A "származó termékek" meghatározására és az igazgatási együttműködés módszereire vonatkozó

jegyzőkönyv

TARTALOMJEGYZÉK

A. SZAKASZ

SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK

I. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk Fogalommeghatározások

II. CÍM A "SZÁRMAZÓ TERMÉKEK" MEGHATÁROZÁSA

2. cikk Származó termékek

3. cikk Származási kumuláció

4. cikk Teljes egészében létrejött vagy gyártott termék

5. cikk Kielégítően megmunkált vagy feldolgozott termék

6. cikk Nem kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás

7. cikk Minősítési egység

8. cikk Tartozék, pótalkatrész és szerszám

9. cikk Árukészlet

10. cikk Semleges elemek

11. cikk Anyagok könyvelés szerinti elkülönítése

III. CÍM TERÜLETI KÖVETELMÉNYEK

12. cikk A területiség elve

13. cikk Közvetlen szállítás

B. SZAKASZ

SZÁRMAZÁSI ELJÁRÁSOK

IV. CÍM VÁMVISSZATÉRÍTÉS VAGY MENTESSÉG

14. cikk Vámok visszatérítése vagy vámmentesség

V. CÍM SZÁRMAZÁSI IGAZOLÁS

15. cikk Általános követelmények

16. cikk Származási nyilatkozat kiállításának feltételei

17. cikk Elfogadott exportőr

18. cikk A származási igazolás érvényessége

19. cikk Preferenciális elbánás iránti igények és a származási igazolás benyújtása

20. cikk Részletekben történő behozatal

21. cikk A származási igazolás alóli mentesség

22. cikk Igazoló okmányok

23. cikk A származási igazolás és az igazoló okmányok megőrzése

24. cikk Ellentmondás és formai hiba

25. cikk Euróban kifejezett összeg

VI. CÍM AZ IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS SZABÁLYOZÁSA

26. cikk Címek cseréje

27. cikk Származási igazolás ellenőrzése

28. cikk Vitarendezés

29. cikk Szankció

30. cikk Vámszabad terület

C. SZAKASZ

CEUTA ÉS MELILLA

VII. CÍM CEUTA ÉS MELILLA

31. cikk A jegyzőkönyv alkalmazása

32. cikk Különleges feltételek

D. SZAKASZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

VIII. CÍM ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

33. cikk A jegyzőkönyv módosítása

34. cikk Tranzitárukra és raktározott árukra vonatkozó átmeneti rendelkezések

MELLÉKLETEK FELSOROLÁSA

I. melléklet: Bevezető megjegyzések a II. mellékletben található jegyzékhez

II. melléklet: A nem származó anyagokon a gyártott termék származó helyzetének megszerzése érdekében végzendő megmunkálások vagy feldolgozások jegyzéke

IIa. melléklet: Függelék a nem származó anyagokon a gyártott termék származó helyzetének megszerzése érdekében végzendő megmunkálások vagy feldolgozások jegyzékéhez

III. melléklet: A származási nyilatkozat szövege

IV. melléklet: A Koreai-félsziget Passzív Feldolgozási Övezeteivel Foglalkozó Bizottság

KÖZÖS NYILATKOZATOK

Az Andorrai Hercegségre vonatkozó közös nyilatkozat

A San Marino Köztársaságra vonatkozó közös nyilatkozat

Az ebben a jegyzőkönyvben található származási szabályok felülvizsgálatára vonatkozó közös nyilatkozat

A Magyarázó megjegyzésekre vonatkozó közös nyilatkozat

A. SZAKASZ

SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK

I. CÍM

Általános rendelkezések

1. cikk

Fogalommeghatározások

E jegyzőkönyv alkalmazásában:

a) "gyártás": bármiféle megmunkálás vagy feldolgozás, ideértve a termesztést, halászatot, tenyésztést, vadászatot, az összeszerelést vagy az egyedi műveleteket is;

b) "anyag": a termék gyártása során felhasznált bármilyen összetevő, nyersanyag, alkatrész vagy rész stb.;

c) "termék": az gyártott termék, akkor is, ha egy másik gyártási műveletben anyagként történő későbbi felhasználásra szánják;

d) "áru": anyag, termék vagy árucikk;

e) "vámérték": a Vámérték-megállapításról szóló megállapodással összhangban megállapított érték;

f) "gyártelepi ár": a termékért annál a Félnél található gyártónak a gyártelepen fizetett vagy fizetendő ár, akinek vállalkozásában az utolsó megmunkálást vagy feldolgozást elvégezték, feltéve hogy az ár tartalmazza valamennyi felhasznált anyag értékét, levonva ebből azokat belső adókat, amelyek a gyártott termék kivitele esetén visszatérítendők vagy visszatéríthetők;

g) "nem származó anyag értéke": a felhasznált nem származó anyagok vámértéke behozatalkor, vagy – ha ez nem ismert és nem is állapítható meg – az ezekért az anyagokért az EU-félnél vagy Koreában fizetett első megállapítható ár;

h) "származó anyag értéke": az ilyen anyagok g) pont szerint meghatározott értéke, értelemszerűen alkalmazva;

i) "árucsoport", "vámtarifaszám" és "vámtarifa-alszám": a nómenklatúrában használt két számjegyű árucsoportok, négy számjegyű vámtarifaszámok és hat számjegyű vámtarifa-alszámok, amelyek a harmonizált Áruleíró és Kódrendszert (a továbbiakban ebben a jegyzőkönyvben: Harmonizált Rendszer vagy HR) alkotják;

j) "besorolt": egy termék vagy anyag adott árucsoport, vámtarifaszám és vámtarifa-alszám alá történő besorolására vonatkozik;

k) "szállítmány": olyan termék, amelyet egyetlen exportőrtől egyetlen címzett részére egyidejűleg szállítanak, vagy amelynek az exportőrtől a címzetthez történő szállítása egyetlen fuvarokmánnyal, illetve ilyen okmány hiányában egyetlen számlával történik;

l) "HR": a hatályos Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer, ideértve általános szabályait és jogi megjegyzéseit is; és

m) a "terület" a felségvizeket is tartalmazza.

II. CÍM

A "származó termékek" meghatározása

2. cikk

Származó termékek

A preferenciális elbánás alkalmazásában a következő termék minősül a Féltől származónak:

a) a 4. cikk értelmében teljes egészében egy Félnél létrejött vagy előállított termék;

b) a Félnél gyártott termék, amely nem teljes egészében ott létrejött vagy előállított anyagokat tartalmaz, feltéve, hogy ezek az anyagok a Félnél az 5. cikk értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül; vagy

c) a Félnél gyártott termék, amely kizárólag az e jegyzőkönyv alapján származónak minősülő anyagokat tartalmaz.

3. cikk

Származási kumuláció

A 2. cikktől eltérve egy terméket a Félnél származónak kell tekinteni, ha ott állították elő, és a másik Félnél származónak minősülő anyagokat tartalmaz, feltéve, hogy a megmunkálás vagy feldolgozás meghaladja a 6. cikkben említett műveleteket. Az ilyen anyagnál nem szükséges, hogy kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson menjen keresztül.

4. cikk

Teljes egészében létrejött vagyelőállított termék

(1) A 2. cikk a) pontjának alkalmazásában teljes egészében valamely Fél területén létrejött vagy előállított terméknek kell tekinteni a következőket:

a) a Fél földjéből vagy a területéhez tartozó tengerfenékről kitermelt ásványi termék;

b) az ott betakarított gyümölcs- és zöldségtermék;

c) ott született és nevelt élő állat;

d) ott nevelt élő állatból származó termék;

e) i. a Fél területén folytatott vadászatból, csapdázásból, illetve a belvizein vagy felségvizein folytatott halászatból származó termék;

ii. akvakultúra-termék, ha a hal, rák és puhatestű ott született és ott nevelték;

f) a Fél felségvizein kívül, hajójával a tengerből kinyert tengeri halászati termék, és más, tengerből származó termék;

g) feldolgozóhajójuk fedélzetén, kizárólag az f) pontban említett termékből készült termék;

h) a Fél felségvizein kívül eső területek tengerfenekéből vagy altalajából kinyert termék, feltéve, hogy a Fél kizárólagos jogokkal rendelkezik a kérdéses talaj vagy altalaj kiaknázására;

i) kizárólag nyersanyag visszanyerésére vagy hulladékként történő felhasználásra alkalmas, ott összegyűjtött használt cikk;

j) ott folytatott gyártási vagy feldolgozási műveletből származó hulladék és törmelék;

k) a kizárólag az ebben a bekezdésben meghatározott termékből a Félnél előállított áru.

(2) Az (1) bekezdés f) és g) pontjában szereplő "hajójuk" és "feldolgozóhajójuk" kifejezés kizárólag az alábbi hajókra és feldolgozóhajókra vonatkozik, amelyek:

a) az Európai Unió valamely tagállamában vagy Koreában vannak bejegyezve;

b) az Európai Unió valamely tagállama vagy Korea zászlaja alatt hajóznak; és

c) megfelelnek az alábbi feltételek valamelyikének:

i. legalább 50 %-ban az Európai Unió valamely tagállama vagy Korea állampolgárainak tulajdonában vannak; vagy

ii. olyan társaság tulajdonában vannak,

A) amelynek központi irodája és üzleti tevékenységének fő helye az Európai Unió valamely tagállamában vagy Koreában van; és

B) amely legalább 50 %-ban az Európai Unió valamely tagállama vagy Korea, vagy ezen államok állami szervének vagy állampolgárának tulajdonában van.

5. cikk

Kielégítően megmunkált vagy feldolgozott termék

(1) A 2. cikk b) pontjának alkalmazásában a nem teljes egészében létrejött vagy előállított termék akkor minősül kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak, amennyiben a II. melléklet vagy a IIa. melléklet jegyzékében megállapított feltételek teljesülnek. A feltételek az e megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi termék esetében jelzik azt a megmunkálást vagy feldolgozást, amelyet az gyártás során felhasznált nem származó anyagokon el kell végezni, és amely csak az ilyen anyagokra vonatkozik. Következésképpen, ha egy

a) nem származó termék kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson esik át, ami származó terméket eredményez, és ha a terméket egy másik termék gyártása során használják fel, akkor nem kell figyelembe venni a gyártása során esetlegesen felhasznált nem származó anyagokat sem; és

b) nem származó termék és származó termék feldolgozáson esik át, ami nem származó terméket eredményez, és ha a terméket egy másik termék gyártása során használják fel, akkor csak a gyártása során esetlegesen felhasznált nem származó anyagokat kell figyelembe venni.

(2) Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére azok a nem származó anyagok, amelyeket a II. mellékletben található listában meghatározott feltételek mellett nem szabad egy adott termék gyártása során felhasználni, mégis felhasználhatók, amennyiben:

a) összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 10 %-át; és

b) e bekezdés alkalmazásával nem lépik túl a nem származó anyagok legmagasabb értékére vonatkozó, a II. mellékletben található jegyzékben megadott százalékarányokat.

(3) A (2) bekezdés nem vonatkozik a HR 50–63 árucsoportjának termékeire.

(4) Az (1)–(3) bekezdés a 6. cikk rendelkezéseire figyelemmel alkalmazandó.

6. cikk

Nem kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás

(1) A (2) bekezdés sérelme nélkül, a származó helyzet megszerzéséhez nem kielégítő megmunkálásnak vagy feldolgozásnak kell tekinteni a következő műveleteket, függetlenül attól, hogy teljesülnek-e az 5. cikkben foglalt követelmények:

a) tartósító műveletek, amelyek azt biztosítják, hogy a szállítás és a tárolás során a termék jó állapotban maradjon;

b) a csomagolás cseréje, a csomagok megosztása és összeállítása;

c) mosás, tisztítás; por, oxidáció, olaj, festék vagy más külső réteg eltávolítása;

d) textília vasalása vagy mángorlása;

e) egyszerű festési vagy fényezési művelet;

f) gabonaféle és rizs hántolása, részleges vagy teljes őrlése, fényezése vagy glazúrozása;

g) cukor színezésére vagy formázására szolgáló művelet; kristálycukor részleges vagy teljes őrlése;

h) gyümölcs, dióféle és zöldség hámozása, magozása és héjtalanítása;

i) élezés, egyszerű köszörülés vagy egyszerű vágás;

j) szitálás, rostálás, válogatás, osztályozás, méret szerinti osztályozás, összepárosítás (ideértve a készlet összeállítását is);

k) egyszerű palackba, konzervdobozba, üvegbe, zsákba, ládába, dobozba való helyezés, kartonra vagy táblára rögzítés és minden egyéb egyszerű csomagolási művelet;

l) jelzés, címke, logo és egyéb hasonló megkülönböztető jel elhelyezése a terméken vagy csomagolásán, vagy ilyen rányomtatása;

m) termékek egyszerű keverése, különböző fajtájúaké is; cukor keverése bármely más anyaggal;

n) árucikk alkatrészeinek egyszerű összeszerelése teljes árucikk létrehozása érdekében, vagy termék részekre szerelése;

o) tesztelés vagy kalibrálás;

p) az a)–o) pontban meghatározott két vagy több művelet kombinációja; vagy

q) állatok levágása.

(2) Bármely Félnél egy adott terméken elvégzett összes műveletet figyelembe kell venni annak meghatározásakor, hogy a terméken végzett megmunkálás vagy feldolgozás az (1) bekezdés értelmében nem kielégítőnek minősül-e.

7. cikk

Minősítési egység

(1) E jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazásában a minősítési egység az az adott termék, amely a HR nómenklatúrája szerinti besorolás meghatározásakor alapegységnek minősül. Ebből következik, hogy:

a) ha egy áruk csoportjából vagy összeállításából álló terméket a HR szerint egyetlen vámtarifaszám alá kell besorolni, akkor annak egésze képezi a minősítési egységet; és

b) amikor egy szállítmány a HR azonos vámtarifaszáma alá sorolt több azonos termékből áll, e jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazásakor minden egyes terméket egyedileg kell figyelembe venni.

(2) Amennyiben – a HR 5. általános szabálya alapján – besorolási szempontból a csomagolás a termék részét képezi, akkor azt a származás meghatározásakor is figyelembe kell venni, és ha a termék származó, származónak kell minősíteni.

8. cikk

Tartozék, pótalkatrész és szerszám

Azt a termékkel együtt szállított tartozékot, pótalkatrészt és szerszámot, amely a normál felszerelés részét képezi, és annak árában is benne foglaltatik, vagy amely nem kerül külön számlázásra, úgy kell tekinteni, mint amely a kérdéses termék része.

9. cikk

Árukészlet

A HR 3. általános szabálya szerint meghatározott készletet származónak kell tekinteni, ha az azt alkotó összes termék is származó és mind a készlet, mind pedig a termékek megfelelnek e jegyzőkönyv minden egyéb alkalmazandó követelményének. Ha azonban egy készlet származó és nem származó termékekből tevődik össze, a készletet, mint egészet származónak kell tekinteni, feltéve, hogy a nem származó termékek értéke nem haladja meg a készlet gyártelepi árának 15 %-át.

10. cikk

Semleges elemek

Annak eldöntéséhez, hogy egy termék származó-e, nem szükséges meghatározni azoknak az áruknak a származását, amelyek esetleg felhasználhatók lehetnek a gyártása során, de amelyek a termék végső összetételébe nem épülnek be, vagy amelyeket nem erre szántak.

11. cikk

Anyagok könyvelés szerinti elkülönítése

(1) Amikor azonos és felcserélhető származó és nem származó anyagokat használnak fel egy termék gyártásánál, ezeket az anyagokat a tárolásuk során származásuk szerint fizikailag el kell különíteni.

(2) Amennyiben egy termék gyártása során használt azonos és felcserélhető származó és nem származó anyagok elkülönített raktározása jelentős költségekkel vagy tényleges nehézségekkel járna, a termelő az úgynevezett "könyvelés szerinti elkülönítés" módszerét használhatja az ilyen raktározás során.

(3) Ezt a módszert a termék gyártásának helye szerinti Félnél alkalmazandó általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban kell könyvelni és alkalmazni.

(4) A módszernek egy bizonyos referencia-időszak folyamán biztosítania kell, hogy a származónak tekinthető, létrejött vagy gyártott termékek száma ugyanannyi legyen, mint amely szám a készletek fizikai elkülönítésével adódott volna.

(5) Egy Fél előírhatja, hogy az ebben a cikkben meghatározott raktározási módszer alkalmazása a vámhatóságok általi előzetes engedélyezéshez kötött. Ebben az esetben a vámhatóságok az engedély kiadását bármely megfelelőnek ítélt feltételhez köthetik, és felügyelik az engedély felhasználását, továbbá bármikor visszavonhatják azt, amennyiben a kedvezményezett bármilyen módon nem megfelelően használja fel az engedélyt, vagy elmulasztja az ebben a jegyzőkönyvben előírt bármely egyéb feltétel teljesítését.

III. CÍM

Területi követelmények

12. cikk

A területiség elve

(1) A 3. cikkben és e cikk (3) bekezdésében meghatározottak kivételével a származó helyzet megszerzéséhez a II. címben megállapított feltételeknek a Félnél megszakítás nélkül kell teljesülniük.

(2) Ha bármely Féltől egy nemfélhez exportált származó árut visszaszállítanak, akkor azt – a 3. cikkben előírtak kivételével – nem származónak kell tekinteni, kivéve ha a vámhatóság számára kielégítően bizonyítható, hogy:

a) a visszaszállított áru azonos a kivittel; és

b) kivitele vagy az adott országban való tartózkodása alatt az áru a jó állapotban való megőrzéséhez szükségesen kívül semmilyen műveleten nem esett át.

(3) E cikk (1) és (2) bekezdésétől eltérve a Felek megállapodnak abban, hogy bizonyos árukat származónak tekintenek akkor is, ha Koreán kívül megmunkáláson vagy feldolgozáson estek át, Koreából exportált majd ezt követően oda újra behozott anyagokon, feltéve hogy a megmunkálásra vagy feldolgozásra a Felek által a IV. mellékletnek megfelelően kijelölt térségekben került sor.

13. cikk

Közvetlen szállítás

(1) Az e megállapodás alapján megállapított preferenciális elbánás kizárólag olyan termékre vonatkozik, amely eleget tesz e jegyzőkönyv követelményeinek, és amelyet közvetlenül szállítanak a Felek között. Az egyetlen szállítmányt alkotó termékek azonban átszállíthatók más területeken keresztül is – ha úgy adódik az adott területeken átrakodással vagy ideiglenes raktározással –, feltéve, hogy a tranzit- vagy raktározás országában nem kerülnek szabad forgalomba bocsátásra, és a kirakodáson, újbóli berakodáson és a jó állapotuk megőrzésére irányuló bármilyen műveleten kívül semmilyen más műveleten nem esnek át.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítését az alábbiak bemutatásával kell bizonyítani a vámhatóságnak, összhangban az importáló Félnél alkalmazandó eljárásokkal:

a) a származó termékeknek harmadik országban történő átrakodásával vagy tárolásával összefüggő körülmények igazolása;

b) az exportáló Féltől a tranzitországon keresztüli áthaladásra vonatkozó egységes fuvarokmány; vagy

c) a tranzitország vámhatósága által kiállított igazolás, amely:

i. pontos leírást ad a termékről;

ii. tartalmazza a termék kirakodásának és újbóli berakodásának dátumát és – ahol alkalmazható – a hajó vagy egyéb felhasznált szállítóeszköz nevét;

iii. tanúsítja a termék tranzitországban való tartózkodásának feltételeit.

B. SZAKASZ

SZÁRMAZÁSI ELJÁRÁSOK

IV. CÍM

Vámvisszatérítés vagy -mentesség

14. cikk

Vámok visszatérítése vagy vámmentesség

(1) Az e megállapodás hatálybalépését követő öt év elteltével bármelyik Fél kérésére a Felek közösen felülvizsgálják vám-visszatérítési és aktív feldolgozási rendszereiket. Egy évvel a hatálybalépés után, és azt követően évente, a Felek kölcsönösségi alapon kicserélik a vám-visszatérítési és aktív feldolgozási rendszereikre vonatkozó, rendelkezésükre álló információkat, valamint az alábbiakra vonatkozó részletes statisztikákat:

1.1 Importstatisztikák szolgáltatása 8/10 számjegy szinten országonként, kezdve az e megállapodás hatálybalépését követő egy év elteltétől, a következő HR 2007 vámtarifaszámok alá sorolt anyagok importjáról: 8407, 8408, 8522, 8527, 8529, 8706, 8707 és 8708, valamint exportstatisztikák a következők tekintetében: 8703, 8519, 8521 és8525-tól 8528-ig. Kérés esetén más anyagokról és termékekről is szolgáltatnak ilyen statisztikát. Rendszeresen információt kell cserélni az e cikk (3) bekezdése alapján bevezetett vám-visszatérítési és aktív feldolgozási rendszerekre vonatkozó korlátozások végrehajtása érdekében tett intézkedésekről.

(2) A fenti felülvizsgálat kezdeményezését követően a Fél bármikor konzultációt kérhet a másik Féltől annak érdekében, hogy megvitassák egy adott termékre vonatkozó vám-visszatérítési vagy aktív feldolgozási rendszerek lehetséges korlátozásait, amennyiben bizonyíték van arra nézve, hogy e megállapodás hatálybalépése óta megváltozott az erőforrások összetétele, ami negatív hatással járhat a versenyre a hasonló vagy közvetlenül versengő termékek hazai gyártói számára a kérelmező Félnél.

2.1 A fenti feltételek fennállását a konzultációt kérelmező Fél által szolgáltatott alábbi bizonyítékok alapján kell megállapítani:

a) a Fél által vámkötelezettség alá eső, olyan országokból a Félhez importált, egy adott termékhez felhasznált anyagok behozatalának növekedési rátája, amelyekkel nincs hatályban szabadkereskedelmi megállapodása, jelentősen meghaladja a másik Félhez exportált ilyen anyagokat tartalmazó termék kivitelének növekedési rátáját, kivéve, ha a konzultációs kéréssel megkeresett Fél többek között megállapítja, hogy az anyagok importjának ilyen növekedése:

i. alapvetően a Fél ilyen anyagait tartalmazó termékbelföldi fogyasztása emelkedésének köszönhető;

ii. alapvetően a (2) bekezdés hatálya alá nem tartozó termékben található importált anyagok felhasználásának köszönhető;

iii. a másik Féltől eltérő országokba irányuló és ilyen anyagokat tartalmazó termék kivitele növekedésének köszönhető; vagy

iv. magas technikai színvonalú/nagy értékű összetevőkre korlátozódik, ami nem csökkenti a Fél exporttermékének árát; és

b) az ilyen anyagokat tartalmazó terméknek az egyik Féltől a másik Félhez irányuló importja jelentősen növekedett abszolút értékben, vagy a belföldi termeléshez viszonyítva. Figyelembe kell venni a másik Fél hasonló vagy közvetlenül versengő termékeinek előállítói közötti versenyfeltételekre gyakorolt hatásra vonatkozó bizonyítékokat is [1].

(3) Amennyiben nincs egyetértés abban a tekintetben, hogy a (2) bekezdésben foglalt feltételek teljesültek-e, a vitát kötelező hatályú választottbíráskodás útján kell eldönteni, amely választottbírói testületet a vitarendezésről szóló tizennegyedik fejezetnek a választottbírói testület létrehozásáról 14.5. cikkével összhangban kell sürgősséggel létrehozni [2]. Amennyiben a bizottság úgy ítéli meg, hogy a (2) bekezdésben foglalt feltételek teljesültek, eltérő megállapodás hiányában a Felek főszabályként a döntést követő 90 napon – de semmi esetre sem több, mint 150 napon – belül öt százalékban korlátozzák az adott termék vonatkozásában a nem származó anyagra kivetett vámtétel visszatéríthetőségének maximális mértékét.

V. CÍM

Származási igazolás

15. cikk

Általános követelmények

(1) Az e megállapodás szerinti preferenciális elbánásban részesül az EU-féltől származó termék a Koreába történő behozatal esetén, illetve a Koreából származó termék az EU-félhez történő behozatal esetén, az exportőr által számlán, szállítólevélen vagy bármilyen más kereskedelmi okmányon tett nyilatkozat alapján (a továbbiakban: származási nyilatkozat), amely kellő részletességgel írja le az érintett terméket ahhoz, hogy lehetővé váljék annak azonosítása. A származási nyilatkozat szövegét a III. melléklet tartalmazza.

(2) Az (1) bekezdés ellenére a származó termék e jegyzőkönyv értelmében – a 21. cikkben meghatározott esetekben – az (1) bekezdésben említett okmányok bármelyikének benyújtása nélkül is az e megállapodás szerinti preferenciális elbánásban részesül.

16. cikk

Származási nyilatkozat kiállításának feltételei

(1) Az e jegyzőkönyv 15.1. cikkében említett számlanyilatkozatot megteheti:

a) a 17. cikk értelmében elfogadott exportőr; vagy

b) bármely olyan szállítmány exportőre, amely egy vagy több csomagból áll és 6000 EUR-t meg nem haladó összértékű származó terméket tartalmaz.

(2) A (3) bekezdés sérelme nélkül származási nyilatkozat akkor tehető, ha az érintett termék az EU-féltől vagy Koreától származó terméknek tekinthető, és megfelel e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek.

(3) A származási nyilatkozatot tevő exportőr készen áll, hogy az exportáló Fél vámhatóságának kérésére bármikor bemutasson minden olyan megfelelő okmányt, amely igazolja az érintett termék származó helyzetét, ideértve a szállítóknak vagy a termelőknek a hazai jogszabályokkal összhangban álló nyilatkozatait, valamint e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesülését.

(4) Az exportőr a származási nyilatkozatot – amelynek szövege a III. mellékletben jelenik meg – a számlára, a szállítólevélre vagy más kereskedelmi okmányra rágépelve, rábélyegezve vagy rányomtatva, az említett mellékletben meghatározott nyelvi változatok valamelyikének felhasználásával és az exportáló Fél jogszabályaival összhangban teheti meg. Amennyiben a nyilatkozat kézzel íródik, azt tintával és nyomtatott betűvel kell kitölteni.

(5) A származási nyilatkozaton szerepel az exportőr eredeti, kézzel írt aláírása. Mindazonáltal a 17. cikk értelmében elfogadott exportőrnek nem szükséges aláírnia az ilyen nyilatkozatot, amennyiben írásban vállalja az exportáló Fél vámhatósága felé, hogy teljes felelősséget vállal minden olyan származási nyilatkozatért, amely személyét úgy azonosítja, mintha azt saját kezűleg írta volna alá.

(6) A származási nyilatkozatot az exportőr megteheti az érintett termék kivitelekor vagy azt követően is, azzal a feltétellel, hogy az az adott termék behozatalát követően legkésőbb két éven – vagy az importáló Fél jogszabályaiban meghatározott határidőn – belül bemutatásra kerül az importáló Félnél.

17. cikk

Elfogadott exportőr

(1) Az exportáló Fél vámhatósága engedélyezheti bármely exportőrnek (a továbbiakban: elfogadott exportőr), aki az e megállapodás hatálya alá tartozó termékeket exportál, hogy az exportáló Fél törvényeiben és rendeleteiben megszabott megfelelő feltételekkel összhangban az érintett termék értékétől függetlenül származási nyilatkozatot tegyen. Az ilyen engedélyt kérelmező exportőrnek a vámhatóság számára kielégítően meg kell adnia a termék származó helyzetének, valamint e jegyzőkönyv egyéb követelményei teljesítésének igazolásához szükséges minden garanciát.

(2) A vámhatóság az általa szükségesnek tartott feltételek mellett adhatja meg az elfogadott exportőri jogállást.

(3) A vámhatóság az elfogadott exportőrnek vámfelhatalmazási számot ad, amely a származási nyilatkozaton is megjelenik.

(4) A vámhatóság figyelemmel kíséri az engedélynek az elfogadott exportőr általi felhasználását.

(5) A vámhatóság bármikor visszavonhatja az engedélyt. Az engedélyt visszavonja, ha az elfogadott exportőr a továbbiakban már nem biztosítja az (1) bekezdésben említett garanciákat, már nem tesz eleget a (2) bekezdésben említett feltételeknek, vagy más szabálytalan módon használja fel az engedélyt.

18. cikk

A származási igazolás érvényessége

(1) A származási igazolás az exportáló Félnél történt kiállítása dátumától számított 12 hónapig érvényes, és az importáló Fél vámhatóságánál ezen időtartamon belül kell kérelmezni a preferenciális elbánást.

(2) Az importáló Fél vámhatósága részére az (1) bekezdésben megállapított bemutatási határidő után benyújtott származási igazolás is elfogadható preferenciális elbánás alkalmazása céljából, az importáló Fél vonatkozó törvényeivel és rendeleteivel összhangban, amennyiben a fenti okmányok végső határidő előtti benyújtásának elmulasztása rendkívüli körülmények miatt történt.

(3) Az importáló Fél vámhatósága a késedelmes bemutatás egyéb, a (2) bekezdésben említettektől eltérő eseteiben is elfogadhat származási igazolást a Felek eljárásaival összhangban, amennyiben a terméket a fenti végső határidő letelte előtt bemutatták.

19. cikk

Preferenciális elbánás iránti igények és a származási igazolás benyújtása

Preferenciális elbánás igénylése céljából származási igazolást az importáló Fél vámhatóságához kell benyújtani, amennyiben az importáló Fél törvényei és rendeletei ezt előírják. Az említett hatóság megkövetelheti a származási igazolás lefordítását, és azt is, hogy az importnyilatkozatot az importőr arra vonatkozó nyilatkozata kísérje, hogy a termék megfelel az e megállapodás alkalmazásához szükséges feltételeknek.

20. cikk

Részletekben történő behozatal

Amennyiben az importőr kérésére és az importáló Fél vámhatósága által meghatározott feltételek mellett a HR 2(a) általános szabálya értelmében a HR XVI. és XVII. áruosztályába vagy 7308 és 9406 vámtarifaszáma alá tartozó szétszerelt vagy össze nem állított terméket részletekben hoznak be, akkor ezekre a termékekre az első részlet behozatalakor egyetlen származási igazolást kell benyújtani a vámhatóságnak.

21. cikk

A származási igazolás alóli mentesség

(1) A magánszemélytől magánszemélynek kis csomagként küldött vagy utas személyes poggyászának részét képező terméket a származásra vonatkozó hivatalos igazolás benyújtásának megkövetelése nélkül is származó terméknek kell tekinteni, feltéve, hogy az ilyen terméket nem kereskedelmi forgalomban hozzák be, és nyilatkoznak e jegyzőkönyv feltételeinek teljesüléséről, és e nyilatkozat valódiságához nem fér kétség. Postán küldött termék esetében ezt a nyilatkozatot postai vámáru-nyilatkozaton vagy az ezen okmányhoz csatolt papírlapon lehet megtenni.

(2) Az alkalmi jellegű és kizárólag a címzett vagy az utas vagy családja személyes használatára szánt termékből álló behozatal nem minősül kereskedelmi behozatalnak, amennyiben a termék jellegéből és mennyiségéből fakadóan nyilvánvaló, hogy nem áll fenn kereskedelmi célzat.

(3) Továbbá ezeknek a termékeknek az összértéke nem haladhatja meg:

a) az EU-félhez történő behozatal esetén az 500 EUR-t kis csomagok esetében, vagy az 1200 EUR-t az utasok személyes poggyászának részét képező termékek esetében;

b) a Koreába történő behozatal esetén az 1000 USD-t mind a kis csomagok esetében, mind pedig az utasok személyes poggyászának részét képező termékek esetében.

(4) A (3) bekezdés alkalmazásában azokban az esetekben, amikor a termékeket az eurótól vagy USD-tól eltérő fizetőeszközben számlázzák, a Felek nemzeti fizetőeszközeiben számított és az euróban vagy USD-ban kifejezett összegekkel egyenértékű összeget az importáló Fél aktuális átváltási árfolyamán kell rögzíteni.

22. cikk

Igazoló okmányok

A 16. cikk (3) bekezdésében említett, annak bizonyítására szolgáló okmányok, hogy a származási igazolással kísért termék az EU-féltől vagy Koreától származó terméknek tekinthető és megfelel e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek, többek között a következőkből állhatnak:

a) az exportőr, a szállító vagy a termelő által az adott áru gyártása érdekében elvégzett folyamatok közvetlen bizonyítéka, amely például számláiban vagy belső könyvelésében szerepel;

b) a felhasznált anyag származó helyzetét bizonyító okmány, amelyet valamelyik Félnél állítottak ki vagy készítettek el, amennyiben ezt az okmányt a nemzeti jogszabályokkal összhangban használják;

c) az anyagnak egy Félnél történő megmunkálását vagy feldolgozását bizonyító okmány, amelyet valamelyik Félnél állítottak ki vagy készítettek el, amennyiben ezt az okmányt a nemzeti jogszabályokkal összhangban használják;

d) a felhasznált anyagok származó helyzetét igazoló származási igazolás, amelyet valamelyik Félnél állítottak ki vagy készítettek el ezzel a jegyzőkönyvvel összhangban; és

e) a Felek területén kívül, a 12. cikk alkalmazásával végzett megmunkálásra vagy feldolgozásra vonatkozó megfelelő bizonyíték, amely igazolja, hogy a szóban forgó cikk követelményei teljesültek.

23. cikk

A származási igazolás és az igazoló okmányok megőrzése

(1) A származás nyilatkozatot kiállító exportőr öt évig köteles megőrizni származási nyilatkozatának másolatát, valamint a 16. cikk (3) bekezdésében említett okmányokat.

(2) Az importőr a behozatallal kapcsolatos valamennyi feljegyzést az importáló Fél törvényeivel és rendeleteivel összhangban köteles megőrizni.

(3) Az importáló ország vámhatósága öt évig megőrzi a hozzá benyújtott származás nyilatkozatot.

(4) Az (1)–(3) bekezdésekkel összhangban megőrzött állományok elektronikus állományokat is tartalmazhatnak.

24. cikk

Ellentmondás és formai hiba

(1) A származási igazolást a származási igazoláson tett nyilatkozatok és a termék behozatalához szükséges formaságok elvégzése érdekében a vámhivatalnak benyújtott okmányokon tett nyilatkozatok közötti kisebb eltérések felfedezése önmagában nem teszi érvénytelenné, amennyiben kétséget kizáróan megállapítást nyer, hogy az okmány megfelel a benyújtott terméknek.

(2) Nyilvánvaló formai hiba, mint például a származási igazoláson szereplő gépelési hiba nem eredményezheti az okmány visszautasítását, amennyiben a hiba nem teszi kétségessé az okmányban tett kijelentések helyességét.

25. cikk

Euróban kifejezett összeg

(1) A 16. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt rendelkezések alkalmazásakor, abban az esetben, ha a terméket eurótól eltérő pénznemben számlázzák, akkor az euróban kifejezett összeggel egyenértékű, az Európai Unió tagállamainak nemzeti pénznemeiben kifejezett összegeket az EU-fél évente rögzíti és benyújtja Korea részére.

(2) A 16. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt rendelkezésekből származó előnyöket egy szállítmány a számlán szereplő pénznemre hivatkozva élvezi, az EU-fél által rögzített összeg szerint.

(3) Az Európai Unió tagállamainak bármely adott nemzeti pénznemében felhasználandó összeg megegyezik az október első munkanapján euróban kifejezett összeg ilyen pénznemben számított egyenértékével. Az Európai Bizottság október 15-ig értesíti Koreát ezekről az összegekről, és ezeket az összegeket a következő év január 1-jétől kell alkalmazni.

(4) Az Európai Unió tagállamai felfelé vagy lefelé kerekíthetik az euróban kifejezett összegnek a nemzeti pénznemükbe történő átváltásával kapott összeget. A kerekített összeg legfeljebb 5 %-kal térhet el az átváltással kapott összegtől. Az Európai Unió tagállamai változatlanul fenntarthatják az euróban kifejezett összeg nemzeti valutáikban megállapított egyenértékét, ha a (3) bekezdésben előírt éves kiigazításkor ennek az összegnek az átváltása – bármilyen kerekítést megelőzően – 15 %-nál kisebb növekedést eredményez a nemzeti valuta egyenértékében. A nemzetivaluta-egyenérték változatlanul fenntartható, ha az átváltás csökkenéshez vezet ebben az egyenértékben.

(5) A Fél kérésére a Vámügyi Bizottság felülvizsgálja az euróban kifejezett összegeket. A felülvizsgálat elvégzésekor a Vámügyi Bizottság mérlegeli, mennyiben kívánatos az érintett határértékek hatásainak reálértéken történő fenntartása. Ebből a célból dönthet úgy, hogy módosítja az euróban kifejezett összegeket.

VI. CÍM

Az igazgatási együttműködés szabályozása

26. cikk

Címek cseréje

A Felek vámhatóságai – az Európai Bizottságon keresztül – megadják egymás részére a származási igazolás ellenőrzéséért felelős vámhatóságok címét.

27. cikk

Származási igazolás ellenőrzése

(1) E jegyzőkönyv megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a Felek vámhatóságaik útján együttműködnek egymással a származási igazolások hitelességének és az ezekben foglalt információk helyességének ellenőrzésében.

(2) A származási igazolás utólagos ellenőrzését szúrópróbaszerűen, valamint akkor kell elvégezni, ha az importáló Fél vámhatóságának alapos kétsége merül fel a fenti okmányok valódiságát, az érintett termék származó helyzetét vagy e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesülését illetően.

(3) Az (1) bekezdés rendelkezéseinek végrehajtása céljából az importáló Fél vámhatósága visszaküldi az exportáló Fél vámhatóságának a származási igazolást vagy annak másolatát, adott esetben megadva az ellenőrzés kérésének okait. Az ellenőrzés iránti kérelem alátámasztására továbbítani kell minden olyan megszerzett okmányt vagy adatot, amely a származási igazolásban szereplő információ helytelenségére utal.

(4) Az ellenőrzést az exportáló Fél vámhatósága végzi el. Ebből a célból jogában áll bizonyítékokat bekérni, az exportőr könyvelését ellenőrizni vagy bármilyen egyéb, megfelelőnek tartott ellenőrzést elvégezni.

(5) Amennyiben az importáló Fél vámhatósága úgy dönt, hogy felfüggeszti az érintett termékre vonatkozó preferenciális elbánás megadását mindaddig, amíg meg nem kapja az ellenőrzés eredményeit, a szükségesnek tartott óvintézkedések mellett felajánlja az importőrnek a termék kiadását.

(6) Az ellenőrzést kérő vámhatóságot a lehető leghamarabb tájékoztatni kell a vizsgálat eredményéről, ideértve a megállapításokat és a tényeket. Az eredménynek egyértelműen jeleznie kell, hogy az okmány valódi-e, valamint hogy az adott termék valamelyik Féltől származónak tekinthető-e, és hogy teljesíti-e e jegyzőkönyv egyéb követelményeit.

(7) Ha megalapozott kétség esetén nem érkezik válasz az ellenőrzésre irányuló kérelem keltétől számított tíz hónapon belül, illetve ha a válasz nem tartalmaz elegendő információt a kérdéses okmány valódiságának vagy a termék tényleges származásának megállapításához, a kérelmező vámhatóság – a kivételes körülmények esetét kivéve – a preferenciális elbánásra való jogosultságot elutasítja.

(8) Eltérve a vámügyekben nyújtott kölcsönös igazgatási segítségről szóló jegyzőkönyv (2) cikkétől, a Felek a származási igazolással kapcsolatos közös információkérés tárgyában a jegyzőkönyv 7. cikkére utalnak.

28. cikk

Vitarendezés

(1) Amennyiben olyan vita merül fel a 27. cikkben található ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatban, amely az ellenőrzést kérő és az annak lebonyolításáért felelős vámhatóság között nem rendezhető, vagy amennyiben e jegyzőkönyv értelmezésére vonatkozóan kérdés merül fel, a Vámügyi Bizottsághoz kell fordulni.

(2) Az importőr és az importáló Fél vámhatósága közötti vitarendezésre vonatkozóan minden esetben az említett Fél jogszabályai az irányadók.

29. cikk

Szankció

Szankciót kell alkalmazni a Felek jogszabályaival összhangban minden olyan személlyel szemben, aki termék preferenciális elbánásának megszerzése céljából olyan okmányt készít vagy készíttet, amely valótlan adatokat tartalmaz.

30. cikk

Vámszabad terület

(1) A Felek minden szükséges lépést megtesznek annak érdekében, hogy a kereskedelemben származási igazolással részt vevő terméket, amely szállítás közben átmenetileg saját területükön lévő vámszabad területet vesz igénybe, ne cseréljék fel más áruval, és az ne menjen keresztül az állagromlásának megelőzésére irányuló szokásos műveletektől eltérő műveleten.

(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezések alóli mentességként, ha valamelyik Félnél származónak minősülő terméket származási igazolással vámszabad területre importálnak és kezelésen vagy feldolgozáson megy keresztül, új származási igazolás állítható ki, amennyiben a kezelés vagy feldolgozás megfelel e jegyzőkönyv rendelkezéseinek.

C. SZAKASZ

CEUTA ÉS MELILLA

VII. CÍM

Ceuta és Melilla

31. cikk

A jegyzőkönyv alkalmazása

(1) Az "EU-fél" kifejezés nem terjed ki Ceutára és Melillára.

(2) A Koreában származónak minősülő termékeknek Ceutába vagy Melillába történő behozatala során minden tekintetben ugyanazokat a vámrendelkezéseket kell alkalmazni, mint amelyeket a Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak az Európai Közösségekhez történő csatlakozásáról szóló szerződés 2. jegyzőkönyve alapján az Európai Unió vámterületén származónak minősülő termékekre alkalmaznak. Korea az e megállapodás hatálya alá eső és Ceutában és Melillában származónak minősülő termékek behozatalára ugyanazokat a vámrendelkezéseket alkalmazza, mint amelyeket az EU-félnél származónak minősülő és onnan importált termékekre alkalmaz.

(3) A (2) bekezdésnek a Ceutában és Melillában származónak minősülő termékek tekintetében történő alkalmazásában ezt a jegyzőkönyvet értelemszerűen a 32. cikkben meghatározott különös feltételekre tekintettel kell alkalmazni.

32. cikk

Különleges feltételek

(1) Feltéve, hogy a szállításra közvetlenül kerül sor, a 13. cikk rendelkezéseivel összhangban a következők minősülnek:

a) Ceutában és Melillában származó terméknek:

i. teljes egészében Ceutában és Melillában gyártott termék; vagy

ii. Ceutában és Melillában gyártott termék, melynek gyártása során az a) pont i. alpontjában említettektől eltérő termékeket használnak fel, feltéve, hogy az említett termékek:

A) az 5. cikk értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül; vagy

B) a Félnél származónak minősülnek, amennyiben a 6. cikkben említett műveleteken túlmenő megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül.

b) Koreában származó terméknek:

i. teljes egészében Koreában gyártott termék; vagy

ii. Koreában gyártott termék, melynek gyártása során az i. alpontban említettektől eltérő termékeket használnak fel, feltéve hogy az említett termékek:

A) az 5. cikk értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül; vagy

B) a Ceutánál és Melillánál vagy az EU-félnél származónak minősülnek, amennyiben a 6. cikkben említett műveleteken túlmenő megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül.

(2) Ceutát és Melillát egyetlen területnek kell tekinteni.

(3) Az exportőr vagy felhatalmazott képviselője a származási nyilatkozatokon feltünteti a "Korea" vagy "Ceuta és Melilla" elnevezéseket.

(4) A spanyol vámhatóságok felelősek ennek a jegyzőkönyvnek a Ceutában és Melillában történő alkalmazásáért.

D. SZAKASZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

VIII. CÍM

Záró rendelkezések

33. cikk

A jegyzőkönyv módosításai

A Kereskedelmi Bizottság határozhat e jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról.

34. cikk

Tranzitárukra és raktározott árukra vonatkozó átmeneti rendelkezések

E megállapodás rendelkezései azokra az árukra alkalmazhatók, amelyek megfelelnek e jegyzőkönyv rendelkezéseinek, és amelyek e megállapodás hatálybalépésének napján a Feleknél árutovábbítás alatt, vámáruraktárban vagy vámszabad területen átmeneti raktározás alatt álltak, feltéve, hogy az importáló Fél vámhatóságainak a fenti időponttól számított 12 hónapon belül benyújtják a visszamenőlegesen kiállított származási igazolást azon okmányokkal együtt, amelyek igazolják, hogy az árukat a 13. cikkel összhangban közvetlenül szállították.

[1] Az e cikk szerinti statisztikai adatok értékelése során a bázisév az e megállapodás hatálybalépésének időpontját közvetlenül megelőző három utolsó év átlaga, úgy, hogy minden évet januártól decemberig tartó pénzügyi évként kell figyelembe venni. A bizonyíték alapja lehet a nem származó anyagként az érintett termék gyártásához felhasznált összes anyag összesítése vagy ezek részhalmaza. Az utóbbi esetben a vámvisszatérítésre és az aktív feldolgozásra vonatkozó korlátozások csak a részhalmazra vonatkoznak.

[2] Az egyértelműség érdekében, a (2) bekezdésben megjelölt konzultációkon kívül – amelyekre a 14.3.4. cikkben meghatározott határidőket kell alkalmazni – nincs szükség további konzultációkra azt megelőzően, hogy a Fél ilyen bizottság felállítását kérheti. A 14.7.2. cikk tartalmazza a bizottság végzésének kibocsátására vonatkozó határidőket.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK A II. MELLÉKLETBEN TALÁLHATÓ JEGYZÉKHEZ

1. megjegyzés:

A jegyzék minden termék vonatkozásában felsorolja azon szükséges feltételeket, amelyek alapján e jegyzőkönyv 5. cikke értelmében az kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak tekinthető.

2. megjegyzés:

2.1. A jegyzék első két oszlopa az gyártott terméket írja le. Az első oszlop tartalmazza a HR-ben használt vámtarifa-alszámot, vámtarifaszámot vagy árucsoportszámot, a második oszlop pedig leírja a rendszerben az adott vámtarifa-alszámhoz, vámtarifaszámhoz vagy árucsoporthoz tartozó árukat. Az első két oszlopban szereplő minden egyes tételre egy, a 3. vagy a 4. oszlopban megállapított szabály vonatkozik. Amennyiben néhány esetben az első oszlop tételét "ex" szócska előzi meg, ez azt jelenti, hogy a 3. vagy 4. oszlopban szereplő szabály csak a vámtarifaszámnak a 2. oszlopban leírt részére vonatkozik.

2.2. Amennyiben az 1. oszlopban több összevont vámtarifa-alszám vagy vámtarifaszám szerepel vagy egy árucsoportszám van megadva, és ezért a 2. oszlopban a termék leírására általános kifejezéseket adtak meg, a 3. vagy 4. oszlop azonos sorában szereplő szabály mindazon termékekre vonatkozik, amelyek a HR szerint az adott árucsoport vámtarifa-alszámai vagy vámtarifaszámai, vagy az 1. oszlopban összevont vámtarifa-alszámok vagy vámtarifaszámok valamelyike alá tartoznak.

2.3. Ha a jegyzékben az egy vámtarifa-alszámon vagy vámtarifaszámon belüli különböző termékekre különböző szabályok vonatkoznak, akkor minden egyes francia bekezdés a vámtarifa-alszám vagy vámtarifaszám azon részének leírását tartalmazza, amelyre a 3. vagy a 4. oszlop azonos sorában szereplő szabály vonatkozik.

2.4. Amennyiben az első két oszlopban szereplő tételre mind a 3., mind a 4. oszlop meghatároz egy szabályt, az exportőr választhat, hogy a 3. vagy a 4. oszlopban ismertetett szabályt alkalmazza-e. Ha a 4. oszlopban nem szerepel származási szabály, a 3. oszlopban ismertetett szabályt kell alkalmazni.

3. megjegyzés:

3.1. E jegyzőkönyv 5. cikkének a származó helyzetet elnyert, más termék gyártásához felhasznált termékre vonatkozó rendelkezései attól függetlenül érvényesek, hogy a származó helyzetet abban a gyárban nyerte-e el, ahol a terméket felhasználták, vagy pedig valamely Félnek egy másik gyárában.

Példa:

A 8407 vámtarifaszám alá tartozó motor – amelyre a szabály kimondja, hogy a beépíthető nem származó anyagok értéke nem haladhatja meg a gyártelepi ár 50 %-át – a 7201, 7202, 7203, 7204 vagy 7205 vámtarifaszám vagy a 722410 vámtarifa-alszám alá tartozó anyagokból készült.

Ha az anyagnak ezt a feldolgozását az EU-félnél végezték el nem származó öntvényből, akkor már megszerezte a származó helyzetet a jegyzék 722490 vámtarifa-alszámára vonatkozó szabály értelmében. Az anyag ekkor származónak számít a motor értékkalkulációjában, függetlenül attól, hogy az EU-félnél ugyanabban a gyárban vagy egy másikban állították-e elő. A nem származó öntvény értékét így nem veszik figyelembe, amikor összeadják a felhasznált nem származó anyagok értékét.

3.2. A jegyzékben szereplő szabály a megkövetelt minimális mennyiségű megmunkálást vagy feldolgozást jelenti, több megmunkálás vagy feldolgozás elvégzése szintén a származó helyzet megszerzését eredményezi; ellenben kevesebb megmunkálás vagy feldolgozás elvégzése nem eredményezhet származó helyzetet. Ezért ha a szabály úgy rendelkezik, hogy a gyártás bizonyos szintjén felhasználható nem származó anyag, akkor ilyen anyag felhasználása a gyártás korábbi szakaszában megengedett, későbbi szakaszban viszont már nem.

3.3. A 3.2. megjegyzés sérelme nélkül, ha egy szabály kimondja, hogy "bármely vámtarifaszám alá tartozó anyag", felhasználható, akkor bármely vámtarifaszám(ok) alá tartozó anyag (még a termékkel azonos vámtarifaszám alá tartozó anyag is) felhasználható, figyelemmel azonban azokra a sajátos korlátozásokra, amelyeket a szabály szintén tartalmazhat.

A "gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a … vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is ideértve" kifejezés azonban azt jelenti, hogy bármely vámtarifaszám(ok) alá tartozó anyag felhasználható, kivéve amely azonos a jegyzék 2. oszlopában megadott termék leírásával.

3.4. Ha a jegyzék valamely szabálya megállapítja, hogy egy termék egynél több anyagból is előállítható, az azt jelenti, hogy az anyagok bármelyike vagy több ilyen anyag is felhasználható. Ez nem jelenti azt, hogy mindegyiket fel kell használni.

Példa:

Az 5208–5212 vámtarifaszám alá tartozó szövetre vonatkozó szabály meghatározza, hogy természetes szál és – egyéb anyagok mellett – vegyi anyag is felhasználható. Ez nem jelenti azt, hogy mindkettőt fel is kell használni; lehet az egyiket vagy a másikat vagy mindkettőt.

3.5. Ha a jegyzék valamely szabálya meghatározza, hogy egy terméket egy adott anyagból kell előállítani, a feltétel nyilvánvalóan nem akadályozza meg más olyan anyag felhasználását, amely jellegénél fogva nem felelhet meg a szabálynak. (Lásd még az alábbi 6.2. megjegyzést a textíliákkal kapcsolatban.)

Példa:

A 1904 vámtarifaszám alá tartozó elkészített élelmiszerre vonatkozó szabály, amely kifejezetten kizárja nem származó gabonafélék és származékaik felhasználását, nem tiltja ásványi só, vegyi anyag és egyéb olyan adalékanyag használatát, amely nem gabonatermék.

Ez azonban nem vonatkozik olyan termékre, amely – bár nem állítható elő a jegyzékben szereplő adott anyagból – a gyártás korábbi szakaszában ugyanolyan jellegű anyagból előállítható.

Példa:

Az ex 62 árucsoportba tartozó, nem szőtt anyagból készült ruházati cikk esetében, ha ezen áruosztályra vonatkozóan csupán nem származó fonal felhasználása megengedett, nem lehet a nem szőtt szövetből kiindulni, még akkor sem, ha a nem szőtt szövetet általában nem is lehet fonalból készíteni. Ilyen esetekben a kiinduló anyag általában a fonal előtti fázis – azaz a szál fázis – lesz.

3.6. Ha a jegyzék valamely szabályában két vagy több százalékértéket is megadnak a felhasználható nem származó anyagok legmagasabb értékére, akkor ezeket a százalékértékeket nem lehet összeadni. Más szóval, a felhasznált nem származó anyagok legmagasabb értéke sohasem haladhatja meg a megadott legmagasabb százalékértéket. Nem lehet továbbá túllépni az egyes adott anyagokra vonatkozó százalékos arányokat sem.

4. megjegyzés:

4.1. A listában használt "természetes szál" kifejezés a nem mesterséges vagy nem szintetikus szálakra vonatkozik. A fonást megelőző fázisokra korlátozódik, ideértve a hulladékot is, és – amennyiben másként nem határozzák meg – tartalmazza a kártolt, fésült, vagy másként feldolgozott, de nem fonott szálakat is.

4.2. A "természetes szál" kifejezés magában foglalja a 0503 vámtarifaszám alá tartozó lószőrt, az 5002 és 5003 vámtarifaszám alá tartozó selymet, valamint az 5101–5105 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszálat és a finom vagy durva állati szőrt, az 5201–5203 vámtarifaszám alá tartozó pamutszálakat és az 5301–5305 vámtarifaszám alá tartozó más növényi szálakat is.

4.3. A jegyzékben használt "textilpép", "vegyi anyag" és "papíripari rostanyag" kifejezések a mesterséges, szintetikus vagy papírszál vagy -fonal gyártására felhasználható, 50–63. árucsoportba be nem sorolható anyagok leírására szolgálnak.

4.4. A jegyzékben használt "műszál" kifejezés az 5501–5507 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vagy mesterséges fonókábel, vágott szál vagy hulladék megjelölésére szolgál.

5. megjegyzés:

5.1. Ha a jegyzék egy adott termékével kapcsolatban erre a megjegyzésre történik hivatkozás, a 3. oszlopban meghatározott feltételek nem vonatkoznak azokra az e termék gyártása során felhasznált textil alapanyagokra, amelyek együttesen a felhasznált textil alapanyag teljes tömegének legfeljebb 10 %-át teszik ki. (Lásd még az alábbi 5.3. és 5.4. megjegyzést is.)

5.2. Az 5.1. megjegyzésben említett tűréshatárt azonban csak kevert összetételű, két vagy több textil alapanyagból készült termékre lehet alkalmazni.

A textil alapanyagok a következők:

- selyem,

- gyapjú,

- durva állati szőr,

- finom állati szőr,

- lószőr,

- pamut,

- papíripari rostanyagok és papír,

- len,

- kender,

- juta és egyéb textilipari rost szálak,

- szizál és az Agave nembe tartozó egyéb textilipari szálak,

- kókusz, manilakender, rami és egyéb növényi textil szálak,

- szintetikus végtelen szál,

- mesterséges végtelen szál,

- áramvezető végtelen szál,

- szintetikus vágott szál,

- mesterséges vágott szál,

- rugalmas poliéter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is,

- rugalmas poliészter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is,

- az 5605 vámtarifaszám alá tartozó termékek (fémezett fonal), amelyek egy legfeljebb 5 mm széles, alumíniumfólia- vagy (alumíniumporral bevont vagy nem bevont) műanyagfilm-magból álló, két műanyag filmréteg közé – átlátszó vagy színezett ragasztóval – illesztett szalagot tartalmaznak,

- az 5605 vámtarifaszám alá tartozó egyéb termékek.

Példa:

Kevert fonal az az 5205 vámtarifaszám alá tartozó fonal, amelyet 5203 vámtarifaszám alá tartozó pamutszálból és 5506 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vágott szálból készítenek. Ezért az olyan nem származó szintetikus vágott szál, amely nem felel meg a (vegyi anyagokból vagy textilipari pépből történő gyártásról rendelkező) származási szabályoknak, mégis felhasználható, feltéve, hogy össztömege nem haladja meg a fonal tömegének 10 %-át.

Példa:

Kevert szövet az az 5112 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszövet, amelyet az 5107 vámtarifaszám alá tartozó fésült gyapjúfonalból és az 5509 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vágott szálból készítenek. Következésképpen az a szintetikus vágott szál, amely nem felel meg a származási szabályoknak (amelyek előírják a vegyi anyagokból vagy textilpépből történő gyártást), vagy az a fésült gyapjúfonal, amely nem felel meg a származási szabályoknak (amelyek előírják a nem kártolt vagy nem fésült vagy fonásra más módon elő nem készített természetes szálakból történő gyártást), vagy a két anyag keverékéből készült fonal azzal a feltétellel használható fel, hogy e fonalak teljes tömege nem haladja meg a szövet tömegének 10 %-át.

Példa:

Az 5802 vámtarifaszám alá tartozó frottírszövet – amelyet 5205 vámtarifaszám alá tartozó pamutfonalból és 5210 vámtarifaszám alá tartozó pamutszövetből készítenek – csak akkor kevert termék, ha maga a pamutszövet is keverék, amelyet két különböző vámtarifaszám alá besorolt fonalból készítenek, vagy ha a felhasznált pamutfonalak önmagukban is keverékek.

Példa:

Ha a szóban forgó frottírszövet az 5205 vámtarifaszám alá tartozó pamutfonalból és az 5407 vámtarifaszám alá tartozó, szintetikus végtelen szálú fonalból készített szövetből készül, a pamutszövet nyilvánvalóan kevert termék, mivel a felhasznált két fonal két különböző textil alapanyag, tehát a tűzött szövet ennek megfelelően kevert termék.

5.3. "Paszományozott vagy anélküli rugalmas poliéter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonalat" tartalmazó termék esetében ez a tűréshatár a fonal tekintetében 20 %.

5.4. Az olyan termékek esetében, amelyek "egy legfeljebb 5 mm széles, alumíniumfólia- vagy (alumíniumporral bevont vagy nem bevont) műanyagfilm-magból álló, két műanyagfilm-réteg közé – átlátszó vagy színezett ragasztóval – illesztett szalagot tartalmaznak", a szalag vonatkozásában ez a tűréshatár 30 %.

6. megjegyzés:

6.1. Amennyiben a jegyzékben erre a bevezető megjegyzésre hivatkoznak, felhasználható a jegyzék 3. oszlopában az érintett termék gyártásával kapcsolatban megállapított szabályoknak meg nem felelő textilanyag is (bélés és közbélés kivételével), feltéve hogy a terméktől eltérő vámtarifaszám alá sorolandó, és értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 8 %-át.

6.2. A 6.3. megjegyzés sérelme nélkül a nem az 50–63. árucsoportokba sorolt anyagok szabadon felhasználhatók textiltermékek gyártása során, függetlenül attól, hogy tartalmaznak-e textíliákat.

Példa:

Ha a jegyzék egy szabálya úgy rendelkezik, hogy egy adott textilipari cikk (például nadrág) esetében fonalat kell használni, ez nem akadályozza meg fémből készült cikkek, pl. gombok használatát, mert a gomb nem tartozik az 50–63. árucsoportba. Ugyanezen okból ez nem akadályozza meg zipzár használatát sem, bár a zipzárak általában tartalmaznak textíliákat.

6.3. Amennyiben százalékos szabályt kell alkalmazni, akkor a beépített nem származó anyagok értékének kiszámításakor figyelembe kell venni az 50–63. árucsoportokba nem sorolt anyagok értékét is.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

A NEM SZÁRMAZÓ ANYAGOKON A GYÁRTOTT TERMÉK SZÁRMAZÓ HELYZETÉNEK MEGSZERZÉSE ÉRDEKÉBEN VÉGZENDŐ MEGMUNKÁLÁSOK VAGY FELDOLGOZÁSOK JEGYZÉKE

Előfordulhat, hogy e megállapodás nem terjed ki a jegyzékben szereplő összes termékre. Ezért e megállapodás más részeit is figyelembe kell venni.

HR-vámtarifaszám | A termék megnevezése | A származó termék helyzet elérése érdekében a nem származó anyagokon végzett megmunkálás vagy feldolgozás |

(1) | (2) | (3) vagy (4) |

1. árucsoport | Élő állatok | Az 1. árucsoportba tartozó összes felhasznált állat teljes egészében előállított | |

2. árucsoport | Hús és élelmezési célra alkalmas belsőség | Gyártás, melynek során a 1. és 2. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott | |

3. árucsoport | Halak és rákfélék, puhatestű és más gerinctelen víziállatok | Gyártás, melynek során a 3. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott | |

ex 4. árucsoport | Tejtermékek; madártojás; természetes méz; másutt nem említett élelmezési célra alkalmas állati eredetű termék; kivéve: | Gyártás, melynek során a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott | |

0403 | Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is | Gyártás, melynek során: –a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott,–a 2009 vámtarifaszám alá tartozó összes felhasznált gyümölcslé (az ananász-, lime- vagy grapefruitlé kivételével) már származó, és–a 17. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

5. árucsoport | Másutt nem említett állati eredetű termék | Gyártás, melynek során a 5. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott | |

6. árucsoport | Élő fák és egyéb növények; hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók; vágott virágok és díszítőlombozat | Gyártás, melynek során: –a 6. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott, és–az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

7. árucsoport | Élelmezésre alkalmas zöldségfélék, gyökerek és gumók | Gyártás, melynek során a 7. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott | |

8. árucsoport | Élelmezési célra alkalmas gyümölcs és diófélék; citrusfélék vagy a dinnyefélék héja | Gyártás, melynek során: –a 8. árucsoportba tartozó összes felhasznált gyümölcs és dióféle teljes egészében gyártott, és–a 17. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

ex 9. árucsoport | Kávé, tea, matétea és fűszerek; kivéve: | Gyártás, melynek során a 9. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott | |

0901 | Kávé nyersen, pörkölve vagy koffeinmentesen is; kávéhéj és burok; bármilyen arányban valódi kávét tartalmazó pótkávé | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

ex 0902 | Tea, aromásítva is, kivéve: | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

090210 | Zöld tea (nem erjesztett) 3 kg tartalmat meg nem haladó közvetlen csomagolásban | Gyártás, melynek során a 9. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott | |

091091 | Fűszerkeverék | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

10. árucsoport | Gabonafélék | Gyártás, melynek során a 10. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott | |

ex 11. árucsoport | Malomipari termékek; maláta; keményítők; inulin; búzasikér; kivéve: | Gyártás, melynek során a 7., 8., 10., 11. és 23. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott | |

110610 | A 0713 vámtarifaszám alá tartozó szárított, kifejtett hüvelyes zöldség lisztje, pora és darája | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

12. árucsoport | Olajos magvak és olajtartalmú gyümölcsök; különféle magvak és gyümölcsök; ipari vagy gyógynövények; szalma és takarmány | Gyártás, melynek során a 12. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott | |

1301 | Sellak; természetes mézga, gyanta, mézgagyanta és oleorezin (pl. balzsam) | Gyártás, melynek során a 1301. vámtarifaszám alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

ex 1302 | Növényi nedv és kivonat; pektintartalmú anyag, pektinát és pektát; agar-agar és más növényi termékből nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is, kivéve: | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

130219 | Növényi nedv és kivonat; más | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 121120 vámtarifa-alszám alá tartozókat | |

130231, 130232 és 130239 | Növényi termékből nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

14. árucsoport | Növényi eredetű nyersanyag fonásra; másutt nem említett növényi termék | Gyártás, melynek során a 14. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott | |

ex 15. árucsoport | Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek bontási termékei; elkészített ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz; kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. | |

1501 | Sertészsír (zsiradék is) és baromfizsír a 0209 vagy a 1503 vámtarifaszám alá tartozó kivételével: | Gyártás a 0203 vagy 0206 vámtarifaszám alá tartozó sertéshúsból vagy élelmezési célra alkalmas belsőségből, vagy a 0207 vámtarifaszám alá tartozó baromfihúsból és élelmezési célra alkalmas belsőségből. A 0506 vámtarifaszám alá tartozó csont azonban nem használható | |

1502 | Szarvasmarhafaggyú, birka- vagy kecskefaggyú, a 1503 vámtarifaszám alá tartozó kivételével | Gyártás, melynek során a 2. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag és a 0506 vámtarifaszám alá tartozó csont teljes egészében gyártott | |

1504 | Halból vagy tengeri emlősből nyert zsír és olaj és ezek frakciója finomítva is, de vegyileg nem átalakítva | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

1505 | Gyapjúzsír és abból kivont zsíros anyagok (lanolin is) | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

1506 | Más állati zsír és olaj és ezek frakciója finomítva is, de vegyileg nem átalakítva: | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

1507 - ex 1515 | Növényi olajok és frakcióik, kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. | |

1509 és 1510 | Olivaolaj és frakciói, más, kiárólag olajbogyóból nyert olajok és frakcióik | Gyártás, melynek során az összes felhasznált növényi anyag teljes egészében gyártott | |

151550 | Szezámolaj és frakciói | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 12. árucsoport alá tartozóból | |

1516 | Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciója részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően észterezve, újraészterezve vagy elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve | Gyártás, melynek során: –a 2. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott, és–a 7., 8., 10., 15. és 23. árucsoportba tartozó összes felhasznált növényi anyag teljes egészében gyártott. Nem használhatók azonban a 1507, 1508, 1511 és 1513 vámtarifaszám alá tartozó anyagok | |

1517 | Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsír vagy olajok vagy különböző zsírok vagy olajok frakcióinak étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516 vámtarifaszám alá tartozó étkezési zsír vagy olaj vagy ezek frakciója kivételével | Gyártás, melynek során: –a 2. és 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott, és–a 7., 8., 10., 15. és 23. árucsoportba tartozó összes felhasznált növényi anyag teljes egészében gyártott. Nem használhatók azonban a 1507, 1508, 1511 és 1513 vámtarifaszám alá tartozó anyagok | |

16. árucsoport | Húsból, halból vagy rákból, puhatestűből, valamint más gerinctelen víziállatból készült termékek | Gyártás: –az 1. árucsoportba tartozó állatból, és/vagy–melynek során a 3. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott | |

ex 17. árucsoport | Cukor és cukoráruk; kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. | |

170191 | Nád- vagy répacukor és vegytiszta szacharóz szilárd állapotban, ízesítve vagy színezve | Gyártás, melynek során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

1702 | Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és a gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyag nélkül; műméz, természetes mézzel keverve is; égetett cukor | | |

-Vegytiszta malátacukor és gyümölcscukor | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, beleértve a 1702 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is | |

-Más cukor szilárd állapotban, ízesítve vagy színezve | Gyártás, melynek során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

-Más | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag már származó | |

ex 1703 | Cukor kivonása vagy finomítása során nyert melasz, ízesítve vagy színezve | Gyártás, melynek során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

1704 | Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül | Gyártás: –melynek során az összes felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik, és–melynek során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

18. árucsoport | Kakaó és kakaókészítmények | Gyártás: –melynek során az összes felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik, és–melynek során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

1901 | Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból gyártott, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vámtarifaszám alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz | Gyártás: –melynek során az összes felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik–melynek során a 4. árucsoport 1006 vámtarifaszáma és a 11. árucsoport 1006 vámtarifaszáma alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott, és–melynek során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át. | |

ex 1902 | Tészta, főzve vagy töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is, kivéve: | Gyártás, melynek során: –a 10. és 11. árucsoportba tartozó összes felhasznált gabonaféle és származéka (a durumbúza és származékai kivételével) teljes egészében gyártott, és–a 2. és 3. árucsoportokba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott, ha a termék tömegszázalékában kifejezve 20 %-nál nagyobb részt képviselnek | |

ex 190219 | Metélt, nem főtt, szárított és nem töltött, lisztből (durumliszt/semolina kivételével) gyártott | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik | |

+++++ TIFF +++++

ex 190230 | Ramen, instant metélt, melegítéssel vagy sütéssel főzve és fűszerkeverékkel (csípős paprika porral, sóval, fokhagyma ízesítésű porral és ízesítő alappal is) | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik | |

1903 | Tápióka és keményítőből készült tápiókapótló, mindezek pehely, szem, gyöngy, átszitált vagy hasonló formában | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 1108 vámtarifaszám alá tartozó burgonyakeményítőből | |

1904 | Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással gyártott, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (liszt, dara és durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve; | Gyártás: –bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 1806. vámtarifaszám alá tartozóból,–melynek során a 10. és 11. árucsoportba tartozó összes felhasznált gabonaféle és liszt (a durumbúza, valamint a Zea indurata kukorica és származékai kivételével) teljes egészében gyártott, és–melynek során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

ex 1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék, kivéve: | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 11. árucsoport alá tartozóból | |

ex 190590 | Rizsből készült pékáru | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik | |

ex 20. árucsoport | Zöldségfélékből, gyümölcsből, diófélékből vagy más növényrészekből gyártott készítmények, kivéve: | Gyártás, melynek során: –a 7., 8. és 12. árucsoportba tartozó összes felhasznált gyümölcs, dióféle és zöldségféle teljes egészében gyártott, és–a 17. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

2006 | Zöldség, gyümölcs, dióféle, gyümölcshéj és más növényrész, cukorral tartósítva (drénezett, cukrozott vagy kandírozott) | Gyártás, melynek során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

2007 | Dzsem, gyümölcskocsonya (zselé), gyümölcsíz, püré és krém gyümölcsből vagy diófélékből, főzéssel készítve, cukorral vagy más édesítőanyag hozzáadásával is | Gyártás: –melynek során az összes felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik–melynek során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

200811 | Gyümölcs, dióféle és más ehető növényrészek más módon elkészítve vagy tartósítva, cukorral vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is, máshol nem említett, őrölt dióféle | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik | |

200819 | Gyümölcs, dióféle és más ehető növényrészek más módon elkészítve vagy tartósítva, cukorral vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is, máshol nem említett, beleértve a keveréket | Gyártás, melynek során a 0801, 0802 és 1202–1207 vámtarifaszám alá tartozó felhasznált származó dióféle és olajos mag értéke meghaladja a termék gyártelepi árának 60 %-át | |

2008 91, 2008 92, és 2008 99 | Gyümölcs, dióféle és más ehető növényrészek más módon elkészítve vagy tartósítva, cukorral vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is, máshol nem említett; más, beleértve a 2008 19 vámtarifaszám alá nem tartozók keverékét | Gyártás: –melynek során az összes felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik, és–melynek során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át. | |

2009 | Gyümölcslé (beleértve a szőlőmustot is) és zöldséglé, nem erjesztve és hozzáadott alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is | Gyártás: –melynek során az összes felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik–melynek során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

ex 21. árucsoport | Különféle ehető készítmények; kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik | |

ex 2103 | Mártás (szósz) és ennek gyártására szolgáló készítmény; ételízesítő keverék és fűszerkeverék; kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható mustárliszt, mustárdara vagy elkészített mustár | |

210330 | Mustárliszt és -dara, és elkészített mustár | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

210390 | Más | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

210410 | Leves és erőleves és ezek gyártására szolgáló készítmény | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a 2002–2005 vámtarifaszám alá tartozó elkészített vagy tartósított zöldség kivételével | |

2105 | Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is | Gyártás, melynek során: –a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át–a 17. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

2106 | Másutt nem említett élelmiszer-készítmény | Gyártás: –melynek során az összes felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik–a 121120 és 130219 vámtarifa-alszámok alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott, és–melynek során a 4. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át, és–a 17. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

ex 22. árucsoport | Italok, alkoholtartalmú folyadékok és ecet; kivéve: | Gyártás: –melynek során az összes felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik–melynek során az összes szőlő vagy szőlőből kivont anyag teljes egészében gyártott | |

2202 | Víz, beleértve az ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vámtarifaszám alá tartozó gyümölcs- vagy zöldséglevek kivételével | Gyártás: –melynek során az összes felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik–melynek során a 17. árucsoport alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át,–amelyben a 2009 vámtarifaszám alá tartozó összes felhasznált gyümölcslé (az ananász-, lime- vagy grapefruitlé kivételével) már származó, és–a 121120 és 130219 vámtarifa-alszámok alá tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott | |

2207 | Nem denaturált etil-alkohol legalább 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; etilalkohol és más szesz denaturálva, bármilyen alkoholtartalommal | Gyártás: –bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 2207 és 2208 vámtarifaszám alá tartozóból, és–melynek során az összes szőlő vagy szőlőből kivont anyag teljes egészében gyártott | |

2208 | Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital | Gyártás: –bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 2207 és 2208 vámtarifaszám alá tartozóból, és–melynek során az összes szőlő vagy szőlőből kivont anyag teljes egészében gyártott | |

ex 23. árucsoport | Az élelmiszeripar melléktermékei és hulladékai; elkészített állati takarmány; kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik | |

ex 2301 | Bálnadara; emberi fogyasztásra alkalmatlan liszt, dara és labdacs (pellet) halból, vagy rákféléből, puhatestűből vagy más gerinctelen víziállatból | Gyártás, melynek során a 2. és 3. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott | |

230310 | Keményítő gyártásánál keletkező hulladék és hasonló hulladék | Gyártás, melynek során az összes felhasznált kukorica teljes egészében gyártott | |

230690 | Növényi zsírok vagy olajok kivonásakor keletkező olajpogácsa és más maradék, darált vagy pellet is, kivéve a 2304 és 2305 alá tartozókat; más | Gyártás, melynek során a 7. árucsoportba tartozó összes olajbogyó teljes egészében gyártott | |

2309 | Állatok etetésére szolgáló készítmény | Gyártás, melynek során a 2., 3., 4., 10., 11. és 17. árucsoportba tartozó összes anyag teljes egészében gyártott | |

ex 24. árucsoport | Dohány és feldolgozott dohánypótló; kivéve: | Gyártás, melynek során a 24. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében gyártott | |

2402 | Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar), kis alakú szivar (cigarillos) és cigaretta dohányból vagy dohánypótlóból | Gyártás, melynek során a 2401 vámtarifaszám alá tartozó feldolgozatlan dohány vagy dohányhulladék legalább 70 tömegszázaléka már származó | |

240310 | Fogyasztási dohány | Gyártás, melynek során a 2401 vámtarifaszám alá tartozó feldolgozatlan dohány vagy dohányhulladék legalább 70 tömegszázaléka már származó | |

ex 25. árucsoport | Só; kén; földek és kövek; gipsz, mész és cement; kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik | |

250410 | Természetes grafit, por vagy pehely | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

251512 | Márvány és travertin fűrésszel vagy más módon egyszerűen vágva is, tömb vagy téglalap (beleértve a négyzetet) alakú tábla formában | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

251612 | Gránit, fűrésszel vagy más módon egyszerűen vágva is, tömb vagy téglalap (beleértve a négyzetet) alakú tábla formában | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

251820 | Kalcinált vagy kiégetett (szinterezett) dolomit | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

ex 2519 | Porított természetes magnézium-karbonát (magnezit) légmentesen lezárt konténerben, és magnézium-oxid, vegyileg tisztán is, az olvasztott magnézián és a kiégetett (szinterezett) magnézián kívül | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható természetes magnézium-karbonát (magnezit) | |

ex 252020 | Gipsz, speciálisan fogászati célra elkészítve | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

252520 | Csillámpor | A csillám vagy csillámhulladék megőrlése | |

ex 253090 | Földfesték, kalcinálva vagy porítva | A földfestékek kalcinálása vagy megőrlése | |

26. árucsoport | Ércek, salakok és hamu | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik | |

27. árucsoport | Ásványi tüzelőanyagok, ásványi olajok és ezek desztillációs termékei; bitumenes anyagok; ásványi viaszok | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

28. árucsoport | Szervetlen vegyi anyagok, szervetlen vagy szerves vegyületek nemesfémből, ritkaföldfémből, radioaktív elemekből vagy izotópokból; | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át |

ex 29. árucsoport | Szerves vegyi anyagok; kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át |

ex 290519 | Az e vámtarifaszám alá tartozó alkoholok és az etanol fémalkoholátjai | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, beleértve a 2905 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is. Azonban felhasználható az e vámtarifaszám alá tartozó fémalkoholát is, ha összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át |

2915 | Telített, aciklikus, egybázisú karbonsavak és ezek anhidridjei, halogenidjei, peroxidjai és peroxisavai; ezek halogén-, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékai | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból. Azonban a 2915 és 2916 vámtarifaszám alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladhatja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

ex 2932 | -Belső éterek és ezek halogén-, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékai | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból. Azonban a 2909 vámtarifaszám alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladhatja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át |

-Ciklikus acetálok és belső félacetálok, és ezek halogén-, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékaik | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

2933 | Csak nitrogén-heteroatomos heterociklikus vegyületek | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból. Azonban a 2932 és 2933 vámtarifaszám alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladhatja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

2934 | Nukleinsavak és sóik, vegyileg meg nem határozottak is; más heterociklikus vegyületek | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból. Azonban a 2932, 2933 és 2934 vámtarifaszám alá tartozó összes felhasznált anyag értéke nem haladhatja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

ex 30. árucsoport | Gyógyszeripari termékek; kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | |

3001 | Mirigy és más szerv organoterápiás használatra szárítva, porítva is; mirigy vagy más szerv vagy ezek váladékainak kivonata organoterápiás használatra; heparin és sói; másutt nem említett emberi vagy állati eredetű anyag terápiás vagy megelőzési célra előkészítve | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

3002 | Emberi vér; állati vér terápiás, megelőzési vagy diagnosztikai célra előkészítve; ellenszérum és más vérfrakció, valamint módosított immunológiai termék biotechnológiai eljárással előállítva is; vakcina, toxin, mikroorganizmus-kultúra (az élesztő kivételével) és hasonló termék: | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

300691 | Osztómiás felhasználásra szánt eszközök | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

ex 31. árucsoport | Trágyázószerek; kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

ex 3105 | A nitrogén, foszfor és kálium közül két vagy három trágyázó elemet tartalmazó ásványi vagy vegyi trágyázószer; más trágyázószer; ebbe az árucsoportba tartozó termékek tablettázva vagy hasonló formában, vagy legfeljebb 10 kg bruttó tömegű csomagolásban, kivéve: –nátrium-nitrát–kalcium-ciánamid–kálium-szulfát–magnézium-kálium-szulfát | Gyártás: –melynek során az összes felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át, és–melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

ex 32. árucsoport | Cserző- vagy színezőkivonatok; tanninok és származékaik; színezékek, pigmentek és más színező anyagok; festékek és lakkok; gitt és más masztix (simító- és tömítőanyagok); tinták; kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

ex 3201 | Tanninok és sóik, étereik, észtereik és más származékaik | Gyártás növényi eredetű cserzőkivonatból | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

3204 | Szintetikus szerves színezőanyag, vegyileg meg nem határozott is; az árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 3. pontjában meghatározott, szintetikus szerves színezőanyag-alapú készítmények; fluoreszkálóként vagy luminoforként felhasználásra kerülő szintetikus szerves termék, vegyileg meg nem határozott is | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

3205 | Színes lakkfesték; az árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 3. pontjában meghatározott színes lakkfesték alapú készítmények [1] | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a 3203, 3204 és 3205 vámtarifaszám kivételével. Azonban felhasználható a 3205 vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

3206 | Más színezőanyag; az árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 3. pontjában meghatározott, a 3203, 3204 vagy 3205 vámtarifaszám alá nem tartozó készítmény; luminoforként felhasználásra kerülő szervetlen termék, vegyileg meg nem határozott is | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

ex 33. árucsoport | Illóolajok és rezinoidok; illatszerek, szépség- és testápoló készítmények; kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

3301 | Szilárd és vízmentes illóolajok (terpénmentesek is); rezinoidok; kivont oleorezinek; illóolaj-koncentrátum zsírban, szilárd olajban, viaszban vagy hasonló anyagban, amelyet hideg abszorpció vagy macerálás útján nyernek; illóolajok terpénmentesítésekor nyert terpéntartalmú melléktermék; illóolajok vizes desztillátuma és vizes oldata | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, beleértve az e vámtarifaszám alatt egy másik "csoporthoz" [2] tartozókat is. Azonban felhasználhatók ugyanazon csoportba tartozó anyagok is, ha értékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

ex 34. árucsoport | Szappan, szerves felületaktív anyagok, mosószerek, kenőanyagok, műviaszok, elkészített viaszok, fényesítő- vagy polírozóanyagok, gyertyák és hasonló termékek, mintázópaszta, "fogászati viasz" és gipszalapú fogászati készítmények; kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

ex 3404 | Paraffinalapú műviaszok és elkészített viaszok, kőolajviasz, bitumenes ásványokból nyert viasz, paraffingács vagy salakviasz | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

ex 35. árucsoport | Fehérjeanyagok; átalakított keményítők; enyvek; enzimek; kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

3505 | Dextrinek és más átalakított keményítők (pl. előkocsonyásított vagy észterezett keményítő); keményítő-, vagy dextrin- vagy más átalakított keményítő- alappal készült enyvek | | |

-Keményítőéterek és -észterek | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, beleértve a 3505 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

-Más | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 1108 vámtarifaszám alá tartozóból | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

ex 3507 | Másutt nem említett elkészített enzim | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

36. árucsoport | Robbanóanyagok; pirotechnikai készítmények; gyufák; piroforos ötvözetek; egyes gyúlékony anyagok | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

ex 37. árucsoport | Fényképészeti vagy mozgófényképészeti termékek; kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

3701 | Fényérzékeny, megvilágítatlan fényképészeti lemez és síkfilm bármilyen anyagból, a papír, a karton vagy a textil kivételével; fényérzékeny, megvilágítatlan, azonnal előhívó síkfilm, csomagolva is | | |

-Azonnal előhívó film színes fényképezéshez, csomagolva | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a 3701 és 3702 vámtarifaszám kivételével. Azonban felhasználható a 3702 vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

-Más | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a 3701 és 3702 vámtarifaszám kivételével. Azonban felhasználható a 3701 és 3702 vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

3702 | Fényérzékeny, megvilágítatlan fényképészeti film tekercsben, bármilyen anyagból a papír, a karton vagy a textil kivételével; fényérzékeny, megvilágítatlan, azonnal előhívó film tekercsben | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 3701 és 3702 vámtarifa-alszám alá tartozókat | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

3704 | Megvilágított, de nem előhívott fényképészeti lemez, film, papír, karton és textil | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 3701-3704 vámtarifa-alszám alá tartozókat | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

ex 38. árucsoport | A vegyipar különféle termékei; kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

ex 380300 | Finomított tallolaj | Nyers tallolaj finomítása | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

ex 380510 | Szulfátterpentin-alkohol, tisztítva | A nyers szulfátterpentin-alkohol tisztítása desztillálással vagy finomítással | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

380630 | Észtergyanta | Gyártás gyantasavból | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40 %-át |

3808 | Rovarölő, patkányirtó, gombaölő, gyomirtó, csírázásgátló termék, és növénynövekedés-szabályozó szer, fertőtlenítő és hasonló termék, a kiskereskedelemben szokásos formában vagy csomagolásban kiszerelve, vagy mint készítmény vagy készáru (pl. kénezett szalag, kénezett kanóc, és kéngyertya és légyfogó papír) | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át |

3809 | Textil-, papír-, bőr- vagy hasonló iparban használt, másutt nem említett végkikészítő szer, festést gyorsító és elősegítő vagy színtartósságot növelő anyag, valamint más termék és készítmény (pl. appretálószer és pácanyag) | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át |

3810 | Fémfelület-marató szer; folyósítószer és más segédanyag hegesztéshez, keményforrasztáshoz vagy forrasztáshoz; forrasztó-, keményforrasztó- vagy hegesztőpor és -paszta, fém- és más anyagtartalommal; hegesztőelektróda vagy -pálca mag- vagy bevonó anyaga | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át |

3811 | Kopogásgátló szer, antioxidáns, gyantásodásgátló, viszkozitásjavító, korróziógátló készítmény és egyéb elkészített adalékanyag ásványolajhoz (közte benzinhez), vagy az ásványolajéval azonos célra használt egyéb folyadékhoz | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át |

3812 | Elkészített vulkanizálást gyorsító; másutt nem említett gumi- vagy műanyaglágyító; antioxidáns készítmény és egyéb gumi- vagy műanyag-stabilizátor | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át |

3813 | Készítmény és töltet tűzoltó készülékhez; töltött tűzoltógránát | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

3814 | Másutt nem említett szerves oldószerkeverék és hígító; elkészített lakk- vagy festékeltávolítók | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át |

3818 | Elektronikai célra átitatott kémiai elem korong, ostya vagy hasonló formában; átitatott kémiai vegyület elektronikai célra | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

3819 | Hidraulikus fékfolyadék és más elkészített folyadék hidraulikus hajtóműhöz, amely kőolajat vagy bitumenes ásványokból nyert olajat nem, vagy 70 tömegszázaléknál kisebb arányban tartalmaz | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

3820 | Fagyásgátló készítmény és elkészített jégtelenítő folyadék | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

ex 382100 | Elkészített kultúraközeg mikroorganizmusok (vírusok és hasonlók is) vagy növényi, emberi illetve állati sejtek fenntartásához | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

3822 | Hordozóra felvitt diagnosztikai vagy laboratóriumi reagens, elkészített diagnosztikai vagy laboratóriumi reagens hordozón is, a 3002 vagy 3006 vámtarifaszám alá tartozó kivételével; hitelesített referenciaanyagok | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

3823 | Ipari monokarboxil-zsírsav; finomításból nyert savas olaj; ipari zsíralkohol | | |

3823 11-3823 19 | -Ipari monokarboxil-zsírsav; finomításból nyert savas olaj; ipari zsíralkohol | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik | |

3823 70 | -Ipari zsíralkohol | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, beleértve a 3823 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is | |

3824 | Elkészített kötőanyag öntödei formához vagy maghoz; másutt nem említett vegyipari vagy rokon ipari termék és készítmény (beleértve a természetes termékek keverékét is) | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. Azonban felhasználható a termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyag is, ha értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 20 %-át | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át |

3901-3921 | Műanyag alapanyag formájában, hulladék, forgács és törmelék | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 25 %-át |

3907 30 és 390740 | Epoxigyanták; polikarbonátok | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

3907 20 és 3907 91 | Más poliéterek, más poliészterek | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

3922-3926 | Műanyag áru | Gyártás, melynek során az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

ex 40. árucsoport | Gumi és ebből készült áruk; kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik | |

4005 | Vulkanizálatlan gumikeverék alapanyag formában vagy lap, lemez vagy szalag alakban | Gyártás, melynek során (a természetes gumi kivételével) az összes felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

4012 | Újrafutózott vagy használt gumi légabroncs; tömör vagy kisnyomású gumiabroncs, gumiabroncs-futófelület és gumiabroncs-tömlővédő szalag | | |

ex 4012 11, ex 4012 12, ex 4012 13 és ex 4012 19. | -Újrafutózott lég-, tömör vagy kisnyomású gumiabroncs | Használt gumiabroncs újrafutózása | |

-Más | Gyártás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 4011 és 4012 vámtarifa-alszám alá tartozókat | |

ex 4017 | Keménygumiból készült áruk | Gyártás keménygumiból | |

ex 41. árucsoport | Nyersbőr (a szőrme kivételével) és kikészített bőr, kivéve: | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik | |

4102 21 és 4102 29 | Juh- vagy báránybőr nyersen, gyapjú nélkül | A gyapjú eltávolítása a gyapjas juh- és báránybőrről Vagy Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik | |

4104-4106 | Gyapjú nélkül vagy szőrtelenül cserzett, vagy crust bőr, hasítva is, de tovább nem megmunkálva | A cserzett bőr újracserzése vagy Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik | |

42. árucsoport | Bőráruk, nyerges- és szíjgyártóáruk; utazási cikkek, kézitáskák és hasonló tartók, állati bélből készült áruk (a selyemhernyóbélből készült áruk kivételével) | Gyártás, melynek során a felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik | |

ex 43. árucsoport | Szőrme