ismétlődő programot futtatnak a BSE ellenőrzése céljából. Ez a program valamennyi 24 hónaposnál idősebb, kényszervágás alá eső, a gazdaságban elpusztult, vagy a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat során fertőzöttnek ítélt állat, és valamennyi 30 hónaposnál idősebb, emberi fogyasztásra levágott állat BSE gyorstesztjére is kiterjed. A Svájc által végzett BSE gyorstesztek listáját a 999/2001/EK rendelet X. mellékletének C fejezete tartalmazza. A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 179. cikke alapján Svájc kötelezően elvégezteti valamennyi 30 hónaposnál idősebb, kényszervágás alá eső, a gazdaságban elpusztult, vagy a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat során fertőzöttnek ítélt állat, és a 30 hónaposnál idősebb, emberi fogyasztásra levágott állatok egy mintájának BSE gyorstesztjét. 7. A 999/2001/EK rendelet 6. cikke alapján és a rendelet III. mellékletének A fejezete kritériumaival összhangban az Európai Unió valamennyi tagállama évente ismétlődő programot futtat a surlókór ellenőrzése céljából. A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 177. cikke alapján Svájc TSE ellenőrzési programot hajt végre a 12 hónaposnál idősebb juh- és kecskeféléknél. A kényszervágás alá eső, a gazdaságban elpusztult, vagy a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat során fertőzöttnek ítélt állatokat, valamint az emberi fogyasztásra levágott állatokat a 2004 júniusa és 2005 júliusa közötti időszakban megvizsgálták. Mivel a minták összessége BSE-re negatívnak bizonyult, csak a klinikailag gyanús, a kényszervágás alá esett és a gazdaságban elpusztult állatok mintájának felügyeletét tartották fenn. A TSE juh- és kecskeféléknél történő felügyeletére vonatkozó jogszabályok hasonlóságának elismerését az állat-egészségügyi vegyes bizottságban felül kell vizsgálni. 8. A 999/2001/EK rendelet 6. cikkében, a III. melléklet B fejezetében és a IV. mellékletben (3.III) meghatározott információ az állat-egészségügyi vegyes bizottság hatáskörébe tartozik. 9. A helyszíni vizsgálatok elvégzése az állat-egészségügyi vegyes bizottság hatáskörébe tartozik, különösen a 999/2001/EK rendelet 21. cikkével és a járványos állatbetegségekről szóló törvény 57. cikkével összhangban. C. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK 1. 2003. január 1-je óta, majd pedig a 2004. november 10-i, az állati melléktermékek eltávolítása költségeinek fedezéséhez juttatott támogatásról szóló rendelet (RS 916.407) alapján Svájc pénzügyi ösztönzőt léptetett életbe azon gazdaságok számára, ahol szarvasmarhák születtek, valamint azon vágóhidak számára, ahol leölik őket, amennyiben azok tiszteletben tartják a hatályos jogszabályokban az állatok mozgására vonatkozóan előírt bejelentési eljárásokat. 2. A 999/2001/EK rendelet 8. cikke alapján és a rendelet XI. mellékletének 1. pontjával összhangban az Európai Unió tagállamai eltávolítják és megsemmisítik a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat (SRM). A szarvasmarhaféléknél eltávolítandó SRM-nek minősül a koponya, kivéve az állkapcsot, de beleértve az agyat és a szemet, valamint a 12 hónaposnál idősebb szarvasmarhafélék gerincveleje; a gerincoszlop, kivéve a farokcsigolyákat, a nyaki, ágyék- és hátcsigolyák harántnyúlványát és a keresztcsont szárnyait, de beleértve a dorzális gyökéridegdúcokat, valamint a 24 hónaposnál idősebb szarvasmarhafélék gerincveleje; valamint bármilyen korú szarvasmarhafélék mandulája, belei a patkóbéltől (duodenum) a végbélig (rectum), és a bélfodra. Eltávolítandó SRM-nek minősül a 12 hónaposnál idősebb, illetve olyan juh- és kecskefélék koponyája, beleértve az agyat és a szemet, a mandulái és a gerincoszlopa, amelyek egy állandó metszőfoga már áttörte a fogínyt, valamint a bármilyen korú juh- és kecskefélék lépe és csípőbele. A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 179d. cikke alapján, valamint az állati eredetű élelmiszerekről szóló rendelet 4. cikke alapján Svájc a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat (SRM) az állati és emberi élelmiszerláncból kivonó politikát léptetett életbe. A szarvasmarhaféléknél eltávolítandó SRM-nek minősül különösen a 30 hónaposnál idősebb állatok gerincoszlopa, valamint a bármilyen korú állatok mandulája, belei az patkóbéltől (duodenum) a végbélig (rectum), és a bélfodra. A fertőző állatbetegségekről szóló rendelet 180c. cikke, valamint az állati eredetű élelmiszerekről szóló rendelet 4. cikke alapján Svájc a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat (SRM) az állati és emberi élelmiszerláncból kivonó politikát léptetett életbe. A juh- és kecskeféléknél eltávolítandó SRM-nek minősül különösen a 12 hónaposnál idősebb, illetve olyan juh- és kecskefélék koponyából el nem távolított agya, a gerincveleje a kemény agyhártyával (Dura mater) valamint mandulái, amelyeknek egy állandó metszőfoga már áttörte a fogínyt, valamint a bármilyen korú állatok lépe és csípőbele. 3. Az 1069/2009/EK rendelet (7), valamint a 142/2011/EU rendelet (8) megállapítja a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírásokat az Európai Unió tagállamaiban. Az állati melléktermékek eltávolításáról szóló rendelet 22. cikke alapján Svájc elégeti az 1. kategóriába tartozó állati melléktermékeket, beleértve a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokat és a gazdaságban elhullott állatokat.