Levélváltás

az Európa Tanács és az Európai Közösség között az együttműködés megszilárdításáról és erősítéséről

(87/476/EGK)

A. Az Európa Tanács levele

Strasbourg, 1987. június 16.

Uram!

A Miniszteri Bizottság a 76. ülésén, 1985. április 25-én elfogadott, az Európa Tanács és az Európai Közösség közötti együttműködésről szóló (85) 5. állásfoglalásában azon meggyőződését fejezte ki, hogy az európai szolidaritást javítaná az európai konstrukció két alapvető intézménye, az Európa Tanács és az Európai Közösség közötti együttműködés megszilárdítása és erősítése; hangot adott azon eltökéltségének, hogy támogatja a két intézmény közötti szorosabb együttműködést annak érdekében, hogy a lehető legtágabb európai kereteken belül előrehaladást érjenek el az együttműködés terén, miközben teljes mértékben tiszteletben tartják a felépítésükben és eljárásaikban meglévő eltéréseket.

A Miniszteri Bizottság ebben a szellemben kért fel engem arra, hogy vegyem fel a kapcsolatot az Európai Közösség illetékes szerveivel abból a célból, hogy konkrét javaslatokat dolgozzunk ki a két intézmény közötti együttműködés erősítése érdekében.

A Miniszteri Bizottságot az üggyel kapcsolatban az általam előterjesztett jelentésen keresztül tájékoztatták e kapcsolatok eredményéről, és a Miniszteri Bizottság – a Közösség és a tagállamok közötti belső hatáskörmegosztás sérelme nélkül – elfogadta, hogy a jövőben:

a) A Bizottság által képviselt Európai Közösséget felkérik, hogy vegyen részt a Miniszteri Bizottság által létrehozott, a tagállamok kormányai által kijelölt személyekből álló bizottságok kölcsönös érdekű munkájában, beleértve az ilyen típusú, a részleges megállapodások keretében létrehozott bizottságokat is.

Azokban az esetekben, amikor a Közösség valamely európai egyezmény vagy megállapodás tervezetének kidolgozásában vett részt, a Bizottság által képviselt Közösséget felkérik, hogy képviseltesse magát a miniszterhelyettesek azon ülésein, amelyeken a tervezetet megvitatják.

b) Új európai egyezmény vagy megállapodás tervezetét illetően figyelmet szentelnek annak, hogy egy olyan záradékot illesszenek be, amely lehetővé teszi az Európai Közösség számára, hogy az egyezmény vagy a megállapodás szerződő felévé váljon; egyetértés született abban, hogy e záradék beillesztése semmilyen módon nem befolyásolja azt a határozatot, amelyet a Közösség illetékes szervei hozhatnak az egyezménynek vagy a megállapodásnak a Közösség által történő megkötése tekintetében.

c) A Bizottság által képviselt Európai Közösséget felkérik arra, hogy vegyen részt a Szakminiszterek Konferenciáinak kölcsönös érdekű munkájában, amelyekkel az Európa Tanács különleges munkakapcsolatot alakított ki, az e konferenciák illetékes testületei által hozható határozatok sérelme nélkül.

Emellett – kapcsolataink eredményeire tekintettel és azzal az óhajjal, hogy pragmatikusan, új bürokratikus struktúrák kiépítése nélkül járjunk el – a Miniszteri Bizottság jóváhagyását adta a következő intézkedésekhez, amelyeket – egy általános megállapodásnak az Európai Közösséggel történő későbbi megkötésének sérelme nélkül és a fentiekben rögzítetteket figyelembe véve – mindkét fél elfogadhat azok helyett, amelyeket az Európa Tanács főtitkára és az Európai Gazdasági Közösség, valamint az Európai Atomenergia-közösség Bizottságának elnökei közötti levélváltás útján 1959. augusztus 18-án kötött megállapodásokban rögzítettek.

A. A Miniszteri Bizottság és az Európai Közösségek Bizottsága közötti kapcsolatokat illetően:

1. A Bizottság továbbítja a Miniszteri Bizottság számára az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló szerződés 18. cikkében meghatározott éves általános jelentést. A Miniszteri Bizottság továbbítja a Bizottság számára az előírt jelentéseket és azon jelentéseket, amelyeket az Európa Tanács főtitkára terjeszt a Miniszteri Bizottság elé az európai együttműködés előrehaladásáról.

2. A Miniszteri Bizottság felkérheti a Bizottságot, hogy vegyen részt az európai együttműködés előrehaladásáról, valamint egyéb kölcsönös érdekű kérdésekről folytatott tárgyalásain.

3. A Bizottságot felkérhetik, hogy képviseltesse magát és vegyen részt a miniszterhelyettesek kölcsönös érdekű kérdésekkel foglalkozó ülésein.

4. A Miniszteri Bizottság észrevételeket intézhet a Bizottsághoz a Bizottság által előterjesztett jelentések vagy egyéb kölcsönös érdekű kérdések kapcsán.

5. A Bizottság főtitkára általános szabályként évente egyszer részt vesz a miniszterhelyettesekkel folytatott véleménycserén annak érdekében, hogy felmérjék az Európa Tanács és a Közösség közötti együttműködés helyzetét.

B. Az Európa Tanács főtitkára és az Európai Közösségek Bizottsága közötti kapcsolatokat illetően:

1. A főtitkár és a Bizottság szükség esetén konzultálnak egymással a kölcsönös érdekű kérdésekről. Ennek a konzultációnak a lehetőségek szerint az egyeztetésre és koordinációra, a közös tevékenységek végrehajtására, valamint a bármelyik fél által elfogadott okmányok és más dokumentumok tartalmának a lehető legszélesebb körű alkalmazására kell irányulnia.

2. Szükség szerint az Európa Tanács Titkársága és a Bizottság tisztviselői együttesen magas szintű értekezleteket tartanak, hogy meghatározott területeken megvizsgálják a kölcsönös érdekű kérdéseket, tájékoztatást kapjanak egymás programjairól, felmérjék az együttműködés helyzetét, és – ha lehetséges – kiválasszák azon projekteket, amelyek közösen végrehajhatók, valamint meghatározzák a végrehajtás ütemezését és pénzügyi tervét. Rendszeresen tartanak ilyen értekezleteket különösen a jogi, szociális és egészségügyi, oktatási és kulturális területen, valamint a kulturális örökséggel és a környezettel kapcsolatos területeken, annak a lehetőségnek a sérelme nélkül, hogy más, kölcsönös érdekű területeken hasonló értekezleteket hívnak össze.

3. A Bizottság adott esetben felkéri az Európa Tanács Titkárságának képviselőit, hogy megfigyelőként vegyenek részt szakértői bizottságainak és tanácsadó csoportjainak munkájában a kölcsönös érdekű témák tanulmányozása érdekében.

4. Az Európa Tanács főtitkára és a Bizottság megfelelő intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy biztosítsák a szoros kapcsolatot és együttműködést a két intézményben kölcsönös érdekű területeken dolgozó tisztviselők között. Ennek érdekében mindkét fél egy-egy vezető tisztviselőt jelöl ki, hogy az kísérje figyelemmel a két intézmény közötti együttműködés előrehaladását, és hogy e tekintetben kapcsolattartó pontként tevékenykedjen.

Hálás lennék, ha tudatná velem, hogy a fenti rendelkezések elfogadhatók-e a Bizottság számára.

Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

Marcelino Oreja

az Európa Tanács főtitkára

B. Az Európai Közösségek Bizottságának levele

Brüsszel, 1987. június 16.

Uram!

Megtiszteltetés számomra, hogy igazolhatom mai, az Európa Tanács és az Európai Közösség közötti együttműködésről szóló levelének kézhezvételét.

Szeretném tudatni Önnel, hogy az Európai Közösségek Bizottsága osztja a Miniszteri Bizottság azon meggyőződését, hogy az európai szolidaritást javítja az európai konstrukció két alapvető intézménye, az Európa Tanács és az Európai Közösség közötti együttműködés megszilárdítása és erősítése; hangot adott azon eltökéltségének, hogy támogatja a két intézmény közötti szorosabb együttműködést annak érdekében, hogy a lehető legtágabb európai kereteken belül előrehaladást érjenek el az együttműködés terén, miközben teljes mértékben tiszteletben tartják a felépítésükben és eljárásaikban meglévő eltéréseket.

A Bizottság üdvözli azon rendelkezéseket, amelyeket a Miniszteri Bizottság elfogadott az Ön által előterjesztett jelentésnek megfelelően annak érdekében, hogy elősegítsék a Közösség részvételét az Európa Tanács munkájában, és annak tartalmát tudomásul veszi.

Emellett – kapcsolataink eredményeire tekintettel és azzal az óhajjal, hogy pragmatikusan, új bürokratikus struktúrák kiépítése nélkül járjunk el – az Európai Közösségek Bizottságának nevében örömmel tájékoztatom Önt arról, hogy jóváhagyom a levelében leírt és az alábbiakban rögzített intézkedéseket, amelyek – egy általános megállapodásnak az Európai Közösséggel történő későbbi megkötésének sérelme nélkül – azon intézkedések helyébe lépnek, amelyeket az Európa Tanács főtitkára és az Európai Gazdasági Közösség, valamint az Európai Atomenergia-közösség Bizottságának elnökei közötti levélváltás útján 1959. augusztus 18-án kötött megállapodásokban rögzítettek.

A. A Miniszteri Bizottság és az Európai Közösségek Bizottsága közötti kapcsolatokat illetően:

1. A Bizottság továbbítja a Miniszteri Bizottság számára az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló szerződés 18. cikkében meghatározott éves általános jelentést. A Miniszteri Bizottság továbbítja a Bizottság számára az előírt jelentéseket és azon jelentéseket, amelyeket az Európa Tanács főtitkára terjeszt a Miniszteri Bizottság elé az európai együttműködés előrehaladásáról.

2. A Miniszteri Bizottság felkérheti a Bizottságot, hogy vegyen részt az európai együttműködés előrehaladásáról, valamint egyéb kölcsönös érdekű kérdésekről folytatott tárgyalásain.

3. A Bizottságot felkérhetik, hogy képviseltesse magát és vegyen részt a miniszterhelyettesek kölcsönös érdekű kérdésekkel foglalkozó ülésein.

4. A Miniszteri Bizottság észrevételeket intézhet a Bizottsághoz a Bizottság által előterjesztett jelentések vagy egyéb kölcsönös érdekű kérdések kapcsán.

5. A Bizottság főtitkára általános szabályként évente egyszer részt vesz a miniszterhelyettesekkel folytatott véleménycserén annak érdekében, hogy felmérjék az Európa Tanács és a Közösség közötti együttműködés helyzetét.

B. Az Európa Tanács főtitkára és az Európai Közösségek Bizottsága közötti kapcsolatokat illetően:

1. A főtitkár és a Bizottság szükség esetén konzultálnak egymással a kölcsönös érdekű kérdésekről. Ennek a konzultációnak a lehetőségek szerint az egyeztetésre és koordinációra, a közös tevékenységek végrehajtására, valamint a bármelyik fél által elfogadott okmányok és más dokumentumok tartalmának a lehető legszélesebb körű alkalmazására kell irányulnia.

2. Szükség szerint az Európa Tanács Titkársága és a Bizottság tisztviselői együttesen magas szintű értekezleteket tartanak, hogy meghatározott területeken megvizsgálják a kölcsönös érdekű kérdéseket, tájékoztatást kapjanak egymás programjairól, felmérjék az együttműködés helyzetét, és – ha lehetséges – kiválasszák azon projekteket, amelyek közösen végrehajthatók, valamint meghatározzák a végrehajtás ütemezését és pénzügyi tervét. Rendszeresen tartanak ilyen értekezleteket különösen a jogi, szociális és egészségügyi, oktatási és kulturális területen, valamint a kulturális örökséggel és a környezettel kapcsolatos területeken, annak a lehetőségnek a sérelme nélkül, hogy más, kölcsönös érdekű területeken hasonló értekezleteket hívnak össze.

3. A Bizottság adott esetben felkéri az Európa Tanács Titkárságának képviselőit, hogy megfigyelőként vegyenek részt szakértői bizottságainak és tanácsadó csoportjainak munkájában a kölcsönös érdekű témák tanulmányozása érdekében.

4. Az Európa Tanács főtitkára és a Bizottság megfelelő intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy biztosítsák a szoros kapcsolatot és együttműködést a két intézményben kölcsönös érdekű területeken dolgozó tisztviselők között. Ennek érdekében mindkét fél egy-egy vezető tisztviselőt jelöl ki, hogy az kísérje figyelemmel a két intézmény közötti együttműködés előrehaladását, és hogy e tekintetben kapcsolattartó pontként tevékenykedjen.

Kérem, Uram, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

Jacques Delors

az Európai Közösségek Bizottságának elnöke

--------------------------------------------------