HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 243/49

Helyesbítés a következőhöz: Stabilisation and Association Agreement between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Croatia, of the other part

(Ez a szöveg hatályon kívül helyezi a 2005. január 28-i HL L 26., 3. oldalán kihirdetett szöveget, és annak helyébe lép)

STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI MEGÁLLAPODÁS egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Horvát Köztársaság között (1) A BELGA KIRÁLYSÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, az Európai Közösséget létrehozó szerződés, az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés, az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés és az Európai Unióról szóló szerződés Szerződő Felei, a továbbiakban: a »tagállamok«, és az EURÓPAI KÖZÖSSÉG, AZ EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a »Közösség« és másrészről A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban »Horvátország« között, FIGYELEMBE VÉVE a felek között fennálló szoros kapcsolatokat és az általuk vallott közös értékeket, azon igényüket, hogy megerősítsék e kapcsolatokat, valamint hogy szoros és tartós, a kölcsönösségen és a közös érdekeken alapuló kapcsolatot hozzanak létre, amely lehetővé teszi Horvátország számára, hogy megerősítse és kibővítse kapcsolatait a Közösséggel, FIGYELEMBE VÉVE e megállapodás jelentőségét a délkelet-európai országokat érintő stabilizációs és társulási folyamat keretén belül, az együttműködésen alapuló szilárd európai rend létrehozásában és megszilárdításában – amelynek az Európai Unió az egyik tartóoszlopa –, csakúgy, mint a Stabilitási Egyezmény keretén belül, FIGYELEMBE VÉVE a felek azon elkötelezettségét, hogy minden eszközzel hozzájáruljanak Horvátország, valamint a régió politikai, gazdasági és intézményi stabilitásához a civil társadalom és a demokratizálódás fejlesztése, az intézményfejlesztés és a közigazgatás reformja, a kereskedelmi és gazdasági együttműködés megerősítése, valamint a bel- és igazságügy területére is kiterjedő széles körű együttműködés révén, FIGYELEMBE VÉVE a felek azon elkötelezettségét, hogy – mint e megállapodás valódi alapját – megerősítsék a politikai és a gazdasági szabadságjogokat, és azon elkötelezettségét, hogy tiszteletben tartsák az emberi jogokat és a jogállamiságot – beleértve a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek jogait –, illetve a szabad, tisztességes választásokat magában foglaló többpártrendszer útján megvalósuló demokratikus alapelveket, FIGYELEMBE VÉVE, hogy Horvátország újólag megerősíti minden menekült és lakóhelyét elhagyni kényszerült személy visszatérésének joga, valamint azok kapcsolódó jogainak védelme melletti elkötelezettségét, FIGYELEMBE VÉVE a felek elkötelezettségét az Egyesült Nemzetek Alapokmánya és az EBESZ, különösen a Helsinki Záróokmány, a madridi és a bécsi értekezletek záródokumentumai, a Párizsi Charta egy új Európáért és a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény minden elvének és rendelkezésének teljes körű végrehajtása mellett, valamint a daytoni/párizsi és az erduti megállapodásban meghatározott kötelezettségek teljesítése mellett abból a célból, hogy hozzájáruljanak a régió stabilitásához és a régió országainak együttműködéséhez, FIGYELEMBE VÉVE a felek elkötelezettségét a szabad piacgazdaság elvei mellett, illetve a Közösség készségét arra nézve, hogy hozzájáruljon a horvátországi gazdasági reformokhoz, FIGYELEMBE VÉVE a felek elkötelezettségét a szabad kereskedelem mellett, a WTO-ból eredő jogoknak és kötelezettségeknek megfelelően, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a közös érdekű kétoldalú és nemzetközi kérdésekről – beleértve a regionális vonatkozásokat – rendszeres politikai párbeszédet alakítsanak ki, figyelembe véve az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikáját, MEGGYŐZŐDVE arról, hogy a stabilizációs és társulási megállapodás új környezetet teremt a felek között fennálló gazdasági kapcsolatoknak és mindenek előtt a kereskedelem és a befektetések fejlesztésének, amelyek kulcsfontosságú elemei a gazdaság szerkezetátalakításának és modernizációjának, SZEM ELŐTT TARTVA Horvátország azon elkötelezettségét, hogy az érintett területeken jogszabályait a közösségi jogszabályokhoz közelítse, FIGYELEMMEL arra, hogy a Közösség kész hathatós támogatást nyújtani a reformok és az újjáépítés megvalósítására, valamint arra, hogy e törekvés érdekében átfogó, indikatív többéves alapon felhasználjon minden rendelkezésre álló együttműködési, illetve technikai, pénzügyi és gazdasági segítségnyújtási eszközt, MEGERŐSÍTVE, hogy e megállapodás azon rendelkezései, amelyek az Európai Közösséget létrehozó szerződés IV. címének III. részére vonatkoznak, az Egyesült Királyságot és Írországot különálló szerződő felekként kötelezik és nem az Európai Közösség részeként, mindaddig, amíg – az esettől függően – az Egyesült Királyság vagy Írország nem értesíti Horvátországot arról, hogy e rendelkezések az Európai Közösség tagjaként kötelezik őket, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyvnek megfelelően. Ugyanez vonatkozik Dániára, az említett szerződésekhez csatolt, Dánia álláspontjáról szóló jegyzőkönyvnek megfelelően, EMLÉKEZTETVE a zágrábi csúcstalálkozóra, amely a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok és az Európai Unió közötti kapcsolatok további megszilárdítására, valamint a regionális együttműködés megerősítésére hívott fel, EMLÉKEZTETVE arra, hogy az Európai Unió kész Horvátországot a lehető legnagyobb mértékben integrálni Európa politikai és gazdasági főáramába és arra, hogy Horvátországot az európai uniós tagság lehetséges jelöltjének tekintse az Európai Unióról szóló szerződés alapján, valamint az 1993. júniusi Európai Tanács által meghatározott kritériumok tiszteletben tartása alapján, illetve e megállapodás végrehajtásának függvényében, nevezetesen a regionális együttműködés vonatkozásában, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk (1) Társulás jön létre egyrészről a Közösség és annak tagállamai, másrészről Horvátország között. (2) E társulás céljai a következők: — megfelelő keret biztosítása a politikai párbeszéd számára, amely a felek között szoros politikai kapcsolatok kialakítását teszi lehetővé, — Horvátország azon erőfeszítéseinek támogatása, amelyek a gazdasági és nemzetközi együttműködés fejlesztésére irányulnak, jogszabályainak a közösségi jogszabályokhoz való közelítése révén is, — Horvátország azon erőfeszítéseinek támogatása, amelyek a piacgazdaságra való áttérés befejezésére, a harmonikus gazdasági kapcsolatok előmozdítására, valamint a Közösség és Horvátország közötti szabadkereskedelmi terület fokozatos kiépítésére irányulnak, — a regionális együttműködés támogatása az e megállapodás által szabályozott valamennyi területen. I. CÍM ÁLTALÁNOS ELVEK 2. cikk A felek bel- és külpolitikájának alapja és egyúttal e megállapodás alapvetően fontos eleme a demokratikus elveknek, valamint az emberi jogoknak az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában kimondottak, és a Helsinki Záróokmányban, valamint a »Párizsi charta egy új Európáért« című dokumentumban meghatározottak szerinti tiszteletben tartása, továbbá a nemzetközi jog alapelveinek, a jogállamiságnak, valamint a piacgazdaságnak az EBEÉ gazdasági együttműködésről szóló bonni konferenciája okmányában tükrözött alapelveinek tiszteletben tartása. 3. cikk A nemzetközi és regionális szintű béke és stabilitás, valamint a jószomszédi kapcsolatok fejlesztése lényeges szerepet játszik az Európai Unió Tanácsának 1999. június 21-i következtetéseiben említett stabilizációs és társulási folyamatban. E megállapodás megkötése és végrehajtása az Európai Unió Tanácsának 1997. április 29-i következtetéseinek keretébe illeszkedik, és Horvátország egyéni érdemein alapszik. 4. cikk Horvátország kötelezettséget vállal arra, hogy folytatja és elősegíti az együttműködést és a jószomszédi viszonyt a régió más országaival, beleértve a kölcsönös engedmények megfelelő szintjét a személyek, az áruk, a tőke és a szolgáltatások szabad mozgása, valamint a közös érdekű projektek – nevezetesen a menekültek visszatéréséhez, valamint a szervezett bűnözés, a korrupció, a pénzmosás, az illegális bevándorlás és a tiltott kereskedelem elleni küzdelemhez kapcsolódó projektek – területén. Ez a kötelezettségvállalás lényeges eleme a Közösség és Horvátország közötti kapcsolatok fejlesztésének és az együttműködésnek, így hozzájárul a regionális stabilitáshoz. 5. cikk (1) A társulást fokozatosan kell kialakítani, és legkésőbb az e megállapodás hatálybalépésétől számított hat éven belül teljeskörűen meg kell valósítani. (2) E megállapodás preambuluma fényében és az e megállapodásban meghatározott általános elvekkel összhangban a 110. cikk értelmében létrehozott stabilizációs és társulási tanács rendszeresen felülvizsgálja e megállapodás alkalmazását, valamint a jogi, közigazgatási, intézményi és gazdasági reformok Horvátország általi végrehajtását. 6. cikk A megállapodás teljes mértékben összeegyeztethető a WTO megfelelő rendelkezéseivel, különösen az 1994. évi GATT XXIV. cikkével és a GATS V. cikkével. II. CÍM POLITIKAI PÁRBESZÉD 7. cikk E megállapodás keretében politikai párbeszédet kell létrehozni a felek között. A politikai párbeszéd végigkíséri és megszilárdítja Horvátország és a Közösség egymáshoz való közeledését, és hozzájárul a szolidaritás szoros kötelékeinek, valamint a felek közötti együttműködés új formáinak a kialakításához. A politikai párbeszéd célja, hogy előmozdítsa különösen: — Horvátországnak a demokratikus nemzetek közösségébe való teljes körű beilleszkedését és az Európai Unióhoz való fokozatos közeledését, — a nemzetközi kérdésekben a felek által képviselt álláspontok egymáshoz való erőteljesebb közeledését – adott esetben információcsere révén is –, különösen azokban a kérdésekben, amelyek a felekre lényeges hatást gyakorolhatnak, — a regionális együttműködés és a jószomszédi viszony fejlesztése, — az európai biztonsággal és stabilitással kapcsolatosan közös nézetek kialakítása, beleértve az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájának hatáskörébe tartozó területeken való együttműködést is. 8. cikk (1) A politikai párbeszéd a stabilizációs és társulási tanács keretében történik, amely általános hatáskörrel rendelkezik a felek által előterjesztett valamennyi kérdésben. (2) A felek kérésére a politikai párbeszéd a következő formákban is folytatható: — szükség esetén egyrészről a Horvátországot képviselő magas rangú tisztviselők, másrészről az Európai Unió Tanácsának elnöksége és a Bizottság képviselői közötti ülések, — a felek közötti valamennyi diplomáciai csatorna teljes körű igénybevétele a harmadik országokkal, valamint az Egyesült Nemzetek, az EBESZ, az Európa Tanács és más nemzetközi fórumok keretén belül fennálló kapcsolatokat is beleértve, — bármely egyéb eszköz, amely hatékonyan hozzájárulhat e párbeszéd megszilárdításához, fejlesztéséhez és fokozásához. 9. cikk Parlamenti szinten a politikai párbeszéd a 116. cikk alapján létrehozott stabilizációs és társulási parlamenti bizottság keretén belül zajlik. 10. cikk A politikai párbeszédre többoldalú keretek között, illetve a régió más országait is magában foglaló regionális párbeszédként is sor kerülhet. III. CÍM REGIONÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉS 11. cikk A stabilitás és a béke, valamint a jószomszédi kapcsolatok mellett való elkötelezettségének megfelelően Horvátország tevékenyen támogatja a regionális együttműködést. A Közösség technikai segítségnyújtási programjain keresztül támogatja a regionális vagy a határokon átnyúló vonatkozással bíró projekteket. Amennyiben Horvátország úgy tervezi, hogy a 12–14. cikkben meghatározott valamely országgal megerősíti az együttműködést, a X. címben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően értesíti a Közösséget és annak tagállamait, és konzultál velük. 12. cikk Stabilizációs és társulási megállapodást aláírt más országokkal való együttműködés Ezen megállapodás aláírását követően Horvátország – az érintett országok közötti együttműködés hatáskörének megerősítésére irányuló regionális együttműködésről szóló kétoldalú egyezmények aláírása céljából – tárgyalásokat kezd azzal az országgal vagy azokkal az országokkal, amely vagy amelyek korábban már aláírtak stabilizációs és társulási megállapodást. Ezen egyezmények fő elemei a következők: — politikai párbeszéd, — szabadkereskedelmi terület kialakítása a felek között, a WTO megfelelő rendelkezéseivel összhangban, — kölcsönös engedmények a munkavállalók mozgása, a letelepedés szabadsága, a szolgáltatások nyújtása, a folyó fizetési műveletek és a tőkemozgás területén, valamint a személyek szabad mozgásával kapcsolatos egyéb politikákra vonatkozóan, az e megállapodás szintjének megfelelő szinten, — az e megállapodás hatálya alá tartozó vagy azon kívül eső egyéb területeken, és különösen a bel- és igazságügy területén való együttműködésre vonatkozó rendelkezések. Ezen egyezmények adott esetben rendelkezéseket tartalmaznak a szükséges intézményi mechanizmusok létrehozására vonatkozóan. Ezeket az egyezményeket az e megállapodás hatálybalépését követő két éven belül kell megkötni. Horvátországnak egy ilyen egyezmény megkötésére irányuló készsége feltétele a Horvátország és az Európai Unió közötti kapcsolatok további fejlesztésének. 13. cikk A stabilizációs és társulási folyamatban érintett egyéb országokkal való együttműködés Horvátország az e megállapodás hatálya alá tartozó néhány vagy valamennyi területen – nevezetesen a közös érdekű területeken – regionális együttműködést kezd a stabilizációs és társulási folyamatban érintett egyéb országokkal. Az ilyen együttműködésnek e megállapodás elveivel és célkitűzéseivel összeegyeztethetőnek kell lennie. 14. cikk Az Európai Unió tagjelölt országaival való együttműködés Az e megállapodás hatálya alá tartozó együttműködési területeken Horvátország elősegítheti az együttműködést, és regionális együttműködésről szóló egyezményt köthet az Európai Unió bármely tagjelölt országával. Az ilyen egyezmény célja a Horvátország és az adott ország közötti kétoldalú kapcsolatoknak az Európai Közösség és tagállamai, illetve az adott ország közötti kapcsolatok vonatkozó részével való fokozatos összahangolása. IV. CÍM AZ ÁRUK SZABAD MOZGÁSA 15. cikk (1) E megállapodás rendelkezéseivel összhangban, illetve az 1994. évi GATT és a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) rendelkezéseinek megfelelően a Közösség és Horvátország az e megállapodás hatálybalépésétől kezdődő, legfeljebb hat évig tartó időszak alatt fokozatosan szabadkereskedelmi területet hoz létre. Ennek során figyelembe veszik az alábbiakban megállapított különleges követelményeket. (2) A két fél közötti kereskedelemben az áruk osztályozására az áruk Kombinált Nómenklatúráját alkalmazzák. (3) Minden egyes termék tekintetében az alapvám, amelyre az e megállapodásban meghatározott egymást követő csökkentéseket alkalmazni kell, az e megállapodás aláírását megelőző napon erga omnes alapon ténylegesen alkalmazott vám vagy a 2002-es évre vonatkozóan a Kereskedelmi Világszervezetben rögzített vám, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb. (4) Amennyiben ennek a megállapodásnak az aláírása után valamilyen vámcsökkentést – különösen a WTO keretén belül folytatott vámtárgyalásokból eredő csökkentést – erga omnes alapon alkalmaznak, a (3) bekezdésben meghatározott alapvám helyébe a csökkentés alkalmazásától kezdődően ez a csökkentett vám lép. (5) A Közösség és Horvátország tájékoztatják egymást vonatkozó alapvámjaikról. I. FEJEZET IPARI TERMÉKEK 16. cikk (1) E fejezet rendelkezéseit a Közösségből vagy Horvátországból származó, a Kombinált Nómenklatúra 25–97 árucsoportjában felsorolt termékekre kell alkalmazni, a mezőgazdaságról szóló megállapodás (1994. évi GATT) I. mellékletének (1) bekezdése ii. pontjában felsorolt termékek kivételével. (2) A 17. és 18. cikk rendelkezései a 22. és 23. cikkben meghatározottak szerint nem alkalmazandók sem a textiltermékekre, sem pedig a Kombinált Nómenklatúra 72. árucsoportjába tartozó acéltermékekre. (3) Az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó termékeknek a felek közötti kereskedelmét az említett szerződés rendelkezéseivel összhangban kell végezni. 17. cikk (1) A Horvátországból származó termékek Közösségbe történő behozatalára alkalmazott vámok e megállapodás hatálybalépésekor megszűnnek. (2) A Horvátországból származó termékek tekintetében e megállapodás hatálybalépésekor megszűnnek a Közösségbe történő behozatalra alkalmazott mennyiségi korlátozások és azokkal azonos hatású intézkedések. 18. cikk (1) E megállapodás hatálybalépésekor megszűnnek a Közösségből származó, az I. és II. mellékletben felsoroltaktól eltérő áruk Horvátországba történő behozatalára alkalmazott vámok. (2) A Közösségből származó, az I. mellékletben felsorolt áruk Horvátországba történő behozatalára alkalmazott vámokat az alábbi ütemezés szerint fokozatosan csökkenteni kell: — a megállapodás hatálybalépésekor minden vám az alapvám 60 %-ára csökken, — 2003. január 1-jén minden vám az alapvám 30 %-ára csökken, — 2004. január 1-jén megszűnnek a megmaradt vámok. (3) A Közösségből származó, a II. mellékletben felsorolt áruk Horvátországba történő behozatalára alkalmazott vámokat az alábbi ütemezés szerint fokozatosan csökkenteni kell, és meg kell szüntetni: — a megállapodás hatálybalépésekor minden vám az alapvám 70 %-ára csökken, — 2003. január 1-jén minden vám az alapvám 50 %-ára csökken, — 2004. január 1-jén minden vám az alapvám 40 %-ára csökken, — 2005. január 1-jén minden vám az alapvám 30 %-ára csökken, — 2006. január 1-jén minden vám az alapvám 15 %-ára csökken, — 2007. január 1-jén megszűnnek a megmaradt vámok. (4) E megállapodás hatálybalépésének időpontjában megszűnnek a Közösségből származó áruk Horvátországba történő behozatalára megállapított mennyiségi korlátozások és azokkal azonos hatású intézkedések. 19. cikk E megállapodás hatálybalépésekor a Közösség és Horvátország az egymással folytatott kereskedelemben megszüntet minden, a behozatali vámmal azonos hatású díjat. 20. cikk (1) E megállapodás hatálybalépésekor a Közösség és Horvátország megszüntet minden kiviteli vámot és azzal azonos hatású díjat. (2) E megállapodás hatálybalépésekor a Közösség és Horvátország az egymással folytatott kereskedelemben megszüntet minden, az exportra vonatkozó mennyiségi korlátozást és azzal azonos hatású intézkedést. 21. cikk Horvátország kijelenti, hogy a Közösséggel folytatott kereskedelemben kész a 18. cikkben meghatározott ütemezésnél gyorsabban csökkenteni a vámokat, amennyiben általános gazdasági helyzete és az érintett gazdasági ágazat helyzete ezt lehetővé teszi. Erre vonatkozóan a stabilizációs és társulási tanács tesz ajánlásokat. 22. cikk Az 1. jegyzőkönyv állapítja meg az abban említett textiltermékekre alkalmazandó rendelkezéseket. 23. cikk A 2. jegyzőkönyv állapítja meg az abban említett, a Kombinált Nómenklatúra 72. árucsoportjába tartozó acéltermékekre alkalmazandó rendelkezéseket. II. FEJEZET MEZŐGAZDASÁG ÉS HALÁSZAT 24. cikk Fogalommeghatározás (1) E fejezet rendelkezéseit a Közösségből vagy Horvátországból származó mezőgazdasági és halászati termékek kereskedelmére kell alkalmazni. (2) »Mezőgazdasági és halászati termékek«: a Kombinált Nómenklatúra- 1–24 árucsoportjában felsorolt termékek és a mezőgazdaságról szóló megállapodás (GATT, 1994.) I. mellékletének (1) bekezdése ii. pontjában felsorolt termékek. (3) Ez a fogalommeghatározás magában foglalja a 3. árucsoport 1604. és 1605. vámtarifaszám és a 0511 91., 2301 20. és ex 1902 20. alszám (»20 tömegszázalékot meghaladó hal, rák, rákféle, puhatestű és más gerinctelen víziállat tartalmú töltött tészta«) hatálya alá tartozó hal- és halászati termékeket. 25. cikk A 3. jegyzőkönyv állapítja meg az abban felsorolt feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi szabályokat. 26. cikk (1) E megállapodás hatálybalépésének napján a Közösség megszüntet minden mennyiségi korlátozást és azzal azonos hatású intézkedést a Horvátországból származó mezőgazdasági és halászati termékek behozatalára. (2) E megállapodás hatálybalépésének napján Horvátország megszüntet minden mennyiségi korlátozást és azzal azonos hatású intézkedést a Közösségből származó mezőgazdasági és halászati termékek behozatalára. 27. cikk Mezőgazdasági termékek (1) E megállapodás hatálybalépésének időpontjától a Közösség megszünteti a Horvátországból származó, a Kombinált Nómenklatúra 0102., 0201., 0202. és 2204. vámtarifaszáma alá tartozóktól eltérő mezőgazdasági termékek behozatalára vonatkozó vámokat és azokkal azonos hatású díjakat. A Kombinált Nómenklatúra 7. és 8. árucsoportja alá tartozó olyan termékek esetében, amelyekhez a Közös Vámtarifa értékvámok és egy különleges vám alkalmazását határozza meg, a megszüntetés a vámnak csak az értékvám részére alkalmazandó. (2) E megállapodás hatálybalépésének időpontjától a Közösség az Európai Közösségek Közös Vámtarifájában megállapítottaknak megfelelően az értékvám 20 %-ában és a különleges vám 20 %-ában határozza meg a III. mellékletben meghatározott és Horvátországból származó »baby beef« termékek Közösségbe történő behozatalára alkalmazandó vámokat, hasított súlyban kifejezett 9 400 tonna éves vámkontingens határon belül. (3) a) E megállapodás hatálybalépésének időpontjától Horvátország: i. megszünteti a Közösségből származó, a IV. melléklet a) pontjában felsorolt egyes mezőgazdasági termékek behozatalára alkalmazandó vámokat; ii. megszünteti a Közösségből származó, a IV. melléklet b) pontjában felsorolt egyes mezőgazdasági termékek behozatalára alkalmazandó vámokat az az ugyanezen mellékletben az egyes termékeknél jelzett vámkontingensek határain belül. A vámkontingensek a fenti mellékletben az egyes termékeknél jelzett mennyiséggel évente növekednek. b) Az e megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított első év eltelte után Horvátország i. megszünteti a Közösségből származó, a IV. melléklet c) pontjában felsorolt egyes mezőgazdasági termékek behozatalára alkalmazandó vámokat. c) E megállapodás hatálybalépésének időpontjától Horvátország i. fokozatosan megszünteti a Közösségből származó, a IV. melléklet d) pontjában felsorolt egyes mezőgazdasági termékek behozatalára alkalmazandó vámokat a vámkontingensek határain belül, és az egyes termékeknél az ugyanezen mellékletben jelzett ütemezéssel összhangban. ii. fokozatosan a legnagyobb kedvezményes (LNK) vámtétel 50 %-ára csökkenti a Közösségből származó, a IV. melléklet e) pontjában felsorolt egyes mezőgazdasági termékek behozatalára alkalmazandó vámokat az egyes termékeknél az ugyanezen mellékletben jelzett ütemezéssel összhangban. iii. fokozatosan az LNK vámtétel 50 %-ára csökkenti a Közösségből származó, a IV. melléklet f) pontjában felsorolt egyes mezőgazdasági termékek behozatalára alkalmazandó vámokat a vámkontingensek határain belül, és az egyes termékeknél az az ugyanezen mellékletben jelzett ütemezéssel összhangban. (4) A bor- és szeszipari termékekre alkalmazandó kereskedelmi megállapodások egy külön, a borról és szeszes italokról szóló jegyzőkönyvben kerülnek meghatározásra. 28. cikk Halászati termékek (1) E megállapodás hatálybalépésétől a Közösség teljesen megszünteti a vámokat a Horvátországból származó, az Va. mellékletben felsoroltaktól eltérő hal- és halászati termékekre. Az Va. mellékletben felsorolt termékekre az ugyanebben a mellékletben megállapított rendelkezések vonatkoznak. (2) E megállapodás hatálybalépésétől Horvátország megszüntet minden behozatali vámmal azonos hatású díjat, és teljes mértékben megszünteti a vámokat az Európai Közösségből származó, az Vb. mellékletben felsorolt termékektől eltérő hal- és halászati termékekre. Az Vb. mellékletben felsorolt termékekre az ugyanebben a mellékletben megállapított rendelkezések vonatkoznak. 29. cikk A mezőgazdasági és halászati termékek felek közötti kereskedelme nagyságrendjének, azok különleges érzékenységének, a mezőgazdaságra és halászatra vonatkozó közösségi közös politika és a horvátországi mezőgazdasági és halászati politika szabályainak, a mezőgazdaság és halászat horvát gazdaságban betöltött szerepének, és a WTO keretén belül folytatott többoldalú kereskedelmi tárgyalások következményeinek figyelembevételével, a Közösség és Horvátország a stabilizációs és társulási tanács keretén belül a kereskedelem nagyobb mértékű liberalizálásának megvalósítása céljából legkésőbb 2006. július 1-jéig termékenként, illetve rendszeres és megfelelően kölcsönös alapon megvizsgálja az egymás számára nyújtandó további kedvezmények lehetőségeit a mezőgazdasági és halászati termékek területén. 30. cikk E fejezet rendelkezései semmilyen módon nem érintik a kedvezőbb intézkedések egyoldalú alapon, egyik vagy másik fél részéről történő alkalmazását. 31. cikk E megállapodás egyéb rendelkezéseitől és különösen 38. cikktől eltérően, tekintettel a mezőgazdasági és halászati piacok különleges érzékenységére, amennyiben az egyik fél területéről származó termékek behozatala – amelyekre a 25., 27. és 28. cikk alapján nyújtott kedvezmények vonatkoznak – súlyos zavart okoz a másik fél piacain vagy belföldi szabályozó mechanizmusai tekintetében, mindkét fél késedelem nélkül konzultációba kezd a megfelelő megoldás megkeresése érdekében. A megoldás megtalálásáig az érintett fél meghozhatja az általa szükségesnek tartott intézkedéseket. III. FEJEZET KÖZÖS RENDELKEZÉSEK 32. cikk Egyéb rendelkezés hiányában, illetve kivéve, ahol az 1., 2. és 3. jegyzőkönyv másként rendelkezik, e fejezet rendelkezéseit kell alkalmazni valamennyi termék felek közötti kereskedelmére. 33. cikk Standstill (1) E megállapodás hatálybalépésének időpontjától a Közösség és Horvátország közötti kereskedelemben semmilyen új behozatali vagy kiviteli vám, vagy azzal azonos hatású díj nem vezethető be, és a már alkalmazott ilyen vámok vagy díjak nem emelhetők. (2) E megállapodás hatálybalépésének időpontjától a Közösség és Horvátország közötti kereskedelemben semmilyen új, behozatalra vagy kivitelre vonatkozó mennyiségi korlátozás vagy azzal azonos hatású intézkedés nem vezethető be, és a már meglévő ilyen korlátozások vagy intézkedések nem szigoríthatók. (3) A 26. cikk alapján nyújtott kedvezmények sérelme nélkül, e cikk (1) és (2) bekezdésének rendelkezései semmilyen módon nem korlátozzák Horvátország és a Közösség agrárpolitikájának megvalósítását, vagy e politikák alapján bármely intézkedés meghozatalát, amennyiben ez nem érinti a III. mellékletben, a IV. melléklet a), b) c), d), e) f) pontjában, valamint az V. melléklet a) és b) pontjában foglalt behozatali rendszert. 34. cikk A pénzügyi megkülönböztetés tilalma (1) A felek tartózkodnak minden olyan belföldi fiskális természetű intézkedés meghozatalától vagy gyakorlat alkalmazásától – és ahol léteznek ilyenek, azokat megszüntetik –, amely akár közvetve, akár közvetlenül megkülönböztetést jelent az egyik fél termékei és a másik fél területéről származó hasonló termékek között. (2) Az egyik fél területére exportált termékek nem élvezhetnek a rájuk kivetett közvetett adó összegét meghaladó mértékű belföldi közvetett adó-visszatérítést. 35. cikk A behozatali vámok megszüntetésére vonatkozó rendelkezéseket a fiskális természetű vámokra is alkalmazni kell. 36. cikk Vámuniók, szabadkereskedelmi területek, határokon átnyúló kereskedelmi rendszerek (1) Ez a megállapodás nem zárja ki vámuniók, szabadkereskedelmi területek vagy határ menti kereskedelmi rendszerek fenntartását vagy létrehozását, kivéve, ha azok megváltoztatják a megállapodásban meghatározott kereskedelmi rendszereket. (2) A 18. cikkben meghatározott átmeneti időszakok során ez a megállapodás nem érinti az áruk mozgását szabályozó azon különleges kedvezményes megállapodások végrehajtását, amelyeket vagy egy vagy több tagállam és a Jugoszláv Szocialista Szövetségi Köztársaság között megkötött és Horvátország által átvett határmegállapodásokban határoztak meg, vagy amelyek a regionális kereskedelem elősegítésére a III. címben meghatározott és Horvátország által megkötött kétoldalú egyezményekből származnak. (3) A felek közötti, az e cikk (1) és (2) bekezdésében leírt megállapodásokra, illetve igény szerint a felek harmadik országokkal szemben alkalmazott kereskedelempolitikájával kapcsolatos egyéb fő kérdésekre vonatkozó konzultációk a stabilizációs és társulási tanács keretén belül zajlanak. A Közösség és Horvátország e megállapodásban meghatározott kölcsönös érdekei figyelembevételének biztosítása érdekében különösen a Közösséghez csatlakozó harmadik országok esetében kell konzultációt tartani. 37. cikk Dömping (1) Ha valamelyik fél úgy találja, hogy a másik féllel folytatott kereskedelemben az 1994-es GATT VI. cikke értelmében dömping folyik, e gyakorlat ellen az 1994-es GATT VI. cikkének alkalmazásáról szóló egyezménnyel és saját vonatkozó jogszabályaival összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat. (2) E cikk (1) bekezdése tekintetében a stabilizációs és társulási tanácsot tájékoztatni kell a dömping esetéről, amint az importáló fél hatóságai elkezdték a vizsgálatot. Amennyiben a GATT 1994. VI. cikkének értelmében a dömping megszüntetésére nem kerül sor, illetve az ügynek a stabilizációs és társulási tanács elé terjesztésétől számított 30 napon belül nem születik egyéb kielégítő megoldás, az importáló fél meghozhatja a megfelelő intézkedéseket. 38. cikk Általános védzáradék (1) Amennyiben az egyik fél valamely terméke olyan megnövelt mennyiségben és olyan feltételek mellett kerül behozatalra a másik fél területére, hogy az az alábbiakat okozza, vagy az alábbiak okozásával fenyeget: — az importáló fél területén a hasonló vagy azzal közvetlenül versenyző termékek belföldi iparát ért súlyos hátrány, vagy — a gazdaság bármely ágazatában bekövetkezett súlyos zavarok vagy olyan nehézségek, amelyek az importáló fél valamely régiója gazdasági helyzetének komoly romlását idézhetik elő, az importáló fél megfelelő intézkedéseket hozhat az e cikkben megállapított feltételek mellett és eljárásokkal összhangban. (2) A Közösség és Horvátország egymás között csak e megállapodás rendelkezéseivel összhangban alkalmazhat védintézkedéseket. Az ilyen intézkedések nem haladhatják meg a felmerült nehézségek kezeléséhez szükséges mértéket, és általában az érintett termékre vonatkozóan az e megállapodás alapján meghatározott valamely alkalmazandó vámtétel további csökkentésének felfüggesztéséből, vagy az erre a termékre vonatkozó vámtétel növeléséből állnak. Az ilyen intézkedések olyan konkrét elemeket is tartalmaznak, amelyek fokozatos, legkésőbb a megállapított időszak végére bekövetkező megszüntetésükhöz vezetnek. Nem hozhatók intézkedések 1 évet meghaladó időtartamra. Rendkívüli körülmények esetén összesen legfeljebb hároméves időtartamra hozhatók intézkedések. Az olyan termék behozatalára, amelyre előzőleg már vonatkozott ilyen intézkedés, az intézkedés lejártától számított legalább hároméves időtartamig semmilyen védintézkedés nem alkalmazható. (3) Az e cikkben meghatározott esetekben, az abban előírt intézkedések meghozatala előtt, vagy azokban az esetekben, amelyekre a (4) bekezdés b) pontját kell alkalmazni, az esettől függően a Közösség vagy Horvátország – a mindkét fél számára elfogadható megoldás megtalálása érdekében – a lehető leghamarabb megad minden lényeges információt a stabilizációs és társulási tanácsnak. (4) A fenti bekezdések végrehajtásához a következő rendelkezéseket kell alkalmazni: a) az e cikkben említett helyzetből származó nehézségeket vizsgálat céljából a stabilizációs és társulási tanács elé kell terjeszteni, amely az ilyen nehézségek megszüntetéséhez szükséges bármely határozatot meghozhat. Amennyiben a stabilizációs és társulási tanács vagy az exportáló fél az ügynek a stabilizációs és társulási tanács elé terjesztésétől számított 30 napon belül nem hozott a nehézségek megszüntetésére irányuló határozatot vagy semmilyen más kielégítő megoldásra nem született, az importáló fél e cikkel összhangban megfelelő intézkedéseket fogadhat el a probléma kezelésére. A védintézkedések kiválasztása során elsőbbséget kell biztosítani azoknak az intézkedéseknek, amelyek a legkevésbé zavarják az ebben a megállapodásban létrehozott rendszerek működését; b) amennyiben az azonnali intézkedést igénylő kivételes és kritikus körülmények lehetetlenné teszik az előzetes tájékoztatást vagy vizsgálatot, az esettől függően, az érintett fél az e cikkben meghatározott helyzetekben haladéktalanul alkalmazhat a helyzet kezeléséhez szükséges óvintézkedéseket, és erről azonnal tájékoztatja a másik felet. (5) A védintézkedésekről azonnal tájékoztatatni kell a stabilizációs és társulási tanácsot, amelyen belül ezen intézkedések rendszeres konzultáció tárgyát képezik, különösen abból a célból, hogy ütemezést határozzanak meg a megszüntetésükre, amint a körülmények ezt lehetővé teszik. (6) Abban az esetben, ha a Közösség vagy Horvátország azoknak a termékeknek a behozatalát, amelyek alkalmasak az e cikkben említett nehézségek előidézésére, olyan közigazgatási eljárásnak veti alá, melynek célja a kereskedelmi forgalom irányáról való gyors információszolgáltatás, erről tájékoztatja a másik felet. 39. cikk Hiányzáradék (1) Amennyiben e cím rendelkezéseinek betartása: a) az exportáló fél számára élelmiszerek vagy más alapvető termékek kritikus hiányához vagy annak veszélyéhez vezet; vagy b) olyan termék harmadik országba történő reexportjához vezet, amelyre vonatkozóan az exportáló fél mennyiségi kiviteli korlátozásokat, kiviteli vámokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vagy díjakat tart fenn, és amennyiben a fent említett helyzetek jelentős nehézségeket támasztanak, vagy támaszthatnak az exportáló fél számára, ez a fél az e cikkben megállapított feltételek mellett és eljárásokkal összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat. (2) Az intézkedések kiválasztása során elsőbbséget kell biztosítani azoknak az intézkedéseknek, amelyek a legkevésbé zavarják az e megállapodásban foglalt rendszerek működését. Az ilyen intézkedések nem alkalmazhatók oly módon, hogy azok önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetést jelentenének olyan helyzetekben, amelyekben azonos feltételek érvényesülnek, vagy oly módon, hogy azok a kereskedelem rejtett korlátozását okoznák, és amint a körülmények már nem indokolják ezen intézkedések fenntartását, azokat meg kell szüntetni. (3) Az e cikk (1) bekezdésében meghatározott intézkedések meghozatala előtt, vagy azokban az esetekben, amelyekre e cikk (4) bekezdését kell alkalmazni, amint lehetséges, a Közösség vagy Horvátország, az esettől függően, minden lényeges tájékoztatást megad a stabilizációs és társulási tanácsnak abból a célból, hogy a felek számára elfogadható megoldást keressenek. A stabilizációs és társulási tanácson belül a felek a nehézségek megszüntetéséhez szükséges bármely eszközről megállapodhatnak. Amennyiben az ügynek a stabilizációs és társulási tanács elé terjesztésétől számított 30 napon belül nem születik megállapodás, az exportáló fél e cikk alapján intézkedéseket alkalmazhat az érintett termék kivitelére. (4) Amennyiben azonnali intézkedést igénylő kivételes és kritikus körülmények lehetetlenné teszik az előzetes tájékoztatást vagy vizsgálatot, adott esetben a Közösség vagy Horvátország – attól függően, hogy melyikük érintett az ügyben – haladéktalanul alkalmazhat helyzet kezeléséhez szükséges óvintézkedéseket, és erről azonnal tájékoztatja a másik felet. (5) Az e cikk alapján alkalmazott valamennyi intézkedésről azonnal értesíteni kell a stabilizációs és társulási tanácsot, amelyen belül ezen intézkedések rendszeres konzultáció tárgyát képezik, különösen abból a célból, hogy ütemezést határozzanak meg a megszüntetésükre, amint a körülmények ezt lehetővé teszik. 40. cikk Állami monopóliumok Horvátország fokozatosan kiigazítja kereskedelmi jellegű állami monopóliumait annak érdekében, hogy az e megállapodás hatálybalépését követő negyedik év végére semmilyen megkülönböztetés ne érvényesüljön a tagállamok és Horvátország állampolgárai között az áruk beszerzésének és forgalomba hozatalának feltételei tekintetében. A stabilizációs és társulási tanácsot tájékoztatni kell az e cél érdekében elfogadott intézkedésekről. 41. cikk A 4. jegyzőkönyv állapítja meg az ebben a megállapodásban meghatározott vámkedvezmények alkalmazásához szükséges származási szabályokat. 42. cikk Engedélyezett korlátozások Ez a megállapodás nem zárja ki az importra, az exportra és a tranzitárukra a közerkölcs, a közrend vagy a közbiztonság; az emberek, az állatok és a növények életének és egészségének védelme; a művészi, történelmi és régészeti jellegű nemzeti értékek védelme, illetve a szellemi, az ipari és a kereskedelmi tulajdon védelme vagy az aranyra és ezüstre vonatkozó szabályok alapján indokolt tilalmak vagy korlátozások alkalmazását. Ezek a tilalmak és korlátozások azonban nem lehetnek önkényes megkülönböztetés vagy a felek közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszközei. 43. cikk Mindkét fél egyetért abban, hogy együttműködik e megállapodás rendelkezéseinek alkalmazásában a csalás lehetőségének csökkentése érdekében. E megállapodás egyéb rendelkezéseitől, és különösen a 31., 38. és 89. cikktől és a 4. jegyzőkönyvtől eltérően, amennyiben valamelyik fél úgy találja, hogy a csalásra vonatkozóan elegendő bizonyíték áll rendelkezésre – mint például a termékek egyik fél részéről a másik féllel folytatott kereskedelmének lényeges növekedése, amely meghaladja a szokásos termelési- és exportkapacitásoknak megfelelő gazdasági állapotokat tükröző szintet, vagy a másik fél részéről a származás bizonyítékának ellenőrzéséhez szükséges közigazgatási együttműködés elmulasztása – mindkét fél azonnal konzultációkat kezdeményez a megfelelő megoldás megtalálása érdekében. A megoldás megszületéséig az érintett fél meghozhatja az általa szükségesnek tartott intézkedéseket. Az intézkedések kiválasztása során elsőbbséget kell biztosítani azoknak az intézkedéseknek, amelyek legkevésbé zavarják az ebben a megállapodásban meghatározott rendszerek működését. 44. cikk E megállapodás alkalmazása nem érinti a Kanári-szigetekre vonatkozó közösségi jogi rendelkezések alkalmazását. V. CÍM A MUNKAVÁLLALÓK MOZGÁSA, LETELEPEDÉSI JOG, SZOLGÁLTATÁSOK NYÚJTÁSA, TŐKEMOZGÁS I. FEJEZET A MUNKAVÁLLALÓK MOZGÁSA 45. cikk (1) A tagállamokban alkalmazandó feltételekre és szabályozásra is figyelemmel: — a valamely tagállam területén jogszerűen alkalmazott, horvát állampolgárságú munkavállalók a munkakörülmények, a javadalmazás vagy elbocsátás tekintetében nem különböztethetők meg állampolgárságuk alapján a szóban forgó tagállam állampolgáraihoz képest, — a valamely tagállam területén jogszerűen alkalmazott munkavállalónak az ott jogszerűen tartózkodó házastársa és gyermekei – az idénymunkások vagy a 46. cikk értelmében megkötött kétoldalú megállapodások hatálya alá tartozó munkavállalók kivételével, amennyiben e megállapodások másként nem rendelkeznek – a munkavállaló számára munkavállalás céljából engedélyezett tartózkodás időtartama alatt beléphetnek az adott tagállam munkaerőpiacára. (2) Horvátország – az adott országban alkalmazandó szabályozásra figyelemmel – az (1) bekezdésben előírt bánásmódban részesíti a területén jogszerűen alkalmazott, valamely tagállam állampolgárát, valamint az említett ország területén jogszerűen tartózkodó házastársát és gyermekeit. 46. cikk (1) Tekintettel a tagállamok munkaerőpiaci helyzetére, valamint figyelemmel a jogszabályaikra és a tagállamokban a munkavállalók mozgására vonatkozó hatályos szabályok betartására is: — a tagállamok által kétoldalú megállapodások alapján a horvát munkavállalóknak a munkaerőpiacra való belépésére biztosított lehetőségeket fenn kell tartani, és ha lehetséges azokat fejleszteni kell, — a többi tagállam megvizsgálja hasonló megállapodások megkötésének a lehetőségét. (2) A stabilizációs és társulási tanács a tagállamokban hatályban lévő szabályoknak és eljárásoknak megfelelően és a tagállamok és a Közösség munkaerőpiaci helyzetére tekintettel megvizsgálja más fejlesztések – beleértve a szakmai képzéseken való részvétel – lehetőségét is. 47. cikk (1) Szabályokat kell megállapítani a valamely tagállam területén jogszerűen alkalmazott, horvát állampolgárságú munkavállalókra és azok jogszerűen az adott tagállam területén tartózkodó családtagjaira vonatkozó szociális biztonsági rendszerek koordinációja érdekében. E célból a stabilizációs és társulási tanács a kedvezőbb bánásmódot biztosító kétoldalú megállapodásokból eredő jogokat és kötelezettségeket nem érintő alábbi rendelkezéseket állapítja meg: — össze kell adni minden, a munkavállaló által a különböző tagállamokban eltöltött biztosítási időszakot, munkaviszonyban eltöltött időszakot vagy tartózkodást az említett munkavállalók és családjuk nyugdíja és öregségi nyugdíja, rokkantsági nyugdíja, a túlélő hozzátartozói nyugdíja, valamint betegbiztosítása céljából, — az adós tagállam vagy tagállamok jogszabályainak értelmében alkalmazandó árfolyamon minden nyugdíj és öregségi, illetve haláleseti járadék, üzemi balesetért, foglalkozási betegségért vagy abból adódó rokkantságért járó járadék – kivéve a nem járulékalapú ellátásokat – szabadon átutalható, — fent meghatározottak szerint a kérdéses munkavállalók családtagjaik után családi támogatásban részesülnek. (2) Horvátország a területén jogszerűen alkalmazott tagállami állampolgárok, és azok ott jogszerűen tartózkodó családtagjai számára az (1) bekezdés második és harmadik francia bekezdésében szereplő bánásmódhoz hasonló bánásmódot biztosít. II. FEJEZET LETELEPEDÉS 48. cikk E megállapodás alkalmazásában: a) »közösségi társaság« vagy »horvátországi társaság«: olyan társaság, amelyet valamely tagállam, illetve Horvátország jogszabályainak megfelelően hoztak létre, és amelynek a létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyintézése vagy gazdasági tevékenységének központja a Közösség, illetve Horvátország területén van. Ugyanakkor amennyiben a valamely tagállam, illetve Horvátország jogszabályai alapján létrehozott társaságnak csak a létesítő okirat szerinti székhelye van a Közösségben, illetve Horvátország területén, közösségi, illetve horvátországi társaságnak kell tekinteni, amennyiben a tevékenységét tényleges és folyamatos kapcsolat fűzi valamely tagállam, illetve Horvátország gazdaságához; b) »leányvállalat«: valamely társaság által ténylegesen ellenőrzött társaság; c) »fióktelep«: jogi személyiség nélküli szervezet, amely tartósan az anyavállalat kiterjesztéseként lép fel, saját vezetéssel rendelkezik, és rendelkezik a harmadik felekkel való üzleti tárgyalásokhoz szükséges anyagi eszközökkel, úgy, hogy e harmadik félnek – bár tudja, hogy adott esetben a külföldi székhelyű anyavállalattal létesül a jogi kapcsolat – nem kell közvetlenül az anyavállalattal tárgyalnia, hanem a kiterjesztést képző intézménnyel is végrehajthat ügyletet; d) »letelepedés«: i. az állampolgárok esetében gazdasági tevékenység folytatásának joga önálló vállalkozóként, valamint a vállalkozások, különösen általuk ténylegesen ellenőrzött társaságok létrehozásának joga. Az állampolgárok önálló vállalkozása és üzleti vállalkozása nem terjed ki a munkaerőpiacon egy másik fél számára való munkakeresésre vagy munkavállalásra, és nem ad jogot arra, hogy egy másik fél a munkaerőpiacra belépjen. E fejezet rendelkezései nem vonatkoznak azokra, akik nem kizárólag önálló vállalkozók; ii. a közösségi vagy horvátországi vállalkozások esetében leányvállalatok és fióktelepek létrehozása révén gazdasági tevékenység gyakorlása a Közösség vagy Horvátország területén; e) »tevékenység«: gazdasági tevékenység gyakorlása; f) »gazdasági tevékenység«: ipari, kereskedelmi, szakmai, valamint kézműves tevékenységek; g) »közösségi állampolgár« és »horvát állampolgár«: azon természetes személy, aki valamely tagállam vagy Horvátország állampolgára; h) a nemzetközi tengeri szállítás tekintetében – beleértve a tengeri szakaszt tartalmazó intermodális műveleteket is – a Közösség, illetve Horvátország területén kívül letelepedett tagállami, illetve horvát állampolgárok és a Közösség, illetve Horvátország területén kívül letelepedett, tagállami, illetve horvát állampolgár által ellenőrzött hajózási társaságok – amennyiben a hajóikat az adott tagállam, illetve Horvátország területén jegyezték be azok jogszabályainak megfelelően – szintén részesülnek az e fejezet és a III. fejezet rendelkezései által biztosított előnyökből. i) »pénzügyi szolgáltatások«: a VI. mellékletben leírt tevékenységek. A stabilizációs és társulási tanács kiterjesztheti vagy módosíthatja az említett melléklet hatályát. 49. cikk (1) Horvátország elősegíti a területén a közösségi társaságok és állampolgárok tevékenységének beindítását. Ennek érdekében e megállapodás hatálybalépésétől Horvátország biztosítja az alábbiakat: i. a közösségi társaságok letelepedése tekintetében a saját, vagy – ha az előnyösebb – harmadik országok társaságainak biztosítottnál nem kevésbé kedvező bánásmódot; és ii. a Horvátország területén már letelepedett közösségi társaságok leányvállalatainak és fióktelepeinek tevékenysége tekintetében saját, vagy – ha az előnyösebb – harmadik országok társaságai leányvállalatainak és fióktelepeinek biztosítottnál nem kevésbé kedvező bánásmódot. (2) A felek nem fogadnak el olyan új szabályozást vagy olyan intézkedéseket, amelyek a saját társaságaikhoz képest megkülönböztetést vezetnek be a közösségi, illetve a horvátországi társaságok – területükön való letelepedését követő – tevékenysége tekintetében. (3) E megállapodás hatálybalépésétől a Közösség és tagállamai biztosítják az alábbiakat: i. a horvátországi társaságok letelepedése tekintetében a saját, vagy – ha az előnyösebb – a harmadik országok társaságainak biztosítottnál nem kevésbé kedvező bánásmódot; ii. a területükön székhellyel rendelkező horvátországi társaságok leányvállalatainak és fióktelepeinek tevékenysége tekintetében a saját, vagy – ha az előnyösebb – harmadik országok társaságai leányvállalatainak és fióktelepeinek biztosítottnál nem kevésbé kedvező bánásmódot. (4) Négy évvel az e megállapodás hatálybalépését követően a stabilizációs és társulási tanács megállapítja azokat a szabályokat, amelyek célja a fenti rendelkezések hatályának kiterjesztése e megállapodás felei állampolgárainak letelepedési jogára, megadva nekik a gazdasági tevékenység önálló vállalkozóként való gyakorlásának jogát. (5) E cikk rendelkezéseitől eltérően: a) a közösségi társaságok leányvállalatainak és fióktelepeinek joguk van – e megállapodás hatálybalépésétől – horvátországi ingatlanokat használni és bérbe venni; b) a közösségi társaságok leányvállalatainak a horvátországi társaságokhoz hasonlóan joguk van ingatlanok tulajdonjogát megszerezni és gyakorolni, és amennyiben azon gazdasági tevékenység gyakorlásához szükséges, amelynek céljából Horvátországban letelepedtek, a közjavak és közös érdekű javak tekintetében a horvátországi társaságokkal azonos jogokat élveznek a természeti erőforrások, mezőgazdasági földterületek és erdők és erdőterületek kivételével. Négy évvel e megállapodás hatálybalépését követően a stabilizációs és társulási tanács meghatározza az e bekezdésben foglalt jogoknak a kizárt ágazatokra való kiterjesztésére vonatkozó szabályokat; c) négy évvel e megállapodás hatálybalépését követően a stabilizációs és társulási tanács megvizsgálja a b) pontban felsorolt jogoknak – beleértve a kizárt ágazatok jogát is – a közösségi társaságok fióktelepeire való kiterjesztésének lehetőségét. 50. cikk (1) A 49. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, a VI. mellékletben leírt pénzügyi szolgáltatások kivételével a felek szabályozhatják a társaságok és az állampolgárok területükön való letelepedését és tevékenységét, feltéve hogy e szabályozások nem jelentenek megkülönböztetést a másik fél társaságaival és állampolgáraival szemben a saját társaságaikhoz és állampolgáraikhoz képest. (2) A pénzügyi szolgáltatások tekintetében – e megállapodás egyéb rendelkezéseitől eltérően – a felek nem akadályozhatók abban, hogy prudenciális intézkedéseket hozzanak, beleértve a befektetők, a betétesek, a biztosítási kötvénytulajdonosok vagy olyan személyek védelmének biztosítására hozott intézkedéseket, akiknek valamely pénzügyi szolgáltató letéteményesi kötelezettséggel tartozik, valamint beleértve a pénzügyi rendszer integritásának és stabilitásának biztosítása érdekében hozott intézkedéseket is. Ezen intézkedések nem használhatók a feleket az e megállapodás alapján terhelő kötelezettségek megkerülésére. (3) E megállapodás rendelkezései nem értelmezhetők úgy, hogy valamely féltől meg lehet követelni az egyéni ügyfelek ügyeire és számláira vonatkozó információk vagy a közjogi szervezet birtokában lévő bizalmas vagy védett információk nyilvánosságra hozatalát. 51. cikk (1) E fejezet rendelkezéseit nem kell alkalmazni a légi közlekedési, a belvízi közlekedési és a tengeri kabotázs szolgáltatásokra. (2) A stabilizációs és társulási tanács ajánlásokat tehet az (1) bekezdés hatálya alá tartozó területeken a letelepedés és a tevékenységek javítása céljából. 52. cikk (1) A 49. és 50. cikk rendelkezései nem zárják ki, hogy valamely fél különleges szabályokat állapítson meg a másik fél azon társaságai fióktelepeinek saját területén történő letelepedésére és tevékenységére vonatkozóan, amelyek az előbbi fél területén nincsenek letelepedve, amelyet különös szabályokat az ilyen fióktelepek és a saját területén letelepedett társaságok fióktelepei közötti jogi vagy technikai különbségek, illetve a pénzügyi szolgáltatások tekintetében prudenciális okok indokolnak. (2) A bánásmód közötti különbség nem haladhatja meg a jogi vagy technikai különbségek, illetve a pénzügyi szolgáltatások tekintetében a prudenciális okok miatt feltétlenül szükséges mértéket. 53. cikk A Közösség, illetve Horvátország állampolgárai számára a Közösségben, illetve Horvátországban végzendő szabályozott szakmai tevékenység megkezdésének és gyakorlásának megkönnyítése céljából a stabilizációs és társulási tanács megvizsgálja, hogy mely rendelkezések meghozatala szükséges a képesítések kölcsönös elismeréséhez. Ennek érdekében meghozhatja az összes szükséges intézkedést. 54. cikk (1) A Közösség, illetve Horvátország területén letelepedett közösségi, illetve horvátországi társaságok a letelepedés szerinti fogadó ország hatályos jogszabályainak megfelelően saját maguk vagy valamely leányvállalatuk, illetve fióktelepük alkalmazásában foglalkoztathatnak Horvátország, illetve a Közösség területén közösségi, illetve horvát állampolgárokat, feltéve hogy e személyek a (2) bekezdésben meghatározott kulcsfontosságú személyzethez tartoznak, és azokat kizárólag társaságok, leányvállalatok vagy fióktelepek alkalmazzák. E személyek tartózkodási engedélye és munkavállalási engedélye csak az alkalmazási időszakra érvényes. (2) A fent említett társaságok – a továbbiakban: »szervezetek« – kulcsfontosságú személyzete a c) pontban meghatározott, »társaságon belül áthelyezett személyekből« áll, és a következő kategóriákba sorolhatók, feltéve hogy a szervezet jogi személy, és hogy e személyek legalább az áthelyezést közvetlenül megelőző év során a szervezet alkalmazásában álltak vagy annak partnerei voltak (nem többségi részvényesként): a) valamely szervezetnél magas beosztásban dolgozó személyek, akik elsősorban a szervezet irányításáért felelősek, és akiket főként az üzleti vállalkozás igazgatótanácsa vagy részvényesei, illetve azok megfelelői felügyelnek vagy irányítanak, beleértve: — a vállalkozás egy osztálya vagy alegysége létrehozásának irányítását, — más felügyeleti, szakmai vagy irányítói tevékenységet végző alkalmazottak munkájának felügyeletét és ellenőrzését, — alkalmazottak felvételének és elbocsátásának, illetve a felvételre, az elbocsátásra vonatkozó javaslattételnek, valamint egyéb személyzeti feladatok ellátásának személyes hatáskörét; b) valamely vállalkozás által alkalmazott személyek, akik a szervezet szolgáltatásához, kutatási felszereléséhez, technológiájához vagy igazgatásához szükséges kivételes ismerettel rendelkeznek. Az ilyen ismeretek értékelése a vállalkozás tekintetében specifikus ismereteken kívül tükrözheti valamely speciális technikai ismereteket igénylő munka vagy szakma típusához kapcsolódó magas szintű képzettséget, beleértve valamely engedélyhez kötött szakmához tartozást; c) a »társaságon belül áthelyezett személy« olyan természetes személy, aki valamely fél területén lévő szervezetben dolgozik, és akit a másik fél területén folytatott gazdasági tevékenységekkel összefüggésben oda ideiglenesen áthelyeznek; az érintett szervezet székhelyének valamely fél területén kell lennie, és az áthelyezésnek e szervezet olyan vállalkozására (fióktelep, leányvállalat) kell irányulnia, amely ténylegesen hasonló gazdasági tevékenységeket folytat a másik fél területén. (3) A horvát, illetve közösségi állampolgároknak a Közösség, illetve Horvátország területére történő belépése és ideiglenes tartózkodása engedélyezett, amennyiben a társaságok e képviselői a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott csoport tagjaiként magas beosztásban dolgoznak valamelyik társaságnál, és feladatuk a Közösség valamely tagállamában horvátországi társaság, illetve Horvátország területén közösségi társaság leányvállalatának vagy fióktelepének létrehozása, amennyiben: — az említett képviselők nem vesznek részt közvetlen eladásban, vagy szolgáltatás nyújtásában, és — a társaság gazdasági tevékenységének székhelye a Közösségen, illetve Horvátországon kívül található, és abban a tagállamban, illetve Horvátországban nincs más képviselője, irodája, leányvállalata vagy fióktelepe. 55. cikk Az e megállapodás hatálybalépését követő első három év során Horvátország – átmeneti alapon – a közösségi állampolgárok és társaságok letelepedésére vonatkozóan e fejezet rendelkezéseitől eltérő intézkedéseket vezethet be azokban az iparágakban, amelyek: — szerkezetátalakítás alatt állnak vagy komoly nehézségekkel küzdenek, különösen ha e nehézségek súlyos társadalmi problémákat vonnak maguk után Horvátországban, vagy — a horvátországi társaságoknak vagy állampolgároknak valamely meghatározott ágazatban vagy iparágban lévő teljes piaci részesedését a megszűnés vagy az erőteljes csökkenés fenyegeti, vagy — a Horvátországban újonnan kialakuló iparágak. Az ilyen intézkedések: i. alkalmazását legkésőbb öt évvel az e megállapodás hatálybalépését követően meg kell szüntetni; ii. ésszerűnek és a helyzet orvoslásához szükségesnek kell lenniük; és iii. nem jelenthetnek megkülönböztetést az adott intézkedés bevezetésekor Horvátországban már letelepedett társaságok vagy állampolgárok tevékenységével szemben Horvátország társaságaihoz és állampolgáraihoz képest. Ezen intézkedések kidolgozása és alkalmazása során Horvátország – amikor csak lehetséges – preferenciális bánásmódot biztosít a közösségi társaságok számára, és ez a bánásmód semmilyen esetben sem lehet kevésbé kedvező a harmadik országok társaságai vagy állampolgárai számára biztosítottnál. Ezen intézkedések elfogadása előtt Horvátország konzultációt folytat a stabilizációs és társulási tanáccsal és azokat csak a tanácsnak a Horvátországban bevezetendő konkrét intézkedésekről való értesítését követő egy hónap elteltével alkalmazza, kivéve ha helyrehozhatatlan károk veszélye áll fenn, ami sürgős intézkedések meghozatalát teszi szükségessé; ebben az esetben Horvátország az intézkedések elfogadása után azonnal konzultál a stabilizációs és társulási tanáccsal. Az e megállapodás hatálybalépését követő harmadik év elteltével Horvátország csak a stabilizációs és társulási tanács engedélyével és az általa meghatározott feltételek szerint fogadhat el és tarthat fenn ilyen intézkedéseket. III. FEJEZET SZOLGÁLTATÁSOK NYÚJTÁSA 56. cikk (1) A felek – a következő rendelkezéseknek megfelelően – vállalják, hogy meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a szolgáltatások nyújtását fokozatosan lehetővé tegyék az olyan a közösségi, illetve horvátországi társaságok vagy állampolgárok számára, amelyek vagy akik nem annak a félnek a területén telepedtek le, mint az a személy, aki számára a szolgáltatást nyújtani kívánják. (2) Az (1) bekezdésben említett liberalizációs folyamattal párhuzamosan a felek engedélyezik a szolgáltatást nyújtó természetes személy vagy az általa az 54. cikkben meghatározott kulcsfontosságú személyzetként foglalkoztatott természetes személyek ideiglenes mozgását, beleértve a valamely közösségi, illetve horvátországi társaságot vagy állampolgárt képviselő természetes személyeket, akik abból a célból kívánnak ideiglenesen belépni, hogy szolgáltatások eladásáról tárgyaljanak vagy az adott szolgáltató számára szolgáltatások eladásával kapcsolatos megállapodást kössenek, amennyiben e képviselők nem foglalkoznak a lakosság számára történő közvetlen értékesítéssel, illetve ők maguk nem nyújthatnak szolgáltatásokat. (3) Négy évvel e megállapodás hatálybalépését követően a stabilizációs és társulási tanács meghozza az (1) bekezdés rendelkezéseinek fokozatos végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A felek jogszabályainak közelítésekor figyelembe kell venni az általuk már megvalósított előrehaladást. 57. cikk (1) A felek nem hoznak olyan intézkedést, amely alkalmas arra, hogy a közösségi, illetve a horvát állampolgárok vagy társaságok – amelyek vagy akik nem annak a félnek a területén telepedtek le, mint az a személy, aki számára a szolgáltatást nyújtani kívánják – által történő szolgáltatásnyújtás feltételeit az e megállapodás hatálybalépésének napját megelőző napon fennálló feltételeknél jelentős mértékben korlátozottabbá teszi. (2) Amennyiben az egyik fél úgy véli, hogy a másik fél által az e megállapodás hatálybalépése óta bevezetett intézkedések a szolgáltatások nyújtása tekintetében az e megállapodás hatálybalépése előtt fennállónál jelentős mértékben korlátozottabb helyzethez vezettek, ez előbbi fél konzultációk megkezdését kérheti a másik féltől. 58. cikk A Közösség és Horvátország között a szállítási szolgáltatások nyújtása tekintetében a következő rendelkezéseket kell alkalmazni: 1. a szárazföldi szállítás tekintetében a felek közötti kapcsolatokra alkalmazandó szabályokat a 6. jegyzőkönyv állapítja meg, különösen a Horvátországon és a Közösség egészén keresztülmenő korlátlan közúti tranzitforgalom biztosítása, valamint a megkülönböztetésmentesség elvének hatékony alkalmazása és a közúti szállításra vonatkozó horvát jogszabályoknak a közösségi jogszabályokkal való összahangolása érdekében; 2. a nemzetközi tengeri szállítás tekintetében, a felek vállalják a piacra és a forgalomba való korlátlan belépés elvének kereskedelmi alapon történő tényleges alkalmazását. a) A fenti rendelkezés nem érinti az egyik vagy a másik fél által az e megállapodásban alkalmazott, az Egyesült Nemzeteknek a vonalhajózási konferenciákra vonatkozó magatartási kódexéből eredő jogait és kötelezettségeit. A konferencián részt nem vevő horogsoros hajók a konferenciával versenyezve szabadon működhetnek, amennyiben a kereskedelmi alapon történő tisztességes verseny elvét tiszteletben tartják. b) A felek kinyilvánítják elkötelezettségüket a szabad versenyenen alapuló környezet mellett, amely a száraz és folyékony ömlesztett áruk kereskedelmének lényegi elemét jelenti; 3. a 2. pontban meghatározott elvek alkalmazásában a felek: a) a harmadik országokkal a jövőben megkötendő kétoldalú megállapodásaikban nem vezetnek be rakománymegosztási záradékot, kivéve olyan kivételes esetekben, amikor valamely fél vonalhajózási társaságának másként nem lenne lehetősége az érintett harmadik államba irányuló vagy az onnan jövő kereskedelemben való részvételre; b) jövőbeli kétoldalú megállapodásaikban megtiltják a rakománymegosztásra vonatkozó megegyezéseket a száraz és folyékony ömlesztett áruk tekintetében; c) e megállapodás hatálybalépésekor eltörölnek minden olyan egyoldalú intézkedést, valamint igazgatási, technikai és egyéb akadályt, amelyeknek hátrányosan megkülönböztető vagy korlátozó hatásuk lenne a szabad szolgáltatásnyújtásra a nemzetközi tengeri szállításban; d) a felek többek között nem nyújtanak a másik fél állampolgárai vagy társaságai által működtetett hajók számára az adott fél saját hajóira alkalmazottnál kevésbé kedvező bánásmódot a nemzetközi kereskedelem számára nyitott kikötőkbe való bejutás, az említett kikötők infrastruktúrájának és kiegészítő tengeri szolgáltatásainak használata, valamint a kapcsolódó illetékek és díjak, vámkedvezmények, továbbá a kikötőhely kijelölése, valamint a be- és kirakodási létesítmények tekintetében; 4. a felek közötti, a felek kölcsönös kereskedelmi szükségleteihez igazított szállítás összehangolt fejlesztésének fokozatos liberalizációja céljából a légi szállításban a piaci hozzáférés feltételeit külön megállapodásban kell szabályozni, amelyet a felek e megállapodás hatálybalépését követően tárgyalnak meg; 5. a 4. pontban említett megállapodás megkötése előtt a felek nem hoznak az e megállapodás hatálybalépése előtt fennálló helyzetnél korlátozóbb vagy megkülönböztetőbb intézkedéseket; 6. Horvátország jogszabályait – beleértve az igazgatási, technikai és egyéb jellegű szabályait is – a légi és a szárazföldi szállítás területén mindenkor hatályos közösségi jogszabályokhoz igazítja, amennyiben ez a liberalizációt és a feleknek az egymás piacaihoz való kölcsönös hozzáférését szolgálja, illetve megkönnyíti az utasok és az áruk mozgását; 7. a felek által az e fejezet célkitűzéseinek megvalósításában elért haladással összhangban a stabilizációs és társulási tanács megvizsgálja a légi és szárazföldi szállítási szolgáltatások szabad nyújtásának javításához szükséges feltételek megteremtésének lehetőségeit. IV. FEJEZET FOLYÓ FIZETÉSEK ÉS A TŐKEMOZGÁS 59. cikk A felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy a Nemzetközi Valutaalap alapokmánya VIII. cikkének rendelkezéseivel összhangban, szabadon átváltható valutában engedélyeznek bármilyen kifizetést és átutalást a Közösség és Horvátország közötti fizetési mérleg folyószámláján. 60. cikk (1) A fizetési mérleg tőkeszámláján szereplő ügyletek tekintetében a tagállamok és Horvátország e megállapodás hatálybalépésétől kezdődően biztosítják a fogadó ország jogszabályaival összhangban létrehozott társaságokba való közvetlen beruházásokra és az V. cím II. fejezetében foglalt rendelkezésekkel összhangban végrehajtott beruházásokra, valamint e beruházások felszámolására és hazatelepítésére, továbbá az ezekből származó nyereségre vonatkozó szabad tőkemozgást. (2) A fizetési mérleg tőkeszámláján szereplő ügyletek tekintetében a felek e megállapodás hatálybalépésétől kezdődően biztosítják a szabad tőkemozgást az olyan kereskedelmi ügyletekhez vagy szolgáltatásnyújtásokhoz kapcsolódó hitelekre vonatkozóan, amelyekben a felek valamelyikének területén letelepedett személy vesz részt, valamint az egy évnél hosszabb lejáratú kölcsönök és pénzügyi hitelek esetében. Az e megállapodás hatálybalépését követően Horvátország létező eljárásainak teljes körű és célszerű felhasználásával engedélyezi az Európai Unió tagállamainak állampolgárai számára horvátországi ingatlanok megvásárlását, a VII. mellékletben felsorolt területek és ügyek kivételével. A megállapodás hatálybalépését követő négy éven belül Horvátország fokozatosan kiigazítja a horvátországi ingatlanok európai uniós tagállamok állampolgárai általi megvásárlására vonatkozó jogszabályait a horvát állampolgároknak biztosított bánásmóddal egyenlő bánásmód biztosítása érdekében. A megállapodás hatálybalépését követő negyedik év végén a stabilizációs és társulási tanács megvizsgálja ezen jogoknak a VII. mellékletben felsorolt területekre és ügyekre való kiterjesztésének lehetőségét. A felek az e megállapodás hatálybalépését követő második évtől kezdődően biztosítják a portfólióbefektetésekhez, valamint az egy évnél rövidebb lejáratú pénzügyi kölcsönökhöz és hitelekhez kapcsolódó tőke szabad mozgását. (3) Az (1) bekezdés sérelme nélkül a felek tartózkodnak a Közösség, illetve Horvátország területén letelepedettek közötti tőkemozgást és folyó fizetéseket érintő új korlátozások bevezetésétől, valamint a meglévő szabályok korlátozottabbá tételétől. (4) Az 59. cikk és e cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, amennyiben – rendkívüli körülmények között – a Közösség és Horvátország közötti tőkemozgás komoly nehézségeket okoz vagy azzal fenyeget a Közösség, illetve Horvátország árfolyam-politikájának vagy monetáris politikájának működésében, a Közösség és Horvátország kölcsönösen védintézkedéseket fogadhat el a Közösség és Horvátország közötti tőkemozgásokkal szemben hat hónapot meg nem haladó időtartamra, feltéve hogy ezen intézkedések feltétlenül szükségesek. (5) A fenti rendelkezések nem korlátozzák a felek gazdasági szereplőinek azon jogait, hogy kihasználják az e megállapodás feleit érintő, már létező két- vagy többoldalú megállapodások által biztosított kedvezőbb bánásmód előnyeit. (6) A felek konzultációt folytatnak a Közösség és Horvátország közötti tőkemozgás megkönnyítése, és így e megállapodás céljainak előmozdítása érdekében. 61. cikk (1) Az e megállapodás hatálybalépését követő első négy év során a felek meghozzák azon intézkedéseket, amelyek lehetővé teszik a tőke szabad mozgására vonatkozó közösségi szabályozás későbbi, fokozatos alkalmazásához szükséges feltételek megteremtését. (2) Az e megállapodás hatálybalépését követő negyedik év elteltével a stabilizációs és társulási tanács megállapítja a tőke szabad mozgására vonatkozó közösségi szabályozás teljes alkalmazásához szükséges szabályokat. V. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 62. cikk (1) E cím rendelkezéseit a közrenddel összefüggő, közbiztonsági vagy közegészségügyi korlátozások tiszteletben tartásával kell alkalmazni. (2) E cím rendelkezéseit nem kell alkalmazni olyan tevékenységekre, amelyek valamely fél területén, akár csak alkalmilag is, a közhatalom gyakorlásával kapcsolatosak. 63. cikk E cím alkalmazásában e megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a feleket abban, hogy a belépés és tartózkodás, a foglalkoztatás, a munkafeltételek, a természetes személyek letelepedése és a szolgáltatásnyújtás tekintetében törvényeiket és rendeleteiket alkalmazzák, azzal a feltétellel, hogy ennek során nem alkalmazzák ezeket oly módon, amely az e megállapodás valamely rendelkezésének feltételei alapján bármely felet megillető előnyöket semmissé tenné vagy csökkentené. Ez a rendelkezés nem érinti az 62. cikk alkalmazását. 64. cikk A horvát társaságok vagy állampolgárok és közösségi társaságok vagy állampolgárok közös ellenőrzése alatt és kizárólagos közös tulajdonában álló társaságokra is e cím rendelkezései vonatkoznak. 65. cikk (1) Az e cím rendelkezéseivel összhangban biztosított legnagyobb kedvezmény elvét nem kell alkalmazni azon adókedvezményekre, amelyeket a felek a kettős adóztatás elkerülését szolgáló megállapodások vagy egyéb adóegyezmények alapján nyújtanak, vagy a jövőben nyújtani fognak. (2) E cím egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, hogy megakadályozná azt, hogy a felek a kettős adóztatás vagy más adókedvezmények elkerülését szolgáló megállapodások adórendelkezéseinek megfelelően vagy a belföldi adójogszabályok alapján olyan intézkedéseket fogadjanak el vagy érvényesítsenek, amelyek az adókikerülés megelőzésére irányulnak. (3) E cím egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, hogy megakadályozná a tagállamokat vagy Horvátországot abban, hogy megkülönböztetést tegyen adójogszabályai vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása során olyan adófizetők között, amelyek, különösen lakóhelyük tekintetében, nincsenek azonos helyzetben. 66. cikk (1) A felek törekednek arra, hogy ahol lehetséges, elkerüljék a korlátozó intézkedések, beleértve a behozatalra vonatkozó korlátozó intézkedéseket is, a fizetési mérleg okán történő elrendelését. Az ilyen intézkedést elfogadó fél, amint lehetséges, közli a másik féllel az intézkedések megszüntetésére vonatkozó ütemtervet. (2) Amennyiben egy vagy több tagállam vagy Horvátország a fizetési mérlege tekintetében súlyos nehézségekkel vagy azok bekövetkeztének közvetlen veszélyével szembesül, a Közösség vagy adott esetben Horvátország a WTO-megállapodásban meghatározott feltételeknek megfelelően meghatározott időre korlátozó intézkedéseket fogadhat el, beleérve a behozatalra vonatkozó intézkedéseket is, amelyek nem haladhatják meg a fizetési mérleg helyzetének orvoslásához feltétlenül szükséges mértéket. A Közösség vagy adott esetben Horvátország haladéktalanul tájékoztatja a másik felet. (3) A korlátozó intézkedéseket nem kell alkalmazni a beruházásokhoz kapcsolódó átutalásokra, különösen a befektetett vagy újrabefektetett összegek, illetve az ezekből származó bármely jövedelem hazatelepítésére. 67. cikk E cikk rendelkezéseit fokozatosan ki kell igazítani, nevezetesen a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) V. cikke által előírt követelmények fényében. 68. cikk E megállapodás rendelkezései nem sértik semmilyen olyan intézkedésnek a felek valamelyike által történő alkalmazását, amelyre annak megelőzése érdekében van szükség, hogy e megállapodás rendelkezésein keresztül megkerüljék valamely félnek azon intézkedéseit, amelyekkel harmadik országok bejutását szabályozza a saját piacára. VI. CÍM A JOGSZABÁLYOK, A JOGALKALMAZÁS ÉS A VERSENYSZABÁLYOK KÖZELÍTÉSE 69. cikk (1) A felek felismerik annak fontosságát, hogy Horvátország meglévő jogszabályait a közösségi jogszabályokhoz közelítsék. Horvátország törekszik annak biztosítására, hogy meglévő és jövőbeni jogszabályait fokozatosan összeegyeztethetővé tegye a közösségi vívmányokkal. (2) Ez a közelítés a megállapodás aláírásának napján veszi kezdetét, és az e megállapodás 5. cikkében meghatározott időszak végéig fokozatosan kiterjed az e megállapodásban említett közösségi vívmányok valamennyi elemére. A jogszabályok közelítése egy korai szakaszban különösen a belső piaci vívmányok alapvető elemeire és más, kereskedelemmel kapcsolatos területekre összpontosít egy, az Európai Közösségek Bizottsága és Horvátország közötti megállapodás tárgyát képzendő program alapján. Horvátország az Európai Közösségek Bizottságának egyetértésével meghatározza a jogszabályok közelítése végrehajtásának ellenőrzésére és a jogalkalmazás érdekében szükséges intézkedésekre vonatkozó szabályokat. 70. cikk Verseny és más gazdasági rendelkezések (1) A megállapodás megfelelő működésével, amennyiben érinthetik a Közösség és Horvátország közötti kereskedelmet, összeegyeztethetetlenek a következők: i. minden olyan vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulásai által hozott döntés és összehangolt magatartás, amelynek célja vagy hatása a belső piacon belüli verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása; ii. egy vagy több vállalkozásnak a Közösség vagy Horvátország területének egészén vagy annak jelentős részén meglévő erőfölényével való visszaélés; iii. minden állami támogatás, amely valamely vállalkozás vagy termék előnyben részesítésével a versenyt torzítja, vagy azzal fenyeget. (2) Az e cikkel ellentétes bármely gyakorlatot a Közösségben alkalmazandó versenyszabályok alkalmazásából és különösen az Európai Közösséget létrehozó szerződés 81., 82., 86. és 87. cikkéből és a közösségi intézmények által elfogadott értelmező okiratokból származó kritériumok alapján kell elbírálni. (3) A felek biztosítják, hogy egy működése tekintetében független közjogi testületre ruházzák azt a hatáskört, amely az e cikk (1) bekezdés i. és ii. pontjának teljes mértékű alkalmazásához szükséges magán- és közvállalkozások, valamint olyan vállalkozások tekintetében, amelyek számára különleges jogokat biztosítottak. (4) Horvátország az e megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított egy éven belül létrehoz egy működése tekintetében független hatóságot, melyet az e cikk (1) bekezdése iii. pontjának teljes mértékű alkalmazásához szükséges hatáskörökkel ruház fel. Ez a hatóság rendelkezik hatáskörrel többek között az állami támogatási rendszerek és egyedi támogatások e cikk (2) bekezdésével összhangban való engedélyezésére, valamint a jogellenesen nyújtott állami támogatás behajtásának elrendelésére. (5) Mindkét fél biztosítja az áttekinthetőséget az állami támogatás területén, többek között oly módon, hogy rendszeres éves jelentést vagy ezzel egyenértékű jelentést ad át a másik félnek az állami támogatásra vonatkozó közösségi felmérés módszerét és előterjesztését követve. Egyik fél kérésére a másik fél tájékoztatást ad az állami támogatás speciális egyedi eseteiről. (6) E megállapodás hatálybalépésétől számított legfeljebb négyéves időtartamon belül Horvátország egy átfogó nyilvántartást hoz létre a (4) bekezdésben említett hatóság létrehozása előtt bevezetett támogatási rendszerekről, és összehangolja az ilyen támogatási rendszereket a (2) bekezdésben említett kritériumokkal. (7) a) Az (1) bekezdés iii. pontja rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében a felek elismerik, hogy az e megállapodás hatálybalépésétől számított első négy év során a Horvátország által nyújtott valamennyi állami támogatást annak a ténynek a figyelembevételével kell elbírálni, hogy Horvátországot a Közösségnek az Európai Közösséget létrehozó szerződés 87. cikk (3) bekezdése a) pontjában leírt területeivel azonos területnek kell tekinteni. b) E megállapodás hatálybalépésétől számított 3 éven belül Horvátország benyújtja az Európai Közösségek Bizottságának a NUTS II. szinten harmonizált, egy főre jutó bruttó nemzeti terméke számadatait. A (4) bekezdésben említett hatóság és az Európai Közösségek Bizottsága ezután a regionális támogatási térkép megfelelő közösségi iránymutatások alapján való elkészítése érdekében közösen értékeli Horvátország régióinak alkalmasságát, valamint az ezzel kapcsolatos legnagyobb támogatásintenzitást. (8) A IV. cím II. fejezetében említett termékek tekintetében: — az (1) bekezdés iii. pontját nem kell alkalmazni, — az (1) bekezdés i. pontjával ellentétes bármely gyakorlatot az Európai Közösséget létrehozó szerződés 36. és 37. cikke alapján a Közösség által megállapított kritériumoknak és az ennek alapján elfogadott különleges közösségi okmányoknak megfelelően kell elbírálni. (9) Amennyiben valamely fél úgy ítéli meg, hogy egy konkrét gyakorlat nem összeegyeztethető e cikk (1) bekezdésének feltételeivel, a stabilizációs és társulási tanácson belüli konzultációt követően vagy az ilyen konzultáció indítványozását követő 30 munkanap elteltével megfelelő intézkedéseket hozhat. E cikk egyetlen rendelkezése sem sérti és semmilyen módon nem érinti a felek valamelyike által az 1994-es GATT vonatkozó cikkeivel és a támogatásokról és a kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás megfelelő cikkeivel, illetve a kapcsolódó belső jogszabályokkal összhangban hozott dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedések elfogadását. 71. cikk Szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon (1) E cikk és a VIII. melléklet rendelkezéseinek alapján a felek megerősítik, hogy fontosságot tulajdonítanak a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok megfelelő és hatékony védelme és érvényre juttatása biztosításának. (2) Horvátország megteszi a szükséges intézkedéseket, hogy legkésőbb az e megállapodás hatálybalépésétől számított 3 éven belül a Közösségben meglévőhöz hasonló szinten biztosítsa a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok védelmét, beleértve az ilyen jogok érvényesítésének hatékony eszközeit is. (3) A stabilizációs és társulási tanács határozhat úgy, hogy kötelezi Horvátországot az ezen a területen kötött egyedi többoldalú egyezményekhez való csatlakozásra. (4) Ha a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon területén a kereskedelmi feltételeket érintő problémák fordulnak elő, ezeket bármelyik fél kérésére sürgősen a stabilizációs és társulási tanács elé kell terjeszteni a kölcsönösen kielégítő megoldás elérése érdekében. 72. cikk Közbeszerzési szerződések (1) A felek kívánatosnak tartják a közbeszerzési szerződések odaítélésének megkülönböztetéstől mentes és kölcsönös megnyitását, különösen a WTO keretén belül. (2) Horvátországi társaságok – akár letelepedtek a Közösségben, akár nem – a közösségi közbeszerzési szabályok szerint részt vehetnek a közösségi közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásaiban olyan elbánás szerint, amely nem kedvezőtlenebb a közösségi társaságok számára biztosítottnál. A fenti rendelkezéseket a közszolgáltatási ágazat szerződéseire is alkalmazni kell, mihelyst Horvátország elfogadta a közösségi szabályokat e területen bevezető jogszabályokat. A Közösség időszakonként ellenőrzi, hogy e jogszabályokat Horvátország ténylegesen bevezette-e. Azon közösségi társaságok, amelyek nem telepedtek le Horvátországban, legkésőbb az e megállapodás hatálybalépésétől számított három év elteltével e terület szabályozásának megfelelően részt vehetnek Horvátország közbeszerzési eljárásaiban, és olyan bánásmódban részesülnek, amely nem lehet kedvezőtlenebb, mint amilyenben a horvátországi társaságok részesülnek. A Horvátország területén letelepedett közösségi társaságok a II. fejezet V. címének megfelelően és e megállapodás hatálybalépésétől részt vehetnek a közbeszerzési eljárásokban, és olyan bánásmódban részesülnek, amely nem lehet kedvezőtlenebb, mint amilyenben a horvátországi társaságok részesülnek. A stabilizációs és társulási tanács időszakonként megvizsgálja, hogy Horvátország biztosítani tudja-e minden közösségi társaság számára az országban a közbeszerzési eljárásokban való részvétel lehetőségét. (3) A közbeszerzési szerződések teljesítéséhez kapcsolódó letelepedés, működés, a Közösség és Horvátország közötti szolgáltatások nyújtása, valamint a munkaerő mozgása és alkalmazása tekintetében a 45–68. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni. 73. cikk Szabványosítás, mérésügy, akkreditáció és megfelelőségi értékelés (1) Horvátország meghozza az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy fokozatosan igazodjon a közösségi műszaki szabályokhoz és az európai szabványosítási, mérésügyi, akkreditációs és megfelelőségértékelési eljárásokhoz. (2) E célból a felek egy korai szakaszban megkezdik: — a közösségi műszaki előírások, az európai szabványok, vizsgálatok és megfelelőségértékelési eljárások használatának előmozdítását, — adott esetben az európai megfelelőségértékelési jegyzőkönyvek elfogadását, — a minőségi infrastruktúráknak a szabványosítás, a mérésügy, az akkreditáció és a megfelelőségi értékelés területén való fejlesztésének elősegítését, — Horvátországnak a szakosított európai szervezetek, különösen a CEN, CENELEC, ETSI, EA, WELMEC és EUROMET munkájában való részvétele előmozdítását. 74. cikk Fogyasztóvédelem A felek együttműködnek a fogyasztóvédelem horvátországi szintjének a közösségi szinthez való igazításában. Hatékony fogyasztóvédelem szükséges a piacgazdaság megfelelő működésének biztosítása érdekében. E védelem a piac ellenőrzésének biztosításával foglalkozó igazgatási infrastruktúra létrehozásától és az e területen hozott törvények végrehajtásától függ. E célból és a közös érdekekre tekintettel a felek ösztönzik és biztosítják: — a jogszabályok összehangolását és a horvátországi fogyasztóvédelem szintjének a közösségi szinthez való igazítását, — az információmennyiség növelését és a független szervezetek fejlesztését is magában foglaló aktív fogyasztóvédelmi politikát, — a fogyasztók hatékony jogi védelmét a fogyasztási cikkek minőségének javítása és a megfelelő biztonsági előírások fenntartása érdekében. VII. CÍM BEL- ÉS IGAZSÁGÜGY BEVEZETÉS 75. cikk AZ intézmények ÉS A jogállamiság megerősítése A bel- és igazságügyi együttműködés keretében a felek különös fontosságot tulajdonítanak általában a jogállamiság megszilárdításának és a közigazgatás területén a különböző szintű intézmények megerősítésének, valamint különösen a jogalkalmazásnak és az igazságszolgáltatás rendszerének. Az igazságügyi együttműködés különösen a bíróságok függetlenségére, hatékonyságuk javítására és a jogi szakmák képzésére összpontosít. EGYÜTTMŰKÖDÉS A SZEMÉLYEK MOZGÁSA TERÜLETÉN 76. cikk Vízum, határellenőrzés, menedékjog és bevándorlás (1) A felek együttműködnek a vízum, a határellenőrzés, a menedékjog és a bevándorlás területén, és e területeken regionális szinten is együttműködési keretet hoznak létre. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott kérdésekben kialakított együttműködés a kölcsönös konzultáción és a felek közötti szoros koordináción alapul, és magában foglalja a technikai és közigazgatási segítségnyújtást a következőkhöz: — információcsere a jogszabályokról és a gyakorlatról, — a jogszabályok kidolgozása, — az intézmények hatékonyságának a javítása, — a személyzet képzése, — az útiokmányok biztonságossága és a hamis dokumentumok kiszűrése. (3) Ez az együttműködés különösen a következőkre összpontosít: — a menedékjog területén a nemzeti jogszabályoknak az 1951. évi genfi egyezmény és az 1967. évi New York-i jegyzőkönyv rendelkezéseinek való megfelelést célzó fejlesztése és végrehajtása a visszaküldés tilalmának tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, — a jogszerű migráció területén a beléptetési szabályok, továbbá a befogadott személyek jogai és jogállása. A migrációval kapcsolatban a felek megállapodnak abban, hogy a területükön jogszerűen tartózkodó, más országok állampolgárait egyenlő bánásmódban részesítik, és előmozdítják azon politikákat, amelyek célja, hogy azoknak a saját állampolgáraikéhoz hasonló jogokat és kötelezettségeket biztosítsanak. A stabilizációs és társulási tanács e cikkhez más együttműködési területek bevonását javasolhatja. 77. cikk Az illegális bevándorlás megelőzése és ellenőrzése; visszafogadás (1) A felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek az illegális bevándorlás megelőzése és ellenőrzése érdekében. E célból: — Horvátország egyetért azzal, hogy visszafogadja a valamely tagállam területén illegálisan tartózkodó állampolgárait, a tagállam kérésére és minden más formalitás nélkül, — és az Európai Unió minden tagállama vállalja, hogy visszafogadja a Horvátország területén illegálisan tartózkodó állampolgárait, Horvátország kérésére és minden más formalitás nélkül. Az Európai Unió tagállamai és Horvátország egyaránt ellátják állampolgáraikat a megfelelő személyazonossági okmányokkal, és e célból minden adminisztratív segítséget biztosítanak nekik. (2) A felek megállapodnak abban, hogy kérésre megállapodást kötnek Horvátország és az Európai Közösség között a Horvátországra és az Európai Unió tagállamaira vonatkozó különleges kötelezettségek szabályozásáról a visszafogadás tekintetében, beleértve a más országok állampolgáraira, illetőleg a hontalanokra vonatkozó visszafogadási kötelezettséget is. (3) A (2) bekezdésben meghatározott megállapodásnak a Közösséggel történő megkötéséig Horvátország bármely tagállam kérésére az Európai Unió egyes tagállamaival kétoldalú megállapodásokat köt, amelyek a Horvátország és az érintett tagállam között a visszafogadásra vonatkozó specifikus kötelezettségeket szabályozzák, beleértve a más országok állampolgáraira, illetőleg a hontalanokra vonatkozó visszafogadási kötelezettséget is. (4) A stabilizációs és társulási tanács megvizsgálja az illegális bevándorlás – beleértve az emberkereskedelmet is – megelőzése és ellenőrzése érdekében szükséges más közös erőfeszítéseket. EGYÜTTMŰKÖDÉS A PÉNZMOSÁSSAL ÉS A TILTOTT KÁBÍTÓSZEREKKEL KAPCSOLATBAN 78. cikk Pénzmosás (1) A felek megállapodnak abban, hogy minden erőfeszítésre és együttműködésre szükség van annak megelőzése érdekében, hogy pénzügyi rendszereiket általában bűncselekményekből és különösen a tiltott kábítószer-kereskedelemmel kapcsolatos bűncselekményekből származó bevételek tisztára mosására használják fel. (2) Az e területen folytatott együttműködés igazgatási és technikai segítségnyújtást foglalhat magában, amelynek célja a pénzmosás elleni küzdelem szabályaira és meglévő mechanizmusaira vonatkozó szabályozás végrehajtásának fejlesztése, a Közösség és az e területen tevékenykedő nemzetközi fórumok által elfogadottaknak megfelelően. 79. cikk Együttműködés a tiltott kábítószer-kereskedelem terén (1) Illetékességük és hatáskörük keretén belül a felek együttműködnek egy, a kábítószer-ellenőrzésre irányuló kiegyensúlyozott és integrált megközelítés kidolgozásában. A kábítószer-ellenőrzésre irányuló politikák és tevékenységek célja a kínálat, a kereskedelem és a tiltott kábítószerek iránti kereslet csökkentése és a prekurzorok hatékonyabb ellenőrzése. (2) A felek megállapodnak az e célok eléréséhez szükséges együttműködés módszereiben. A fellépések az EU kábítószer-ellenőrzési stratégiájának közösen elfogadott elvein alapulnak. A felek közötti együttműködés része a technikai és igazgatási segítségnyújtás, amely különösen a következő területekre terjed ki: — nemzeti jogszabályok és politikák kidolgozása, — intézmények és információs központok kialakítása, — személyzet képzése, — kábítószerekkel kapcsolatos kutatás, — és a tiltott kábítószerek előállításához használt prekurzorok eltérítésének megelőzése. A felek megállapodhatnak más területek bevonásáról is. BÜNTETŐÜGYEKBEN FOLYTATOTT EGYÜTTMŰKÖDÉS 80. cikk A bűnözés és más tiltott tevékenységek elleni harc és megelőzés (1) A felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek az olyan, akár szervezett, akár nem szervezett bűnözés és tiltott tevékenységek elleni harc és megelőzés terén, mint: — az emberkereskedelem, — gazdasági területen végzett tiltott tevékenységek, különösen a korrupció, a pénzhamisítás, az ipari hulladékkal és a radioaktív anyagokkal, illetve a tiltott termékekkel vagy hamisítással kapcsolatos ügyletek, — kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott kereskedelme, — csempészet, — tiltott fegyverkereskedelem, — terrorizmus. A fenti területeken való együttműködés a felek közötti konzultációk és koordináció tárgyát képezi. (2) Az e területen folytatott műszaki és igazgatási együttműködés a következőkre terjedhet ki: — nemzeti jogszabályok kidolgozása a büntetőjog területén, — a bűnözés elleni harcért és annak megelőzéséért felelős intézmények hatékonyságának javítása, — személyzet képzése és a vizsgálati eszközök fejlesztése, — a bűnözés megelőzését szolgáló intézkedések kialakítása. VIII. CÍM EGYÜTTMŰKÖDÉSI POLITIKÁK 81. cikk (1) A Közösség és Horvátország szoros együttműködést alakít ki, amely a Horvátország fejlődéséhez és növekedési potenciáljához való hozzájárulásra irányul. Ezen együttműködés a felek javára a lehető legszélesebb alapon erősíti a fennálló gazdasági kapcsolatokat. (2) A politikai és egyéb intézkedések célja Horvátország gazdasági és társadalmi fejlődésének elősegítése. E politikák biztosítják, hogy a kezdetektől fogva teljes mértékben magukba foglalják a környezetvédelmi megfontolásokat és kapcsolódjanak a harmonikus társadalmi fejlődés követelményeihez. (3) Az együttműködési politikák a regionális együttműködés keretébe illeszkednek. Különös figyelmet kell fordítani azon intézkedésekre, amelyek elősegítik Horvátországnak a környező országokkal, köztük az Európai Unió tagállamaival való együttműködését, ezzel járulva hozzá a régió stabilitásához. A stabilizációs és társulási tanács prioritásokat határozhat meg az alábbiakban meghatározott együttműködési politikák között és azokon belül. 82. cikk Gazdaságpolitika (1) A Közösség és Horvátország azáltal könnyítik meg a gazdasági reform folyamatát, hogy együttműködnek az egymás gazdaságának alapvető jellemzőire, valamint a piacgazdaságok gazdaságpolitikájának tervezésére és végrehajtására vonatkozó ismereteik szélesítése érdekében. (2) E tekintetben a Közösség és Horvátország együttműködnek: — a makrogazdasági teljesítményre és kilátásokra, valamint a fejlesztési stratégiákra vonatkozó információcserét illetően, — a kölcsönös érdekű gazdasági kérdések közös elemzése terén, beleértve a gazdaságpolitika megfogalmazását és a végrehajtásához szükséges eszközöket, — a know-how beáramlásának és az új technológiákhoz való hozzáférésnek a meggyorsítását célzó szélesebb körű együttműködés felgyorsítása terén. (3) Horvátország hatóságainak kérésére a Közösség segítséget nyújthat azzal a céllal, hogy segítse Horvátország erőfeszítéseit politikáinak a gazdasági és monetáris unió politikáihoz való fokozatos közelítése céljából. Az együttműködés magában foglalja a gazdasági és monetáris unió, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere alapelveivel és működésével kapcsolatos nem hivatalos információcserét is. 83. cikk Statisztikai együttműködés (1) A statisztikai együttműködés célja egy olyan hatékony és fenntartható statisztikai rendszer létrehozása, amely alkalmas arra, hogy a horvátországi átalakulási folyamat és a reformok tervezéséhez és nyomon követéséhez kellő időben megbízható, objektív és pontos adatokat szolgáltasson. Ez lehetővé teszi a Horvát Központi Statisztikai Hivatal számára, hogy jobban megfeleljen mind a közigazgatásban, mind pedig a magánvállalkozásoknál található ügyfelei igényeinek. A statisztikai rendszer tiszteletben tartja az Egyesült Nemzetek által előírt alapvető statisztikai elveket és az európai jog statisztikai tárgyú rendelkezéseit, és közelít a közösségi vívmányokhoz. (2) E célból a felek különösen a következőkben működhetnek együtt: — hatékony statisztikai rendszer kidolgozásának előmozdítása Horvátországban megfelelő intézményi keretek között, — a nemzetközi és európai előírásokkal és osztályozással való összehangolás folytatása annak érdekében, hogy a nemzeti statisztikai rendszer alkalmassá váljon a közösségi statisztikai vívmányok átvételére, — a magán- és közszféra gazdasági szereplői és kutatóközössége számára a megfelelő társadalmi-gazdasági adatok szolgáltatása, — a gazdasági reform fenntartásához és nyomon követéséhez szükséges adatok szolgáltatása, — az egyes adatokra vonatkozó titoktartás biztosítása, — az adatgyűjtésnek és az adatok az európai statisztikai rendszer számára való átadásának fokozatos növelése. (3) Az e területen való együttműködés kiterjed különösen a módszerekre vonatkozó információcserére, a know-how átadására és a képzésre. 84. cikk Banki, biztosítási és egyéb pénzügyi szolgáltatások (1) A felek együttműködnek a horvátországi banki, biztosítási és egyéb pénzügyi szolgáltatási ágazatok megfelelő keretének kialakításában és fejlesztésében. Az együttműködés a következőkre összpontosít: — az európai előírásokkal összhangban lévő, közös számviteli rendszer elfogadása, — a banki, biztosítási és egyéb pénzügyi szolgáltatások ágazatának megerősítése és szerkezetének átalakítása, — a banki és pénzügyi szolgáltatások felügyeletének és szabályozásának javítása, — információcsere, különösen a jogszabálytervezetek tekintetében, — fordítások és terminológiai szójegyzékek készítése. (2) A felek az összehangolt közösségi eljárások módszerei alapján együttműködnek a horvátországi számviteli ellenőrzések hatékony rendszereinek kifejlesztése érdekében. Az együttműködés a következőkre összpontosít: — technikai segítségnyújtás a horvátországi Állami Számvevőszéknek, — a közigazgatási számviteli ellenőrzések belső egységeinek megteremtése, — információcsere a számviteli ellenőrzések rendszere tekintetében, — a számviteli ellenőrzések dokumentumainak egységesítése, — képzési és tanácsadási tevékenységek. 85. cikk A beruházásfejlesztés és beruházásvédelem (1) A felek közötti együttműködés célja a kedvező környezet megteremtése mind a nemzeti, mind a külföldi magánberuházások számára. (2) Az együttműködés legfőbb céljai a következők: — Horvátország számára a beruházásokat támogató és védő jogi keret javítása, — kétoldalú megállapodások megkötése a tagállamokkal a beruházásfejlesztés és beruházásvédelem érdekében, — a beruházásvédelem javítása. 86. cikk Ipari együttműködés (1) Az együttműködés célja a horvátországi ipar és annak különböző ágazatai, valamint a felek gazdasági szereplői közötti ipari együttműködés modernizációjának és szerkezetátalakításának előmozdítása, és különösen a magánszektor megerősítése olyan körülmények között, amelyek biztosítják a környezet védelmét. (2) Az ipari együttműködés kezdeményezései a felek által meghatározott prioritásokat követik. Figyelembe veszik az ipari fejlődés regionális szempontjait, adott esetben előnyben részesítve a nemzetek közötti partnerségi kapcsolatokat. E kezdeményezéseknek létre kell hozniuk különösen egy megfelelő keretet a vállalkozások számára, de javítaniuk kell a vállalatirányítási ismereteket, és elő kell mozdítaniuk a piacokat, a piacok átláthatóságát és az üzleti környezetet. Különös figyelmet kell fordítani a hatékony horvátországi exportpromóciós tevékenységek kialakítására. 87. cikk Kis- és középvállalkozások A felek célja, hogy fejlesszék és erősítsék a magánszektor kis- és középvállalkozásait (KKV), hogy új vállalkozásokat hozzanak létre a növekedési lehetőségeket nyújtó szektorokban, valamint hogy kiterjesszék az együttműködést a közösségi KKV-k és a horvátországi KKV-k között. 88. cikk Idegenforgalom (1) A felek közötti idegenforgalmi együttműködés célja a know-how átadásán keresztül az idegenforgalmi kereskedelem támogatása és ösztönzése, Horvátország részvétele a fontos európai idegenforgalmi szervezetekben, és a közös tevékenységek lehetőségének tanulmányozása. (2) Az együttműködés különösen a következőkre terjed ki: — az idegenforgalmi ágazatot és a know-how átadását érintő közös érdekű kérdésekre vonatkozó információcsere, — az idegenforgalmi ágazatba való beruházásokat előmozdító infrastruktúra fejlesztésének ösztönzése, — a regionális idegenforgalmi projektek vizsgálata. 89. cikk Vámok (1) A felek együttműködnek valamennyi, a kereskedelem területén elfogadandó rendelkezés tiszteletben tartásának biztosítása és Horvátország vámrendszerének a közösségi vámrendszerhez való közelítése érdekében, hozzájárulva így az e megállapodás által meghatározott liberalizációs intézkedések előtti út megnyitásához. (2) Az együttműködés különösen a következőkre terjed ki: — a Közösség és Horvátország tranzitrendszere közötti kapcsolat lehetősége, valamint az egységes vámokmány (EV) alkalmazása, — az áruszállítás területén az ellenőrzések és az alakiságok javítása és egyszerűsítése, — a felek közötti, határokon átnyúló infrastruktúrák fejlesztése, — a modern váminformációs rendszerek bevezetésének támogatásához szükséges vámügyi együttműködés kidolgozása, — információcsere, beleértve a vizsgálati módszerekre vonatkozó információcserét, — a Kombinált Nómenklatúra Horvátország általi elfogadása, — a vámtisztviselők képzése. (3) Az e megállapodás által meghatározott más együttműködési formák és különösen a 77., 78. és 80. cikk sérelme nélkül a közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös vámügyi segítségnyújtást az 5. jegyzőkönyv rendelkezéseinek megfelelően kell megvalósítani. 90. cikk Adózás A felek együttműködnek az adózás területén, beleértve az adórendszer reformjának folytatását és az adóhatóság szerkezetátalakítását célzó intézkedések segítségével az adók hatékony beszedésének biztosítása, és az adócsalás elleni harc érdekében. 91. cikk Szociális együttműködés (1) A foglalkoztatás területén a felek közötti együttműködés különösen a munkaközvetítő és a pályaválasztási tanácsadó szolgálatok modernizálására, támogató intézkedések kidolgozására és a helyi fejlődés előmozdítására összpontosít az ipar és a munkaerőpiac szerkezetátalakításához való hozzájárulás érdekében. Az együttműködés olyan intézkedésekre is kiterjed, mint vizsgálatok végzése, szakértők kirendelése, valamint információs és képzési tevékenységek szervezése. (2) A szociális biztonság területén az együttműködés célja Horvátország szociális biztonsági rendszerének az új gazdasági és társadalmi helyzethez való igazítása, különösen szakértők küldése, valamint információs és képzési tevékenységek szervezése révén. (3) A felek közötti együttműködés kiterjed Horvátország jogszabályainak kiigazítására a munkafeltételek, valamint a nők és a férfiak közötti esélyegyenlőség területén. (4) A felek javítják együttműködésüket a munkavállalók egészsége és biztonsága érdekében, mintául véve a Közösségben meglévő védelem szintjét. 92. cikk Mezőgazdaság és agráripari ágazat E területen az együttműködés célja a horvátországi mezőgazdaságnak és agráripari ágazatnak – a közösségi szabályokkal és előírásokkal összhangban történő –, valamint a vízgazdálkodásnak és a vidékfejlesztésnek a modernizációja és szerkezetátalakítása, az állat- és növényegészségügyi jogszabályoknak a közösségi előírásokhoz való fokozatos közelítése, és az erdőgazdálkodási ágazat fejlesztése. 93. cikk Halászat A Közösség és Horvátország feltárja a közös érdekű területek azonosításának lehetőségét a halászati szektoron belül, amelyeknek természetüknél fogva kölcsönös előnyöket kell nyújtaniuk. 94. cikk Oktatás, képzés (1) A felek együttműködnek a horvátországi általános oktatás és a szakképzettség szintjének emelése érdekében. (2) A Tempus-program hozzájárul a felek közötti együttműködés erősítéséhez az oktatás és képzés, a demokrácia fejlesztése, a jogállamiság és a gazdasági reform területén. (3) Az Európai Képzési Alapítvány szintén hozzájárul a horvátországi képzési struktúrák és tevékenységek fejlesztéséhez. 95. cikk Kulturális együttműködés A felek vállalják, hogy előmozdítják a kulturális együttműködést. Ezen együttműködés célja többek között az egyes személyek, közösségek és népek kölcsönös megértésének és értékelésének erősítése. 96. cikk Tájékoztatás és kommunikáció A Közösség és Horvátország meghozza a kölcsönös információcsere serkentéséhez szükséges intézkedéseket. Elsődlegességet azon programok élveznek, amelyek a Közösségről alapvető tájékoztatást nyújtanak Horvátországban a nagyközönség, és részletesebb tájékoztatást a szakmai körök számára. 97. cikk Audiovizuális együttműködés (1) A felek együttműködnek az európai audiovizuális ipar előmozdítása érdekében, és ösztönzik a közös gyártást a mozi és a televízió területén. (2) Horvátország a vonatkozó közösségi politikákkal összehangolja a határokon átnyúló műsorszolgáltatás tartalmának szabályozására vonatkozó politikáit, különös figyelmet fordítva a műholdon vagy kábelen sugárzott programok esetében a szellemi alkotások jogának megszerzésével kapcsolatos kérdésekre, és jogszabályait harmonizálja a közösségi vívmányokkal. 98. cikk Az elektronikus hírközlés infrastruktúrája és a kapcsolt szolgáltatások (1) A közösségi vívmányokkal való, az e megállapodás hatálybalépésétől Horvátország által megvalósítandó végső összehangolás céljából a felek megerősítik az együttműködést az elektronikus hírközlés infrastruktúrája területén, beleértve a hagyományos telekommunikációs hálózatokat és a megfelelő elektronikus audiovizuális hálózatokat, továbbá a kapcsolt szolgáltatásokat is. (2) A fent említett együttműködés a következő kiemelt területekre összpontosít: — politikák fejlesztése, — jogi és szabályozási szempontok, — a liberalizált környezet létrehozásához szükséges intézményfejlesztés, — Horvátország elektronikus infrastruktúrájának modernizációja és az európai, valamint az egész világra kiterjedő hálózatokba való integrálása, a regionális szintű fejlesztésre összpontosítva, — nemzetközi együttműködés, — az európai struktúrák, különösen a szabványosítással foglalkozók keretén belüli együttműködés, — a nemzetközi szervezetekben és fórumokon képviselendő álláspontok koordinációja. 99. cikk Információs társadalom A felek megerősítik a horvátországi információs társadalom továbbfejlesztését célzó együttműködést. Az általános célok a társadalom egészének felkészítése a digitalizáció korára, a befektetések idevonzása és a hálózatok és szolgáltatások interoperabilitása. A horvátországi hatóságok a Közösség segítségével gondosan megvizsgálják az Európai Unióban tett valamennyi politikai kötelezettségválallást abból a célból, hogy saját politikáikat összehangolják az uniós politikákkal. A horvátországi hatóságok tervezetet készítenek az információs társadalommal kapcsolatos közösségi jogszabályok elfogadása érdekében. 100. cikk Közlekedés (1) E megállapodás 58. cikkének és 6. jegyzőkönyvének rendelkezésein túl a felek fejlesztik és erősítik az együttm