Az Európai Energia Charta Konferencia Záróokmánya

I. Az Európai Energia Charta Konferencia záró plenáris ülését 1994. december 16–17-én tartották Lisszabonban. A konferencián részt vettek az Albán Köztársaság, az Amerikai Egyesült Államok, Ausztrália, az Azerbajdzsáni Köztársaság, a Belarusz Köztársaság, a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, az Észt Köztársaság, az Európai Közösségek, a Finn Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Grúz Köztársaság, a Holland Királyság, a Horvát Köztársaság, Írország, az Izlandi Köztársaság, Japán, Kanada, a Kazah Köztársaság, a Kirgiz Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Moldovai Köztársaság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Norvég Királyság, az Olasz Köztársaság, az Oroszországi Föderáció, az Osztrák Köztársaság, az Örmény Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Spanyol Királyság, a Svájci Államszövetség, a Svéd Királyság, a Szlovák Köztársaság, a Szlovén Köztársaság, a Tadzsik Köztársaság, a Török Köztársaság, Türkmenisztán, Ukrajna és az Üzbég Köztársaság képviselői (a továbbiakban: a "képviselők"), továbbá egyes országok és nemzetközi szervezetek meghívott megfigyelői is.

ELŐZMÉNYEK

II. Az Európai Tanács 1990. júniusi, dublini ülésén Hollandia miniszterelnöke vetette fel a gondolatot, hogy Kelet-Európa és az egykori Szovjet Szocialista Szövetségi Köztársaság gazdaságának helyreállítását az energia területén való együttműködéssel elő lehetne segíteni, és meg lehetne gyorsítani. A Tanács kedvezően fogadta a javaslatot, és felkérte az Európai Közösségek Bizottságát, hogy vizsgálja meg, miként lehetne az ilyen együttműködést a legjobban megvalósítani. 1991 februárjában a Bizottság javaslatot tett az Európai Energia Charta tervezetére.

A Bizottság javaslatának az Európai Közösségek Tanácsában történt megvitatását követően az Európai Közösségek meghívták Nyugat- és Kelet-Európa többi országát, a Szovjet Szocialista Szövetségi Köztársaság országait és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) nem európai tagjait, hogy vegyenek részt 1991 júliusában, Brüsszelben egy konferencián, ahol az Európai Energia Chartáról fognak tárgyalni. Számos további országot és szervezetet is meghívtak, hogy vegyenek részt megfigyelőként az Európai Energia Charta Konferencián.

Az Európai Energia Chartáról folytatott tárgyalások 1991-ben lezárultak, és a Chartát 1991. december 16-17-én, a hágai konferencián, a záródokumentum aláírásával fogadták el. A Charta (akkori és későbbi) aláírói közé tartoznak az I. szakaszban felsorolt országok, a megfigyelők kivételével.

Az Európai Energia Charta aláírói vállalták, hogy

- követik a Charta céljait és alapelveit, és mihamarabb megkezdik és kiszélesítik együttműködésüket azzal, hogy jóhiszemű tárgyalásokat kezdenek egy alapmegállapodásról és a jegyzőkönyvekről.

Ennek megfelelően az Európai Energia Charta Konferencia megkezdte a tárgyalásokat az alapmegállapodásról – amelyet később Energia Charta Egyezménynek neveztek el –, amely arra irányult, hogy előmozdítsa a kelet-nyugati ipari együttműködést azzal, hogy jogi védelmet biztosít a beruházások, a tranzit és a kereskedelem területén. Az Európai Energia Charta Konferencia tárgyalásokat kezdett az energiahatékonysággal, nukleáris biztonsággal és a szénhidrogénekkel foglalkozó jegyzőkönyvekről is, bár ez utóbbi területen a tárgyalásokat később felfüggesztették az Energia Charta Egyezmény létrehozásáig.

Az Energia Charta Egyezményre és az energiahatékonyságról és a kapcsolódó környezeti vonatkozásokról szóló Energia Charta Jegyzőkönyvre vonatkozó tárgyalások 1994-ben sikeresen lezárultak.

AZ ENERGIA CHARTA EGYEZMÉNY

III. Tanácskozásainak eredményeképpen az Európai Energia Charta Konferencia elfogadta az Energia Charta Egyezmény (a továbbiakban: az Egyezmény) szövegét, amelyet az 1. melléklet tartalmaz, valamint a 2. mellékletben szereplő, azzal kap csolatos döntéseket, és megállapodott abban, hogy az Egyezmény 1994. december 17-től 1995. június 16-ig áll nyitva aláírásra Lisszabonban.

ÉRTELMEZŐ ZÁRADÉKOK

IV. A záróokmány aláírásával a képviselők az Egyezmény tekintetében a következő értelmező záradékok elfogadásában állapodtak meg:

1. Az Egyezmény egésze tekintetében

a) A képviselők hangsúlyozzák, hogy az Egyezmény rendelkezéseiről az Egyezmény különleges jellegének tudatában állapodtak meg, miszerint az egy különleges ágazatban folytatandó hosszú távú együttműködés jogi kereteit képezi, és ezért nem szolgálhat precedensként más nemzetközi tárgyalások összefüggésében.

b) Az Egyezmény rendelkezései:

i. nem kötelezik arra a Szerződő Feleket, hogy kötelezően lehetővé tegyék harmadik felek csatlakozását; vagy

ii. nem gátolják olyan árképzési rendszerek alkalmazását, amelyek – egyes fogyasztói csoportokon belül – a különböző helyeken található fogyasztóknál azonos árat alkalmaznak.

c) A legnagyobb kedvezmény elvétől való eltérésnek nem célja, hogy olyan intézkedésekre terjedjen ki, amelyek egy adott befektetőre vagy befektetői csoportra vonatkoznak, és nem általánosan alkalmazandók.

2. Az 1. cikk (5) bekezdése tekintetében

a) A Felek egyetértenek abban, hogy az Egyezmény nem jogosít fel az energiaágazatban folytatott gazdasági tevékenységtől eltérő gazdasági tevékenység folytatására.

b) A következő tevékenységek szemléltetik az energiaágazaton belüli gazdasági tevékenységeket:

i. olaj-, gáz-, szén- és urán kutatása, feltárása és kitermelése;

ii. energiatermelő létesítmények építése és üzemeltetése, ideértve a szélenergiával és az egyéb megújuló energiaforrásokkal üzemelő létesítményeket is;

iii. energetikai anyagok és termékek földi szállítása, elosztása, tárolása és szolgáltatása, pl. átviteli és elosztó hálózatokon, csővezetékeken vagy e célra szánt vasútvonalakon keresztül, valamint ilyen létesítmények építése, az olaj-, gáz- és szénzagy-csővezetékek lefektetését is beleértve;

iv. az energiaipari létesítmények – mint például az erőművek – hulladékainak elszállítása és ártalmatlanítása, beleértve az atomerőművi radioaktív hulladékokat is;

v. az energiaipari létesítmények, köztük fúrótornyok, olajfinomítók és erőművek leállítása;

vi. energetikai anyagok és termékek forgalmazása és eladása, továbbá az ezekkel való kereskedelem, például benzin kiskereskedelmi értékesítése; és

vii. a felsorolt tevékenységekhez kapcsolódó kutatási, tanácsadási, tervezési, vezetési és kivitelezési tevékenységek, beleértve az energiahatékonyság javítására irányuló tevékenységeket is.

3. Az 1. cikk (6) bekezdése tekintetében

Annak egyértelművé tételére, hogy az egyik Szerződő Fél területén végzett befektetést mikor ellenőrzi közvetlenül vagy közvetetten egy másik Szerződő Fél befektetője, a befektetés ellenőrzésének a tényleges ellenőrzést kell tekinteni, amelyet minden egyes esetben a tényleges körülmények vizsgálatát követően határoznak meg. Az ilyen vizsgálatoknál valamennyi vonatkozó tényezőt figyelembe kell venni, beleértve a következőket:

a) a befektető pénzügyi érdekeltsége a befektetésben, beleértve részvényérdekeltségét is;

b) a befektető azon képessége, hogy jelentős befolyást gyakoroljon a befektetés irányítására és működésére; és

c) a befektető azon képessége, hogy jelentős befolyást gyakoroljon az igazgatótanács vagy egyéb vezető testület tagjainak kiválasztására.

Amennyiben kétséges, hogy a befektető a befektetést közvetlenül vagy közvetve ellenőrzi-e, akkor az ilyen ellenőrzésre hivatkozó befektetőt terheli az ellenőrzés meglétének bizonyítása.

4. Az 1. cikk (8) bekezdése tekintetében

Ausztrália külföldi befektetésekkel kapcsolatos politikájának megfelelően egy új bányászati vagy nyersanyag-feldolgozó projekt külföldi érdekeltség általi létrehozása Ausztráliában legalább 10 millió ausztrál dollár összbefektetéssel még akkor is új befektetésnek minősül, ha az adott külföldi érdekeltség már hasonló tevékenységet folytat Ausztráliában.

5. Az 1. cikk (12) bekezdése tekintetében

A képviselők elismerik, hogy szükség van a szellemi tulajdon megfelelő és hatékony védelmére, a nemzetközileg elfogadott legszigorúbb előírásoknak megfelelően.

6. Az 5. cikk (1) bekezdése tekintetében

A képviselők egyetértése az 5. cikkel nem értelmezhető akként, mintha az állásfoglalás volna abban a kérdésben, hogy a többoldalú kereskedelmi tárgyalásokról szóló Uruguayi Forduló záróokmányához csatolt, "A kereskedelmi vonzatú beruházási intézkedésekről szóló megállapodás" rendelkezései bele vannak-e foglalva, és ha igen, milyen mértékben az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) III. és XI. cikkébe.

7. A 6. cikk tekintetében

a) A 6. cikk (2) bekezdésében említett egyoldalú és összehangolt versenyellenes magatartást minden egyes Szerződő Félnek saját jogszabályainak megfelelően kell meghatározni, és az magában foglalhatja a kizsákmányoló visszaélést is.

b) A "végrehajtás" és a "végrehajtja" kifejezés magában foglalja a Szerződő Fél versenyjogi jogszabályai szerinti, vizsgálat, bírósági eljárás vagy közigazgatási rendelkezés útján, valamint engedély megadásáról vagy meghosszabbításáról szóló határozatok és további jogszabályok útján tett intézkedéseket.

8. A 7. cikk (4) bekezdése tekintetében

Az alkalmazandó jogszabályokba beletartoznak a környezetvédelmi, földhasználati, biztonsági rendelkezések vagy műszaki szabványok.

9. A 9., a 10. cikk és az V. rész tekintetében

Amennyiben valamelyik Szerződő Fél külkereskedelmet vagy külföldi befektetéseket megkönnyítő állami kölcsön, támogatás, kezességvállalás vagy biztosíték nyújtására vonatkozó programjai nem kapcsolódnak más Szerződő Felek befektetőinek az adott területen történő befektetéseihez vagy ahhoz kapcsolódó tevékenységeihez, akkor az ilyen programokat korlátozni lehet a bennük való részvétel tekintetében.

10. A 10. cikk (4) bekezdése tekintetében

A kiegészítő Egyezmény fogja azokat a feltételeket rögzíteni, amelyek mellett a 10. cikk (3) bekezdésében ismertetett bánásmód alkalmazható. E feltételek – többek között – rendelkezéseket tartalmaznak az állami vagyon eladására vagy elidegenítésére (privatizáció) és a monopóliumok felszámolására (demonopolizáció) vonatkozóan.

11. A 10. cikk (4) bekezdése és a 29. cikk (6) bekezdése tekintetében

A Szerződő Felek a 10. cikk (4) bekezdése és a 29. cikk (6) bekezdése közötti bármilyen összefüggést figyelembe vehetnek.

12. A 14. cikk (5) bekezdése tekintetében

Kívánatos, hogy a 14. cikk (5) bekezdése szerinti megállapodást kötő Szerződő Fél biztosítsa, hogy az ilyen megállapodás feltételei ne legyenek ellentétesek az említett Szerződő Félnek a Nemzetközi Valutaalap-megállapodás cikkei alapján fennálló kötelezettségeivel.

13. A 19. cikk (1) bekezdésének i. pontja tekintetében

Minden egyes Szerződő Fél maga határozza meg, hogy a környezeti hatásvizsgálatot és e hatások ellenőrzését jogi követelményeknek veti-e alá, továbbá azt, hogy mely hatóságok illetékesek e követelményekkel összefüggésben határozatokat hozni, és milyen eljárásokat kell alkalmazni.

14. A 22. és a 23. cikk tekintetében

Az energetikai anyagoknak és termékeknek a 29. cikk hatálya alá tartozó kereskedelmét illetően az a cikk rögzíti a 22. és 23. cikk által szabályozott ügyekre vonatkozó rendelkezéseket.

15. A 24. cikk tekintetében

A GATT-ban és csatolt okmányaiban foglalt kivételeket kell alkalmazni olyan Szerződő Felek között, amelyek a GATT tagjai, amint ezt a 4. cikk elismeri. Az energetikai anyagoknak és termékeknek a 29. cikk által szabályozott kereskedelmét illetően az a cikk rögzíti a 24. cikkben szabályozott ügyekre vonatkozó rendelkezéseket.

16. A 26. cikk (2) bekezdésének a) pontja tekintetében

A 26. cikk (2) bekezdésének a) pontja nem értelmezhető annak megköveteléseként, hogy a Szerződő Felek az Egyezmény III. részét hazai jogukba vegyék fel.

17. A 26. és 27. cikk tekintetében

A 10. cikk (1) bekezdésének utolsó előtti mondatában szereplő, a szerződéses kötelezettségekre való hivatkozás nem foglalja magában a nemzetközi szervezetek határozatait – még akkor sem, ha azok jogilag kötelezőek –, valamint az 1970. január 1-je előtt hatályba lépett szerződéseket.

18. A 29. cikk (2) bekezdésének a) pontja tekintetében

a) Amennyiben a GATT 1947 vagy annak egyik csatolt okmánya valamely, ebben a bekezdésben említett rendelkezése a GATT tagjainak együttes fellépését írja elő, akkor kívánatos, hogy a Charta Konferencia járjon el.

b) Az "a GATT 1947 tagjai egymás között az energetikai anyagokra és termékekre vonatkozóan 1994. március 1-jén alkalmazták és gyakorolták" megfogalmazás nem azokra az esetekre vonatkozik, amikor a GATT egyik tagja a GATT XXXV. cikkére hivatkozik ezáltal eltekintve a GATT alkalmazásától a GATT egy másik tagjával szemben, azonban ténylegesen egyoldalúan alkalmazza a GATT egyes rendelkezéseit a GATT másik tagjával szemben.

19. A 33. cikk tekintetében

Az ideiglenes Charta Konferenciának a lehető legrövidebb időn belül döntenie kell arról, hogy miként lehet az Európai Energia Charta III. címében kitűzött célt elérni, nevezetesen hogy jegyzőkönyveket kell elfogadni azokon az együttműködési területeken, amelyek a Charta III. címében szerepelnek.

20. A 34. cikk tekintetében

a) Az ideiglenes főtitkárnak mielőbb kapcsolatba kell lépnie más nemzetközi testületekkel, annak megállapítása céljából, hogy ezek milyen feltételek mellett lennének hajlandók az Egyezményből és a Chartából eredő feladatokat vállalni. Az ideiglenes főtitkár beszámolhat az ideiglenes Charta Konferenciának azon az ülésen, amelyet a 45. cikk (4) bekezdése szerint legkésőbb 180 nappal kell összehívni azt a napot követően, amikor az Egyezményt aláírás céljára megnyitották.

b) A Charta Konferencia az éves költségvetést a pénzügyi év kezdete előtt elfogadja.

21. A 34. cikk (3) bekezdésének m) pontja tekintetében

A mellékleteket érintő technikai változtatások magukban foglalhatják például a nem aláírók vagy az olyan aláírók listáról való törlését, amelyek kifejezésre juttatták, hogy nem fogják megerősíteni az Egyezményt, vagy az N. és a VC. mellékletek kiegészítését. Kívánatos, hogy adott esetben az ilyen változtatásokra a Titkárság tegyen javaslatot a Charta Konferenciának.

22. A TFU. melléklet (1) bekezdésének tekintetében

a) Amennyiben valamely, az (1) bekezdésben említett megállapodás egyes felei nem írták alá az Egyezményt, vagy nem csatlakoztak ahhoz az értesítésre előírt határidőn belül, úgy a megállapodás azon felei, amelyek aláírták az Egyezményt, vagy csatlakoztak ahhoz, értesítést küldhetnek a nevükben.

b) A tisztán kereskedelmi jellegű megállapodásokról általában nem szükséges értesítést küldeni, mivel az ilyen megállapodásoknál nem vetődhet fel a 29. cikk (2) bekezdése a) pontjának való megfelelés kérdése, még akkor sem, ha azokat állami szervek kötötték. A Charta Konferencia azonban tisztázhatná a TFU. melléklet alkalmazásában azt, hogy milyen típusú megállapodásokról kell a 29. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerint értesítést küldeni, és melyekről nem.

NYILATKOZATOK

V. A képviselők kijelentették, hogy a 18. cikk (2) bekezdése nem értelmezhető úgy, hogy megengedi az Egyezmény egyéb rendelkezései alkalmazásának megkerülését.

VI. A képviselők továbbá tudomásul vették az Egyezményhez kapcsolódó következő nyilatkozatokat:

1. Az 1. cikk 6. pontja tekintetében

Az Oroszországi Föderáció kérése az, hogy a 10. cikk (4) bekezdésében említett kiegészítő Egyezményről folytatott tárgyalások során gondolják át újra a nemzeti jogszabályok fontosságának kérdését az 1. cikk (6) bekezdésében foglalt értelmező záradékban kifejezetteknek megfelelő ellenőrzést illetően.

2. Az 5. cikk, valamint a 10. cikk (11) bekezdésének tekintetében

Ausztrália megjegyzi, hogy az 5. cikk, valamint a 10. cikk (11) bekezdésének rendelkezései nem csorbítják a GATT-ból eredő jogait és kötelezettségeit; beleértve azt, ahogyan azokat a kereskedelmi vonatkozású befektetési intézkedésekről szóló Uruguayi Forduló megállapodásában kidolgozták, különös tekintettel az 5. cikk (3) bekezdése szerinti kivételekre, amelyeket nem tart teljes körűnek.

Ausztrália továbbá megjegyzi, hogy nem volna helyes, ha az Egyezmény alapján létrehozott vitarendező testületek a GATT tagjai közötti, vagy a GATT egy tagjának befektetője és a GATT egy másik tagja közötti vita során értelmeznék a GATT III. és XI. cikkét. Ausztrália úgy véli, hogy a 10. cikk (11) bekezdésének egy befektető és a GATT egy tagja közötti alkalmazásának tekintetében, a 26. cikk alapján tekintetbe vehető egyetlen kérdés a választottbírósági határozat abban az esetben, amikor a GATT bizottsága vagy a WTO vitarendező testülete első ízben megállapítja, hogy az egyik Szerződő Fél által fenntartott kereskedelmi vonatkozású befektetési intézkedés nem egyeztethető össze az említett Szerződő Félnek a GATT-ból vagy a kereskedelmi vonatkozású befektetési intézkedésekről szóló megállapodásból eredő kötelezettségeivel.

3. A 7. cikk tekintetében

Az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint Ausztria, Norvégia, Svédország és Finnország kijelentik, hogy a 7. cikk rendelkezései a nemzetközi jog tenger alatti kábelek és csővezetékek feletti fennhatóságra vonatkozó szokásjogi szabályainak hatálya, vagy – ezek hiányában – az általános nemzetközi jog hatálya alá tartoznak.

Kijelentik továbbá, hogy a 7. cikk nem érintheti a tenger alatti kábelek és csővezetékek feletti fennhatóságra vonatkozó, hatályos nemzetközi jog értelmezését, és nem tekinthető úgy, hogy ezt tenné.

4. A 10. cikk tekintetében

Kanada és az Egyesült Államok külön-külön megerősíti, hogy a 10. cikket a következő megfontolásokkal összhangban alkalmazza:

Annak a bánásmódnak a megítélése tekintetében, amelyet más Szerződő Felek befektetői és befektetései számára biztosítani kell, a körülményeket eseti alapon kell mérlegelni. Az egyik Szerződő Fél befektetői és befektetései számára biztosított bánásmód és egy másik Szerződő Fél befektetői és befektetései számára biztosított bánásmód összehasonlítása csak akkor helytálló, ha azt hasonló körülmények közötti befektetők és befektetések között végzik. Annak megállapításánál, hogy a befektetők és befektetések közötti eltérő bánásmód összeegyeztethető-e a 10. cikkel, két alapvető tényezőt szükséges figyelembe venni.

Az első tényező a Szerződő Felek különböző területeken megfogalmazott politikai céljai, amennyiben azok a 10. cikkben megfogalmazott, a megkülönböztetésmentességre vonatkozó elvekkel összeegyeztethetők. Jogszerű politikai célok indokolhatják a külföldi befektetőkkel és befektetéseikkel való eltérő bánásmódot azzal a céllal, hogy érzékeltessék a lényeges körülmények különbözőségét az ilyen befektetők és befektetések, valamint a belföldi befektetők és befektetések között. Például az ország pénzügyi rendszere integritásának biztosítására irányuló cél ésszerű prudenciális intézkedéseket indokolhat a külföldi befektetőkkel és befektetésekkel szemben, ugyanakkor az ilyen intézkedések szükségtelenek lennének – ugyanezen célok elérése érdekében – hazai befektetők és befektetések esetében. A külföldi befektetők és befektetések tehát nem lennének a belföldiekkel összehasonlítva "hasonló körülmények között". Így – bár az ilyen intézkedés ugyan eltérő bánásmódot jelentene –, mégsem állna ellentétben a 10. cikkel.

A második tényező az, hogy milyen mértékben alapul az intézkedés azon a tényen, hogy az érintett befektető vagy befektetés külföldi tulajdonú vagy külföldi ellenőrzés alatt áll. Az olyan intézkedés, amely kifejezetten azért vonatkozik egyes befektetőkre, mert azok külföldiek, anélkül, hogy azt az előző bekezdés szerinti ellensúlyozó politikai célok támasztanák alá, ellentétben áll a 10. cikk elveivel. A külföldi befektető vagy befektetés a belföldivel összehasonlítva "hasonló körülmények között" lenne, s így az intézkedés ütközne a 10. cikkel.

5. A 25. cikk tekintetében

Az Európai Közösségek és azok tagállamai emlékeztetnek arra, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 58. cikkével összhangban:

a) azokat a valamely tagállam jogszabályaival összhangban alapított társaságokat, amelyek létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységének fő helye a Közösségen belül van, az Európai Közösséget létrehozó szerződés harmadik része III. címe 2. fejezetének értelmében vett letelepedési jogot illetően ugyanolyan bánásmódban kell részesíteni, mint az olyan természetes személyeket, akik a tagállamok állampolgárai; az olyan társaságoknak, amelyeknek csupán létesítő okirat szerinti székhelye van a Közösségben, e célból valódi és tartós kapcsolattal kell rendelkezniük valamely tagállam gazdaságával;

b) a "társaságok" a polgári jog vagy a kereskedelmi jog alapján létrejött társaságok, ideértve a szövetkezeteket is, és az egyéb közjogi és magánjogi jogi személyeket, a nonprofit szervezetek kivételével.

Az Európai Közösségek és azok tagállamai továbbá emlékeztetnek arra, hogy:

A közösségi jog lehetőséget biztosít arra, hogy a fent ismertetett bánásmódot a társaságok nem valamely tagállamban letelepedett fióktelepére és képviseletére is ki lehet terjeszteni; továbbá arra, hogy az Energia Charta Egyezmény 25. cikke csak olyan eltéréseket enged meg, amelyek az Európai Közösséget létrehozó szerződésekből adódó szélesebb gazdasági integrációs folyamatból származó kedvezményes bánásmód biztosításához szükségesek.

6. A 40. cikk tekintetében

Dánia emlékeztet arra, hogy az Európai Energia Charta Grönlandra és a Feröer-szigetekre mindaddig nem alkalmazható, amíg Grönland és a Feröer-szigetek helyi kormányzatának erre vonatkozó értesítése meg nem érkezik.

E tekintetben Dánia megerősíti, hogy az Egyezmény 40. cikke alkalmazandó Grönlandra és a Feröer-szigetekre.

7. A G. melléklet (4) bekezdésének tekintetében

a) Az Európai Közösségek és az Oroszországi Föderáció kijelenti, hogy a nukleáris anyagok köztük folyó kereskedelemét, más megállapodás megkötéséig, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Oroszországi Föderáció közötti partnerség létrehozásáról szóló, 1994. június 24-én, Korfun aláírt partnerségi és együttműködési megállapodás 22. cikke, a hozzá csatolt levélváltás és a kapcsolódó közös nyilatkozat szabályozza, és hogy az ezzel a kereskedelemmel kapcsolatos vitákra az említett megállapodás eljárásait kell alkalmazni.

b) Az Európai Közösségek és Ukrajna kijelentik, hogy összhangban az 1994. június 14-én, Luxembourgban aláírt partnerségi és együttműködési megállapodással, és az ugyanazon a napon ugyanott parafált ideiglenes megállapodással, a nukleáris anyagok köztük folyó kereskedelemét kizárólag az Európai Atomenergia-közösség és Ukrajna között megkötendő különleges megállapodás rendelkezései szabályozzák.

E különleges megállapodás hatályba lépéséig, a nukleáris anyagok köztük folyó kereskedelemére továbbra is kizárólag az Európai Gazdasági Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjet Szocialista Szövetségi Köztársaság között a kereskedelemről és a gazdasági és kereskedelmi együttműködésről szóló, 1989. december 18-án, Brüsszelben aláírt megállapodás rendelkezéseit kell alkalmazni.

c) Az Európai Közösségek és Kazahsztán kijelentik, hogy összhangban az 1994. május 20-án, Brüsszelben parafált partnerségi és együttműködési megállapodással, a nukleáris anyagok köztük folyó kereskedelemét kizárólag az Európai Atomenergia-közösség és Kazahsztán között megkötendő különleges megállapodás rendelkezései szabályozzák.

E különleges megállapodás hatálybalépéséig a nukleáris anyagok köztük folyó kereskedelemére továbbra is kizárólag az Európai Gazdasági Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjet Szocialista Szövetségi Köztársaság között a kereskedelemről és a gazda sági és kereskedelmi együttműködésről szóló, 1989. december 18-án, Brüsszelben aláírt egyezmény rendelkezéseit kell alkalmazni.

d) Az Európai Közösségek és Kirgizisztán kijelentik, hogy összhangban az 1994. május 31-én, Brüsszelben parafált partnerségi és együttműködési megállapodással, a nukleáris anyagok köztük folyó kereskedelemét kizárólag az Európai Atomenergia-közösség és Kirgizisztán között megkötendő különleges megállapodás rendelkezései szabályozzák.

E különleges megállapodás hatálybalépéséig a nukleáris anyagok köztük folyó kereskedelemére továbbra is kizárólag az Európai Gazdasági Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjet Szocialista Szövetségi Köztársaság között a kereskedelemről és a gazdasági és kereskedelmi együttműködésről szóló, 1989. december 18-án, Brüsszelben aláírt egyezmény rendelkezéseit kell alkalmazni.

e) Az Európai Közösségek és Tádzsikisztán kijelentik, hogy a nukleáris anyagok köztük folyó kereskedelemét kizárólag az Európai Atomenergia-közösség és Tádzsikisztán között megkötendő különleges megállapodás rendelkezései szabályozzák.

E különleges megállapodás hatálybalépéséig a nukleáris anyagok köztük folyó kereskedelemére továbbra is kizárólag az Európai Gazdasági Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjet Szocialista Szövetségi Köztársaság között a kereskedelemről és a gazdasági és kereskedelmi együttműködésről szóló, 1989. december 18-án, Brüsszelben aláírt egyezmény rendelkezéseit kell alkalmazni.

f) Az Európai Közösségek és Üzbegisztán kijelentik, hogy a nukleáris anyagok köztük folyó kereskedelemét kizárólag az Európai Atomenergia-közösség és Üzbegisz tán között megkötendő különleges megállapodás rendelkezései szabályozzák.

E különleges megállapodás hatálybalépéséig a nukleáris anyagok köztük folyó kereskedelemére továbbra is kizárólag az Európai Gazdasági Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjet Szocialista Szövetségi Köztársaság között a kereskedelemről és a gazdasági és kereskedelmi együttműködésről szóló, 1989. december 18-án, Brüsszelben aláírt egyezmény rendelkezéseit kell alkalmazni.

AZ ENERGIAHATÉKONYSÁGRÓL ÉS A KAPCSOLÓDÓ KÖRNYEZETI VONATKOZÁSOKRÓL SZÓLÓ ENERGIA CHARTA JEGYZŐKÖNYV

VII. Az Európai Energia Charta Konferencia elfogadta az energiahatékonyságról és a kapcsolódó környezeti vonatkozásokról szóló Energia Charta Jegyzőkönyv szövegét, amelyet a 3. melléklet tartalmaz.

AZ EURÓPAI ENERGIA CHARTA

VIII. Az ideiglenes Charta Konferencia és az Egyezményben előírt Charta Konferencia lesz a felelős a jövőben azért, hogy az Európai Energia Chartáról szóló Hágai Konferencia záróokmányának és az azzal elfogadott Európai Energia Chartának az aláírására vonatkozó kérelmeket illetően határozatokat hozzon.

DOKUMENTÁLÁS

IX. Az Európai Energia Charta Konferencia tárgyalási jegyzőkönyveit a Titkárságon helyezik letétbe.

Done at Lisbon on the seventeenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-four.

Fait à Lisbonne, le dix-sept décembre mil neuf cent quatre-vingt-quatorze.

Geschehen zu Lissabon am siebzehnten Dezember neunzehnhundertvierundneunzig.

Fatto a Lisbona il diciassettesimo giorno del mese di dicembre dell'anno millenovecentonovantaquattro.

Совершено в Лиссабоне в семнадцатый день декабря одна тысяча девятьсот девяносто четвертого года.

Hecho en Lisboa, el diecisiete de diciembre de mil novecientos noventa y cuatro.

Udfærdiget i Lissabon, den syttende december nittenhundrede og fireoghalvfems.

Έγινε στη Λισαβόνα, στις δέκα επτά Δεκεμβρίου του έτους χίλια ενιακόσια ενενήντα τέσσερα.

Gedaan te Lissabon, de zeventiende december negentienhonderd vierennegentig.

Feito em Lisboa, aos dezassete de Dezembro de mil novecentos e noventa e quatro.

Për Republikën e Shqipërisë

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

For Australia

+++++ TIFF +++++

Für die Republik Österreich

+++++ TIFF +++++

Азербайдан ачынчан

+++++ TIFF +++++

Pour le royaume de BelgiqueVoor het Koninkrijk BelgiëFür das Königreich Belgien

+++++ TIFF +++++

Cette signature engage également la Communauté française de Belgique, la Communauté flamande, la Communauté germanophone de Belgique, la Région wallonne, la Région flamande et la région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening bindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap van België, de Duitstalige Gemeenschap van België, het Waals Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Diese Unterschrift bindet ebenso die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft Belgiens, die Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens, die Flämische Region, die Wallonische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

Ад імя Рэспублікі Беларусь

+++++ TIFF +++++

За Република България

+++++ TIFF +++++

For CanadaPour le Canada

za Republiku Hrvatsku

+++++ TIFF +++++

For the Republic of Cyprus

+++++ TIFF +++++

Za Českou Republiku

+++++ TIFF +++++

For Kongeriget Danmark

+++++ TIFF +++++

Eesti Vabariigi nimel

+++++ TIFF +++++

Por las Comunidades EuropeasFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades Europeias

+++++ TIFF +++++

Suomen tasavallan puolesta

+++++ TIFF +++++

Pour la République française

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

Für die Bundesrepublik Deutschland

+++++ TIFF +++++

Για την Ελληνική Δημοκρατία

+++++ TIFF +++++

A Magyar Köztársaság nevében

Fyrir hönd Lyöveldisins íslands

+++++ TIFF +++++

Thar cheann na hÉireannFor Ireland

+++++ TIFF +++++

Per la Repubblica italiana

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

Казахстан Республикасынын атынан

+++++ TIFF +++++

Киргиз Республикасы Учун

+++++ TIFF +++++

Latvijas Republikas varda

+++++ TIFF +++++

Für das Fürstentum Liechtenstein

+++++ TIFF +++++

Lietuvos Respublikos vardu

+++++ TIFF +++++

Pour le grand-duché de Luxembourg

+++++ TIFF +++++

For the Republic of Malta

+++++ TIFF +++++

Pentru Republica Moldova

+++++ TIFF +++++

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

+++++ TIFF +++++

For Kongeriket Norge

+++++ TIFF +++++

Za Rzeczpospolitą Polską

+++++ TIFF +++++

Pela República Portuguesa

+++++ TIFF +++++

Pentru Rômania

+++++ TIFF +++++

За Российскую Федерацию

+++++ TIFF +++++

Za Slovenskú republiku

+++++ TIFF +++++

Za Republiko Slovenijo

+++++ TIFF +++++

Por el Reino de España

+++++ TIFF +++++

För Konungariket Sverige

+++++ TIFF +++++

Für die Schweizerische EidgenossenschaftPour la Confédération suissePer la Confederazione svizzera

+++++ TIFF +++++

Лз поми Тауикистои

+++++ TIFF +++++

Türkiye Cumhuriyeti adina

+++++ TIFF +++++

Туркменистан Хекуметинин адындан

За Укpaїну

+++++ TIFF +++++

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

+++++ TIFF +++++

For the United States of America

Узбекистои Республикаси Хукумати иомидан

--------------------------------------------------