Kiegészítő jegyzőkönyv

az Osztrák Köztársaság, a Belga Királyság, a Dán Királyság, a Finn Köztársaság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Görög Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, a Portugál Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Svéd Királyság, az Európai Atomenergia- közösség és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (NAÜ) között, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés III. cikkének (1) és (4) bekezdése végrehajtásáról létrejött megállapodáshoz [1]

(az értesítés a COM(1998) 314. számú dokumentummal történt)

(1999/188/Euratom)

PREAMBULUM

MIVEL az Osztrák Köztársaság, a Belga Királyság, a Dán Királyság, a Finn Köztársaság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Görög Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, a Portugál Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Svéd Királyság (továbbiakban: az államok) és az Európai Atomenergia-közösség (továbbiakban: a Közösség) részesei egy egyezménynek az államok, a Közösség és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (továbbiakban: "az ügynökség") között, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés (továbbiakban: biztosítéki egyezmény) III. cikkének (1) és (4) bekezdése alkalmazásában, amely 1997. február 21-én lépett hatályba;

TUDATÁBAN ANNAK az igénynek, hogy a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozását a nemzetközi közösség az ügynökség biztosítéki intézkedésrendszere eredményességének növelésével és hatékonyságának javításával kívánja támogatni;

EMLÉKEZTETVE, hogy az ügynökségnek a biztosítéki intézkedésrendszer alkalmazása során szem előtt kell tartania azt az elvárást, hogy ne akadályozza a Közösség gazdasági és műszaki fejlődését, valamint a békés nukleáris tevékenység terén folytatott nemzetközi együttműködést, hogy tekintettel legyen a hatályban lévő egészségügyi, biztonsági, fizikai védelmi és egyéb biztonságvédelmi szabályokra, valamint az egyének jogaira, és tegyen meg minden óvintézkedést a kereskedelmi, technológiai és ipari titkok, valamint a tudomására jutott egyéb bizalmas információk védelme érdekében;

MIVEL az e jegyzőkönyvben leírt tevékenységek gyakoriságát és mértékét az ügynökség biztosítéki intézkedésrendszere eredményessége növelésének és hatékonysága javításának célkitűzésével összhangban lévő, de a legalacsonyabb szinten kell tartani;

Ezért a Közösség, az államok és az ügynökség a következőkben állapodtak meg:

A JEGYZŐKÖNYV ÉS A BIZTOSÍTÉKI EGYEZMÉNY KAPCSOLATA

1. cikk

A biztosítéki egyezmény rendelkezéseit olyan mértékben kell a jegyzőkönyv vonatkozásában alkalmazni, amennyire azok vonatkoznak és megfelelnek a jegyzőkönyv rendelkezéseinek. Amennyiben a biztosítéki egyezmény és e jegyzőkönyv rendelkezései között eltérések mutatkoznak, a jegyzőkönyv rendelkezéseit kell alkalmazni.

INFORMÁCIÓK SZOLGÁLTATÁSA

2. cikk

a) Az egyes államok az i. ii. iv. ix. és x. pontban meghatározott tartalmú nyilatkozatot bocsátják az ügynökség rendelkezésére. A Közösség az v., vi. és vii. pontban meghatározott tartalmú nyilatkozatot bocsátja az ügynökség rendelkezésére. Az egyes államok és a Közösség az iii. és viii. pontban meghatározott tartalmú nyilatkozatot bocsátják az ügynökség rendelkezésére.

i. Mindazoknak a nukleáris üzemanyagciklussal összefüggő, nukleáris anyagot nem alkalmazó, bárhol végzett kutatási és fejlesztési tevékenységeknek az általános leírása, a helyszínekre vonatkozó információk megadásával, amelyeket az érintett állam finanszíroz, különösen amelyekre felhatalmazást adott vagy ellenőriz, illetve amelyeket a nevében végeznek.

ii. Az eredményesség és a hatékonyság várható növekedése alapján az ügynökség által megállapított és az érintett állam által jóváhagyott információk azokról a biztosítékokkal kapcsolatos üzemeltetési tevékenységekről, amelyeket olyan létesítményekben és létesítményeken kívüli helyszíneken folytatnak, ahol rendszeresen alkalmaznak nukleáris anyagot.

iii. Minden telephely valamennyi épületének általános leírása, amely tartalmazza a felhasználásukat és magyarázatot, ha a meghatározás nem egyértelmű. A leírás tartalmazza a telephely térképét.

iv. A jegyzőkönyv I. mellékletében felsorolt tevékenységek minden helyszínére vonatkozóan az adott tevékenység mértékének leírása.

v. Információ az uránbányák és uránércdúsító üzemek, valamint tóriumdúsító üzemek helyszínéről, üzemeltetési állapotáról és becsült éves termelési kapacitásáról valamennyi államban, valamint az ilyen bányák és dúsító üzemek jelenlegi éves termelési adatairól. Az ügynökség kérésére a Közösség adatokat szolgáltat egy adott bánya vagy dúsító üzem aktuális éves termeléséről. Ehhez az adatszolgáltatáshoz nincs szükség a nukleáris anyag részletes nyilvántartására.

vi. Információ olyan nukleáris alapanyagokról, amelyek összetétele és tisztasági foka még nem alkalmas üzemanyag gyártására vagy izotópdúsításra, az alábbiak szerint:

a) ezeknek az anyagoknak a mennyisége, vegyi összetétele, jelenlegi vagy tervezett felhasználása, akár nukleáris vagy nem nukleáris célokra, bármely olyan helyszínre az államokban, ahol az anyag mennyisége urán esetén a 10 tonnát és/vagy tórium esetén a 20 tonnát meghaladja, valamint más helyszínekre vonatkozóan, ahol az anyag mennyisége az 1 tonnát meghaladja, ha az összesített anyagmennyiség az államokra mint egészre vonatkoztatva meghaladja a 10 tonna uránt vagy 20 tonna tóriumot. Ehhez az adatszolgáltatáshoz nincs szükség a nukleáris anyag részletes nyilvántartására;

b) az államokból egy, a Közösségen kívüli országba exportált, kifejezetten nem nukleáris célra szánt anyag mennyisége, kémiai összetétele, valamint rendeltetési helye, amennyiben az anyag mennyisége meghaladja a következő mennyiségeket:

1. 10 tonna urán, vagy ha ugyanabba az országba egymást követően többszöri exportra kerül sor, amelyek egyenkénti mennyisége kevesebb 10 tonnánál, de összességében egy éven belül meghaladja azt;

2. 20 tonna tórium, vagy ha ugyanabba az országba egymást követően többszöri exportra kerül sor, amelyek egyenkénti mennyisége kevesebb 20 tonnánál, de összességében egy éven belül meghaladja azt;

c) az államokba a Közösségen kívülről importált, kifejezetten nem nukleáris célra szánt anyag mennyisége, kémiai összetétele, jelenlegi elhelyezése és jelenlegi vagy tervezett felhasználása, amennyiben az anyag mennyisége meghaladja a következő mennyiségeket:

1. 10 tonna urán, vagy ha egymást követően többszöri importra kerül sor, amelyek egyenkénti mennyisége kevesebb 10 tonnánál, de összességében egy éven belül meghaladja azt;

2. 20 tonna tórium, vagy ha egymást követően többszöri importra kerül sor, amelyek egyenkénti mennyisége kevesebb 20 tonnánál, de összességében egy éven belül meghaladja azt;

magától értetődő, hogy nem szükséges az ilyen nem nukleáris felhasználásra szánt anyagról információt szolgáltatni, amennyiben az már a végső nem nukleáris felhasználási formájában van.

vii. a) A biztosítéki egyezmény 37. cikke alapján az egyezmény hatálya alól mentesített nukleáris anyag mennyiségeire, felhasználására és elhelyezésére vonatkozó adatok;

b) a biztosítéki egyezmény 36. cikkének b) pontja alapján az egyezmény hatálya alól mentesített olyan nukleáris anyagok mennyiségeire (ezek lehetnek becsült adatok is), és valamennyi helyszínen a felhasználására vonatkozó adatok, amelyek még nincsenek a végső nem nukleáris felhasználási formájukban, és mennyiségük meghaladja a biztosítéki egyezmény 37. cikkében rögzített határértékeket. Ehhez az adatszolgáltatáshoz nincs szükség a nukleáris anyag részletes nyilvántartására.

viii. A plutóniumot, magas dúsítású uránt vagy U-233-at tartalmazó közepes vagy nagy aktivitású hulladékok elhelyezésére vagy további feldolgozására vonatkozó adatok, amelyeket a biztosítéki egyezmény 11. cikke alapján kivontak az egyezmény hatálya alól. E bekezdés alkalmazásában a "további feldolgozás" nem foglalja magában hulladékok átcsomagolását vagy további átalakítását tárolás vagy hasznosítás céljából, amennyiben az nem jelenti az elemek szétválasztását.

ix. A II. mellékletben felsorolt berendezésekről és nem nukleáris anyagokról az alábbi adatok:

a) az ilyen berendezéseknek, illetve anyagoknak a Közösségen kívüli minden exportja esetén a tétel megnevezése, mennyisége, a tervezett felhasználás helye és ideje a fogadó államban, vagy megfelelően az export várható dátuma;

b) amennyiben az ügynökség külön kéri egy, a Közösségen kívüli országból az ügynökség számára szolgáltatott információk megerősítése az importáló állam által, az ilyen berendezéseknek és anyagoknak az importáló államba történő exportja vonatkozásában.

x. Az állam illetékes hatóságai által jóváhagyott, a nukleáris üzemanyagciklus következő tízéves fejlesztésére vonatkozó általános tervek, (beleértve a tervezett nukleáris üzemanyagciklussal összefüggő kutatási és fejlesztési tevékenységeket is).

b) Minden állam minden elvárható erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy az alábbi információkat az ügynökség rendelkezésére bocsássa:

i. A nukleáris üzemanyagciklussal összefüggő, nukleáris anyagokat nem alkalmazó kutatási és fejlesztési tevékenységek általános leírása a helyszínre vonatkozó adatok feltüntetésével, amely tevékenységek kifejezetten dúsítással, nukleáris üzemanyag újrafeldolgozásával vagy plutóniumot, magas dúsítású uránt vagy U-233-at tartalmazó közepes vagy nagy aktivitású hulladékok feldolgozásával kapcsolatosak és az érintett államban bárhol történnek, de azt nem az érintett állam finanszírozza, nem adott rá kifejezett felhatalmazást vagy nem ellenőrzi azt, illetve nem annak megbízásából történik. E bekezdés alkalmazásában a közepes vagy nagy aktivitású hulladékok "feldolgozása" nem foglalja magában a hulladékok átcsomagolását vagy átalakítását tárolás vagy hasznosítás céljából, amennyiben az nem jelenti az elemek szétválasztását.

ii. Azoknak az ügynökség által megadott telephelyeken kívüli helyszíneken folytatott tevékenységeknek az általános leírása és az azt végző személyek vagy szervezetek megnevezése, amelyeket az ügynökség úgy ítél meg, hogy funkcionális kapcsolatban állhatnak az adott telephelyen folytatott tevékenységgel. Ezeket az adatokat az ügynökség külön kérése esetén kell szolgáltatni. Szolgáltatásuk az ügynökséggel történt konzultációt követően, időszakosan történik.

c) Az ügynökség valamely részének vagy egészének kérésére, egy állam vagy megfelelő esetben a Közösség az e cikk alapján szolgáltatott adatokat kiegészíti vagy pontosítja, a biztosítéki célok eléréséhez szükséges mértékben.

3. cikk

a) Minden állam, vagy a Közösség, vagy adott esetben mindkettő a 2. cikk a) pontjának i., iii., iv., v. alpontja, a vi. alpontjának a) pontja, a vii. és x. alpontja szerinti és a 2. cikk b) pontjának i. alpontja szerinti adatokat a jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított 180 napon belül az ügynökség rendelkezésére bocsátja.

b) Minden egyes állam, vagy a Közösség, vagy adott esetben mindkettő az a) pontban meghatározott, az előző naptári évre vonatkozó adatok változásait minden év május 15-ig az ügynökség rendelkezésére bocsátja. Amennyiben nincs változás az előzőleg szolgáltatott adatokhoz képest, akkor minden egyes állam, vagy a Közösség, vagy adott esetben mindkettő ezt megfelelően jelzi.

c) A Közösség a 2. cikk a) pont vi. alpont b) és c) pontjában meghatározott, az előző naptári évre vonatkozó adatokat minden év május 15-ig az ügynökség rendelkezésére bocsátja.

d) Minden egyes állam a 2. cikk a) pont ix. alpontjának a) pontjában meghatározott adatokat negyedévekre lebontva bocsátja az ügynökség rendelkezésére. Ezeket az adatokat minden negyedév végétől számított hatvan napon belül kell az ügynökség rendelkezésére bocsátani.

e) A Közösség és minden egyes állam a 2. cikk a) pontjának viii. alpontjában meghatározott adatokat a további feldolgozás előtt 180 nappal, valamint a helyszínekben az előző naptári évben bekövetkezett változásokat minden év május 15-ig az ügynökség rendelkezésére bocsátja.

f) Minden egyes állam és az ügynökség megállapodnak a 2. cikk a) pontjának ii. alpontjában szereplő adatok szolgáltatásának idejéről és gyakoriságáról.

g) Minden egyes állam a 2. cikk a) bekezdés ix. alpontjának b) pontjában meghatározott adatokat az ügynökség kérésétől számított 60 napon belül az ügynökség rendelkezésére bocsátja.

TOVÁBBI HOZZÁFÉRÉSI LEHETŐSÉG

4. cikk

A jegyzőkönyv 5. cikke szerinti további hozzáférési lehetőséggel kapcsolatban a következőket kell alkalmazni:

a) Az ügynökség nem törekszik a 2. cikkben meghatározott adatok mechanikus vagy tételes ellenőrzésére, de biztosítani kell számára a hozzáférést a következőkhöz:

i. az 5. cikk a) bekezdés i. vagy ii. alpontjában említett bármely tetszése szerinti hely, hogy megbizonyodhasson arról, hogy ott nincs-e be nem jelentett nukleáris anyag vagy tevékenység;

ii. az 5. cikk b) vagy c) pontjában említett bármely hely, a 2. cikk alapján szolgáltatott információk helyességére és teljességére vonatkozó kérdések tisztázására, illetve az azokban található ellentmondások feloldása céljából;

iii. az 5. cikk a) bekezdésének iii. alpontjában említett bármely hely, olyan mértékben, amely az ügynökség számára ahhoz szükséges, hogy biztosítéki célból megerősítse a Közösség, vagy megfelelően valamely állam által adott nyilatkozatot olyan létesítményeknek vagy a létesítményeken kívüli helyeknek a leszerelt állapotáról, ahol nukleáris anyagot rendszeresen alkalmaztak.

b) i. az ii. alpontjában meghatározottak kivételével, az ügynökség legalább 24 órával korábban előzetes értesítést küld az érintett államnak, illetve az 5. cikk a) pontja vagy nukleáris anyaggal kapcsolatos esetekben az 5. cikk c) pontja alapján az érintett államnak és a Közösségnek, a helyszínre érkezésről;

ii. egy telephely bármely területéhez való hozzáférés esetén, amelyet az adott telephelyen a tervezési információk ellenőrzésére irányuló szemlével, vagy az eseti, illetve rendszeres helyszíni ellenőrzésekkel egyidejűleg kezdeményeznek, az előzetes értesítés ideje, amennyiben ezt az ügynökség úgy igényli, legalább két óra, de kivételes esetekben két óránál kevesebb is lehet.

c) Az előzetes értesítést írásban kell megtenni, feltüntetve benne a helyszínre való belépés indokait és az annak során végrehajtandó tevékenységeket.

d) Amennyiben kérdés vagy ellentmondás vetődik fel, az ügynökség lehetőséget ad az érintett államnak, és adott esetben a Közösségnek a kérdés vagy az ellentmondás tisztázására és a megoldás elősegítésére. Az ügynökség a hozzáférési igény bejelentése előtt biztosítja ezt a lehetőséget, kivéve ha az ügynökség úgy ítéli meg, hogy a hozzáférés késleltetése hátrányosan befolyásolja a hozzáféréssel elérni kívánt célt. Az ügynökség egyetlen esetben sem von le következtetéseket a kérdéssel vagy ellentmondással kapcsolatban, míg az érintett állam vagy adott esetben a Közösség nem kap lehetőséget azok tisztázására.

e) A belépésre csak rendes munkaidőben kerülhet sor, kivéve ha az érintett állammal ettől eltérően állapodtak meg.

f) Az érintett állam, illetve az 5. cikk a) pontja és nukleáris anyaggal kapcsolatos esetekben az 5. cikk c) pontja szerinti hozzáférés esetén az érintett állam és a Közösség jogosult az ügynökség ellenőreit a helyszíni látogatásokon képviselőivel, vagy megfelelő esetben közösségi ellenőrökkel kísérni, feltéve hogy ez nem késlelteti vagy más módon nem akadályozza az ügynökség ellenőreit feladatuk elvégzésében.

5. cikk

Minden egyes állam biztosítja az ügynökség számára a belépést a következő helyekre:

a) i. egy telephely bármely területe;

ii. a 2. cikk a) pontjának v.-viii. alpontjában meghatározott minden helyszín;

iii. bármely leszerelt létesítménybe vagy létesítményen kívüli leszerelt helyszín, ahol nukleáris anyagot rendszeresen alkalmaztak.

b) Bármely, az érintett állam által az a) pont i. alpontjában említettektől eltérő, a 2. cikk a) pont i. alpontja, a 2. cikk a) pontjának iv. alpontja és a 2. cikk a) pont ix. alpontja b) pontja vagy a 2. cikk b) pontja alapján meghatározott helyszínek, amennyiben az érintett állam az ilyen helyszínekhez való hozzáférést nem tudja biztosítani, akkor az adott állam minden elvárható erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy az ügynökség követelményeinek késedelem nélkül más módon tegyen eleget.

c) Bármely, az a) és b) pontban említettől eltérő, az ügynökség által helyszínspecifikus környezeti mintavétel elvégezésére meghatározott helyszín, ha az érintett állam nem képes az ilyen hozzáférést biztosítani, akkor az érintett állam minden elvárható erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy szomszédos helyszíneken vagy más módon késedelem nélkül eleget tegyen az ügynökség követelményeinek.

6. cikk

Az 5. cikk végrehajtása során az ügynökség az alábbi tevékenységeket végezheti:

a) Az 5. cikk a) pontjának i. vagy iii. alpontja szerinti hozzáférés során: vizuális megfigyelés; környezeti minták gyűjtése; sugárzásérzékelő és mérőműszerek alkalmazása; a kiegészítő megállapodásokban felsorolt plombák és egyéb azonosító, illetve beavatkozást jelző eszközök alkalmazása; valamint olyan egyéb objektív intézkedések, amelyek műszakilag bizonyítottan megfelelőek, és amelyek alkalmazásával az ügynökség kormányzótanácsa (továbbiakban: kormányzótanács), és az előzetes konzultációkon az ügynökség, a Közösség és az érintett állam egyetértett.

b) Az 5. cikk a) pontjának ii. alpontja szerinti hozzáférés során: vizuális megfigyelés; a nukleáris anyag tételes megszámlálása; roncsolásmentes vizsgálat és mintavétel; sugárzásérzékelő és mérőműszerek alkalmazása; az anyag mennyiségére, származására és besorolására vonatkozó nyilvántartások vizsgálata; környezeti minták gyűjtése; valamint egyéb olyan objektív intézkedések, amelyek műszakilag bizonyítottan megfelelőek, és amelyek alkalmazásával a kormányzótanács, és az előzetes konzultációkon az ügynökség, a Közösség és az érintett állam egyetértett.

c) Az 5. cikk b) pontja szerinti hozzáférés során: vizuális megfigyelés; környezeti minták gyűjtése; sugárzásérzékelő és mérőműszerek alkalmazása; betekintés a biztosítéki egyezmény szempontjából lényeges termelési és szállítási nyilvántartásokba, valamint egyéb olyan objektív intézkedések, amelyek műszakilag bizonyítottan megfelelőek, és amelyek alkalmazásával a kormányzótanács, és az előzetes konzultációkon az ügynökség, a Közösség és az érintett állam egyetértett.

d) Az 5. cikk c) pontja szerinti hozzáférés során: környezeti minták gyűjtése, valamint, ha az ügynökség által az 5. cikk c) pontja alapján meghatározott helyszín esetében az eredmények nem adnak választ a kérdésre vagy nem oldják fel az ellentmondást, az adott helyszínen vizuális megfigyelés, sugárzásérzékelő és mérőműszerek és egyéb objektív intézkedések alkalmazása, ha az érintett állam, illetve ha nukleáris anyaggal is kapcsolatban van, akkor a Közösség és az ügynökség is hozzájárul.

7. cikk

a) Valamely állam kérésére, az ügynökség és az állam a nukleáris fegyverek elterjedése szempontjából érzékeny információk kiszivárgásának megakadályozása, a biztonsági és a fizikai védelmi követelmények kielégítése, valamint a jogilag védett és kereskedelmi szempontból érzékeny információk védelme érdekében e jegyzőkönyv szerinti felügyelt hozzáférésről állapodhatnak meg. Ezek a megállapodások nem akadályozhatják az ügynökséget abban, hogy a szükséges tevékenységeket elvégezze annak érdekében, hogy hitelt érdemlő bizonyítékokat szerezzen arról, hogy a kérdéses helyszínen nincs-e be nem jelentett nukleáris anyag, nem végeznek-e be nem jelentett tevékenységet; ide tartozik továbbá a 2. cikk szerinti adatok helyességére és teljességére vonatkozó kérdések tisztázása, valamint azok ellentmondásainak feloldása is.

b) Egy állam a 2. cikkben említett adatok megadásakor tájékoztathatja az ügynökséget az egyes telephelyeken található olyan helyekről, illetve olyan helyszínekről, amelyek esetében felügyelt hozzáférés alkalmazható.

c) A szükséges kiegészítő megállapodások hatálybalépéséig, az érintett állam az a) ponttal összhangban szabályozhatja a felügyelt hozzáférést.

8. cikk

Az e jegyzőkönyvben foglaltak nem akadályozzák meg, hogy egy állam hozzáférést biztosítson az ügynökség számára az 5. és a 9. cikkben említett helyszíneken túl további helyszínekhez, illetve hogy kérje az ügynökséget adott helyszínen történő tevékenységek ellenőrzésére. Az ügynökség késedelem nélkül megtesz minden elvárható intézkedést, hogy ezeknek a kéréseknek eleget tegyen.

9. cikk

Minden egyes állam hozzáférést biztosít az ügynökség számára az ügynökség által megjelölt helyszínekhez nagy területű környezeti mintavétel végzése érdekében, amennyiben egy állam nem képes ilyen hozzáférést biztosítani, akkor megtesz minden elvárható erőfeszítést annak érdekében, hogy alternatív helyszíneken tegyen eleget az ügynökség ilyen követelményeinek. Az ügynökség addig nem igényel ilyen hozzáférést, ameddig a nagy területű környezeti mintavételt és annak eljárási szabályairól szóló megállapodásokat a kormányzótanács, és az előzetes konzultációkat az ügynökség, a Közösség és az érintett állam jóvá nem hagyta.

10. cikk

a) Az ügynökség tájékozatja az érintett államot, és ha szükséges a Közösséget az alábbiakról:

i. az e jegyzőkönyv alapján végrehajtott tevékenységekről, ideértve azokat is, amelyek azokkal a kérdésekkel vagy ellentmondásokkal kapcsolatosak, amelyek vonatkozásában az ügynökség már előzőleg felhívta az érintett állam, és szükség esetén a Közösség figyelmét, az ügynökség által végzett tevékenységtől számított hatvan napon belül.

ii. bármilyen, az ügynökség által az érintett állam, és szükség esetén a Közösség tudomására hozott kérdéssel vagy ellentmondással kapcsolatos tevékenység eredményéről, a lehető leggyorsabban, de legkésőbb harminc napon belül azt követően, hogy az ügynökség ezeket az eredményeket megállapította.

b) Az ügynökség tájékoztatja az érintett államot és a Közösséget azokról a következtetésekről, amelyekre az e jegyzőkönyv alapján végzett tevékenysége alapján jutott. Ezeket a következtetéseket az ügynökség évente szolgáltatja.

ÜGYNÖKSÉGI ELLENŐRÖK KIJELÖLÉSE

11. cikk

a) i. A főigazgató értesíti a Közösséget és az államokat, ha a kormányzótanács az ügynökség bármely tisztviselőjét biztosítéki ellenőrré nevezte ki. Amennyiben a Közösség a kormányzótanács jóváhagyásáról szóló értesítés megérkezésétől számított három hónapon belül nem értesíti a Főigazgatót valamely tisztviselőnek az államokban ellenőrré történő kijelölésének visszautasításáról, a Közösségbe és az államokba ily módon kijelölt ellenőrt, az államokban kijelölt ellenőrnek kell tekinteni.

ii. A Főigazgató haladéktalanul értesíti a Közösséget és az államokat, ha valamely tisztviselőnek a Közösség kérésére vagy saját kezdeményezésére eljárva az államokban ellenőrként történő kijelölését visszavonta.

b) Az a) pontban említett értesítést hét nappal azután, hogy azt az ügynökség a Közösség és az államok részére ajánlott küldeményként postára adta, úgy kell tekinteni, hogy azt a Közösség és az államok megkapták.

VÍZUMOK

12. cikk

Minden egyes állam az erre vonatkozó kérelem beérkezésétől számított egy hónapon belül, megfelelő, többszöri be- és kiutazásra, és/vagy ha szükséges, átutazásra jogosító vízumot bocsát a kérelemben feltüntetett kijelölt ellenőr rendelkezésére, hogy lehetővé tegye az ellenőrnek az érintett állam területére történő belépését és ott-tartózkodását feladatainak végrehajtása céljából. Minden szükséges vízum legalább egy évig érvényes, és igény esetén azokat az ellenőrnek az érintett államban történő kinevezése időtartamára meg kell újítani.

KIEGÉSZÍTŐ MEGÁLLAPODÁSOK

13. cikk

a) Amennyiben egy állam, vagy szükség esetén a Közösség, vagy az ügynökség jelzi, hogy az e jegyzőkönyvben szabályozott intézkedések alkalmazásának módját kiegészítő megállapodásokban kell részletezni, akkor az állam, vagy az adott állam és a Közösség, valamint az ügynökség az e jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított kilencven napon belül megállapodik ezekről a kiegészítő megállapodásokról, vagy amennyiben a kiegészítő megállapodások iránti igény e jegyzőkönyv hatálybalépése után vetődik fel, akkor az igény kinyilvánításától számított kilencven napon belül.

b) A szükséges kiegészítő megállapodások hatálybalépéséig, az ügynökség jogosult az e jegyzőkönyvben szabályozott intézkedéseket alkalmazni.

HÍRKÖZLÉSI RENDSZEREK

14. cikk

a) Minden egyes állam engedélyezi és védi az ügynökség hivatalos célú szabad kommunikációját az ügynökségnek az érintett állam területén tartózkodó ellenőre és az ügynökség központja és/vagy regionális irodái között, ideértve az ügynökség lezáró és/vagy megfigyelő eszközei vagy mérőműszerei által létrehozott információk automatikus vagy nem automatikus továbbítását is. Az ügynökség az érintett állammal történt konzultáció alapján jogosult a nemzetközi telepítésű közvetlen kommunikációs rendszerek használatára, ideértve a műholdas rendszert és más olyan kommunikációs rendszereket, amelyek nincsenek használatban az érintett államban. Egy állam vagy az ügynökség kérésére e bekezdés végrehajtásának az ügynökség lezáró és/vagy megfigyelő eszközei vagy mérőműszerei által létrehozott információk automatikus vagy nem automatikus továbbítására vonatkozó részleteit a kiegészítő megállapodásokban kell kidolgozni.

b) Az a) pontban szabályozott kommunikáció és információtovábbítás során kellő figyelmet kell fordítani mindazoknak a szerzői jogilag vagy kereskedelmi szempontból érzékeny információk vagy mindazon a tervezési adatok védelmére, amelyeket az érintett állam különösen érzékenynek minősít.

BIZALMAS INFORMÁCIÓK VÉDELME

15. cikk

a) Az ügynökség szigorú rendszert hoz létre a tudomására jutó kereskedelmi, technológiai és ipari titkok és egyéb bizalmas információk nyilvánosságra hozatalának hatékony megakadályozására, ideértve azokat az információkat is, amelyek e jegyzőkönyv végrehajtása kapcsán jutnak az ügynökség tudomására.

b) Az a) pontban említett rendszer egyebek közt az alábbiakra vonatkozó rendelkezéseket foglalja magában:

i. a bizalmas információk kezelésére vonatkozó általános elvek és ezzel kapcsolatos intézkedések;

ii. a személyzet alkalmazásának a bizalmas adatok védelmével kapcsolatos feltételei;

iii. a titkosság tényleges vagy vélt megsértése esetén alkalmazandó eljárások.

c) Az a) pontban említett rendszert a kormányzótanács hagyja jóvá, és rendszeresen felülvizsgálja.

MELLÉKLETEK

16. cikk

a) A jegyzőkönyv mellékletei a jegyzőkönyv szerves részét képezik. Az I. és II. melléklet módosításának esetét kivéve, az e dokumentumban használt "jegyzőkönyv" kifejezés alatt a jegyzőkönyvet és a mellékleteit együtt kell érteni.

b) Az I. mellékletben felsorolt tevékenységek, valamint a II. mellékletben felsorolt berendezések és anyagok jegyzékét a kormányzótanács az általa létesített, nyitott szakértői munkacsoport javaslatai alapján módosíthatja. Minden ilyen módosítás a kormányzótanács által történt elfogadása után 4 hónappal lép hatályba.

c) A jegyzőkönyv III. melléklete rögzíti, hogyan kell a jegyzőkönyv rendelkezéseit a Közösségben és az államokban végrehajtani.

HATÁLYBALÉPÉS

17. cikk

a) Ez a jegyzőkönyv azon a napon lép hatályba, amikor az ügynökség írábeli értesítést kap a Közösségtől és az államoktól, hogy a hatálybalépéshez szükséges megfelelő követelmények teljesültek.

b) Az államok és a Közösség e jegyzőkönyv hatálybalépése előtt bármikor kinyilváníthatják, hogy a jegyzőkönyvet ideiglenes jelleggel alkalmazni kívánják.

c) A főigazgató az ügynökség valamennyi tagállamát azonnal értesíti az e jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazására vonatkozó bármely nyilatkozatról, illetve e jegyzőkönyv hatálybalépéséről.

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

18. cikk

E jegyzőkönyv alkalmazásában:

a) "nukleáris üzemanyagciklussal összefüggő kutatási és fejlesztési tevékenység": olyan tevékenységek, amelyek kifejezetten az alábbiakban felsorolt bármilyen eljárási vagy rendszerfejlesztési kérdésre vonatkoznak:

- nukleáris anyag átalakítása,

- nukleáris anyag dúsítása,

- nukleáris üzemanyag gyártása,

- reaktorok,

- kritikus rendszerek,

- nukleáris üzemanyag újrafeldolgozása,

- közepes vagy nagy aktivitású, plutóniumot, nagydúsítású uránt vagy U-233-at tartalmazó hulladékok feldolgozása (kivéve a tárolást vagy hasznosítást szolgáló átcsomagolást vagy átalakítást, amely nem jár elemek szétválasztásával),

nem terjednek ki azonban az elméleti vagy a tudományos alapkutatásra, vagy az ipari radioizotópos alkalmazásokkal, orvosi, vízügyi és mezőgazdasági alkalmazásokkal, valamint az egészségre és környezetre gyakorolt hatásaival és a karbantartás javításával foglalkozó kutatásra és fejlesztésre.

b) "telephely": az a terület, amelyet a Közösség és egy állam meghatározott egy létesítmény vonatkozó tervleírásában, beleértve a leállított létesítményeket, és az olyan létesítményen kívüli helyszínekről adott megfelelő információkban, ahol rendszeresen használnak nukleáris anyagokat, beleértve a leállított létesítményen kívüli helyszíneket, ahol rendszeresen használtak nukleáris anyagokat (ide csak olyan helyszínek tartoznak, ahol melegkamrák vannak, vagy olyan műveleteket hajtottak végre, amelyek nukleáris anyagok átalakításához, dúsításához, üzemanyaggyártáshoz vagy újrafeldolgozáshoz kapcsolódtak). A telephely fogalmába beletartozik minden olyan berendezés is, amely együtt van telepítve a létesítménnyel vagy helyszínnel, és amelynek rendeltetése alapvető szolgáltatások biztosítása vagy felhasználása, beleértve az alábbiakat: melegkamrák nukleáris anyagot nem tartalmazó besugárzott anyagok feldolgozására; berendezések hulladék kezelésére, tárolására és átadására; valamint mindazok az épületek, amelyek kapcsolatosak az érintett állam által a 2. cikk a) pontjának iv. alpontjában meghatározott tevékenységekkel.

c) "leszerelt létesítmény" vagy "létesítményen kívüli leszerelt helyszín": olyan berendezés vagy helyszín, amelyről a használatukhoz lényeges építményeket, illetve berendezéseket eltávolították, illetve ezeket működésre alkalmatlanná tették, úgy hogy az nem szolgálhat nukleáris anyag tárolására, és nem használható többé annak kezelésére, feldolgozására vagy alkalmazására.

d) "leállított létesítmény" vagy "leállított létesítményen kívüli helyszín": olyan telepített berendezés vagy helyszín, ahol az üzemeltetést leállították, és ahonnan a nukleáris anyagot eltávolították, de amelyet még nem szereltek le.

e) "nagydúsítású urán": 20 %-os vagy nagyobb dúsítású U-235 izotópot tartalmazó urán.

f) "helyszínspecifikus környezeti mintavételezés": olyan környezeti minták gyűjtése (pl. levegő, víz, növényzet, talaj, illetve felületi szennyeződések), amelyeket egy, az ügynökség által meghatározott helyszínen, illetve annak közvetlen környezetéből gyűjtöttek, hogy alátámasszák az ügynökség által levont következtetéseket, amelyek szerint az adott helyszínen nincs be nem jelentett nukleáris anyag, illetve nem végeznek be nem jelentett nukleáris tevékenységet.

g) "nagy területű környezeti mintavételezés": olyan környezeti minták gyűjtése (pl. levegő, víz, növényzet, talaj, illetve felületi szennyeződések), amelyeket az ügynökség által meghatározott helyszínekről gyűjtöttek be, hogy alátámasszák az ügynökség által levont következtetéseket, amelyek szerint egy tágabb körzetben nincs be nem jelentett nukleáris anyag, illetve nem végeznek be nem jelentett nukleáris tevékenységet.

h) "nukleáris anyag": a NAÜ alapszabályának XX. cikkében meghatározott bármilyen nukleáris alapanyag vagy különleges hasadóanyag. A nukleáris alapanyag fogalmát nem lehet úgy értelmezni, hogy az ércet vagy érchulladékot is magában foglal. A jegyzőkönyv hatálybalépése után a kormányzótanács az ügynökség alapszabályának XX. cikkére vonatkozó minden olyan meghatározása, amely bővíti a nukleáris alapanyagnak vagy különleges hasadóanyagnak tekintendő anyagok körét, a jegyzőkönyv alapján csak a Közösség és az államok által történt elfogadása után válik hatályossá.

i) "létesítmény":

i. reaktor, kritikus rendszer, átalakító üzem, üzemanyaggyártó üzem, újrafeldolgozó üzem, izotópszétválasztó üzem vagy önálló tároló, vagy

ii. bármilyen helyszín, ahol egy effektív kilogrammnál nagyobb mennyiségű nukleáris anyagot rendszeresen használnak.

j) "létesítményen kívüli helyszín": minden olyan berendezés vagy helyszín, amely nem létesítmény, és ahol rendszeresen használnak nukleáris anyagot egy effektív kilogrammnyi vagy annál kisebb mennyiségekben.

.

Por el Gobierno del Reino de BélgicaFor Kongeriget Belgiens regeringFür die Regierung des Königreichs BelgienΓια την κυβέρνηση τον Βασιλείου τον ΒελγίουFor the Government of the Kingdom of BelgiumPour le gouvernement du Royaume de BelgiquePer il governo del Regno del BelgioVoor de regering van het Koninkrijk BelgiëPelo Governo do Reino da BélgicaBelgian kuningaskunnan hallituksen puolestaFör Konungariket Belgiens regering

+++++ TIFF +++++

Mireille Claeys

Por el Gobierno del Reino de DinamarcaFor Kongeriget Danmarks regeringFür die Regierung des Königreichs DänemarkΓια την κυβέρνηση τον Βασιλείον του ΔανίαςFor the Government of the Kingdom of DenmarkPour le gouvernement du Royaume de DanemarkPer il governo del Regno di DanimarcaVoor de regering van het Koninkrijk DenemarkenPelo Governo do Reino da DinamarcaTanskan kuningaskunnan hallituksen puolestaFör Konungariket Danmarks regering

+++++ TIFF +++++

Henrik Wøhlk

Por el Gobierno de la República Federal de AlemaniaFor Forbundsrepublikken Tysklands regeringFür die Regierung der Bundesrepublik DeutschlandΓια την κυβέρνηση της Ομοσπονδιακής Δημοκρατίας της ΓερμανίαςFor the Government of the Federal Republic of GermanyPour le gouvernement de la République fédérale d'AllemagnePer il governo della Repubblica federale di GermaniaVoor de regering van de Bondsrepubliek DuitslandPelo Governo da República Federal da AlemanhaSaksan liittotasavallan hallituksen puolestaFör Förbundsrepubliken Tysklands regering

+++++ TIFF +++++

Karl Borchard

+++++ TIFF +++++

Helmut Stahl

Por el Gobierno de la República HelénicaFor Den Hellenske Republiks regeringFür die Regierung der Griechischen RepublikΓια την κυβέρνηση της Ελληνικής ΔημοκρατίαςFor the Government of the Hellenic RepublicPour le gouvernement de la République helléniquePer il governo della Repubblica ellenicaVoor de regering van de Helleense RepubliekPelo Governo da República HelénicaHelleenien tasavallan hallituksen puolestaFör Republiken Greklands regering

+++++ TIFF +++++

Emmanuel Fragoulis

Por el Gobierno del Reino de EspañaFor Kongeriget Spaniens regeringFür die Regierung des Königreichs SpanienΓια την κυβέρνηση του Βασιλείου της ΙσπανίαςFor the Government of the Kingdom of SpainPour le gouvernement du Royaume d'EspagnePer il governo del Regno di SpagnaVoor de regering van het Koninkrijk SpanjePelo Governo do Reino de EspanhaEspanjan kuningaskunnan hallituksen puolestaFör Konungariket Spaniens regering

+++++ TIFF +++++

ad referendum

Antonio Ortiz García

Por el Gobierno de IrlandaFor Irlands regeringFür die Regierung IrlandsΓια την κυβέρνηση της ΙρλανδίαςFor the Government of IrelandPour le gouvernement de l'IrlandePer il governo dell'IrlandaVoor de regering van IrelandPelo Governo da IrlandaIrlannin hallituksen puolestaFör Irlands regering

+++++ TIFF +++++

Thelma M. Doran

Por el Gobierno de la República ItalianaFor Den Italienske Republiks regeringFür die Regierung der Italienischen RepublikΓια την κυβέρνηση της Ιταλικής ΔημοκρατίαςFor the Government of the Italian RepublicPour le gouvernement de la République italiennePer il governo della Repubblica italianaVoor de regering van de Italiaanse RepubliekPelo Governo da República ItalianaItalian tasavallan hallituksen puolestaFör Republiken Italiens regering

+++++ TIFF +++++

Vincenzo Manno

Por el Gobierno del Gran Ducado de LuxemburgoFor Storhertugdømmet Luxembourgs regeringFür die Regierung des Großherzogtums LuxemburgΓια την κυβέρνηση του Μεγάλου Δουκάτου του ΛουξεμβούργουFor the Government of the Grand Duchy of LuxembourgPour le gouvernement du Grand-Duché de LuxembourgPer il governo del Granducato di LussemburgoVoor de regering van het Groothertogdom LuxemburgPelo Governo do Grão-Ducado do LuxemburgoLuxemburgin suurherttuakunnan hallituksen puolestaFör Storhertigdömet Luxemburgs regering

+++++ TIFF +++++

Georges Santer

Por el Gobierno del Reino de los Países BajosFor Kongeriget Nederlandenes regeringFür die Regierung des Königreichs der NiederlandeΓια την κυβέρνηση τον Βασιλείου των Κάτω ΧωρώνFor the Government of the Kingdom of the NetherlandsPour le gouvernement du Royaume des Pays-BasPer il governo del Regno dei Paesi BassiVoor de regering van het Koninkrijk der NederlandenPelo Governo do Reino dos Países BaixosAlankomaiden kuningaskunnan hallituksen puolestaFör Konungariket Nederländernas regering

+++++ TIFF +++++

Hans A.F.M. Förster

Por el Gobierno de la República de AustriaFor Republikken Østrigs regeringFür die Regierung der Republik ÖsterreichΓια την κυβέρνηση της Δημοκρατίας της ΑυστρίαςFor the Government of the Republic of AustriaPour le gouvernement de la République d'AutrichePer il governo della Repubblica d'AustriaVoor de regering van de Republiek OostenrijkPelo Governo da República da ÁustriaItävallan tasavallan hallituksen puolestaFör Republiken Österrikes regering

+++++ TIFF +++++

Irene Freudenschuss-reichl

Por el Gobierno de la República PortuguesaFor Den Portugisiske Republiks regeringFür die Regierung der Portugiesischen RepublikΓια την κυβέρνηση της Πορτογαλικής ΔημοκρατίαςFor the Government of the Portuguese RepublicPour le gouvernement de la République portugaisePer il governo della Repubblica portogheseVoor de regering van de Portugese RepubliekPelo Governo da República PortuguesaPortugalin tasavallan hallituksen puolestaFör Republiken Portugals regering

+++++ TIFF +++++

Álvaro José CostaDe Mendonça e Moura

Por el Gobierno de la República de FinlandiaFor Republikken Finlands regeringFür die Regierung der Republik FinnlandΓια την κυβέρνηση της Φινλανδικής ΔημοκρατίαςFor the Government of the Republic of FinlandPour le gouvernement de la République de FinlandePer il governo della Repubblica di FinlandiaVoor de regering van de Republiek FinlandPelo Governo da República da FinlândiaSuomen tasavallan hallituksen puolestaFör Republiken Finlands regering

+++++ TIFF +++++

Eva-christina Mäkeläinen

Por el Gobierno del Reino de SueciaFor Kongeriget Sveriges regeringFor the Government of the Kingdom of SwedenFür die Regierung des Königreichs ScgwedenΓια την κυβέρνηση τον Βασιλείου της ΣονηδίαςPour le gouvernement du Royaume de SuèdePer il governo del Regno di SveziaVoor de regering van het Koninkrijk ZwedenPelo Governo do Reino da SuéciaRuotsin kuningaskunnan hallituksen puolestaFör Konungariket Sveriges regering

+++++ TIFF +++++

Björn Skala

Por la Comunidad Europea de la Energía AtómicaFor Det Europæiske AtomenergifællesskabFor the European Atomic Energy CommunityFür die Europäische AtomgemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή Κοινότητα Ατομικής ΕνέργειαςPour la Communauté européenne de l'énergie atomiquePar la Comunità europea dell'energia atomicaVoor de Europese Gemeenschap voor AtoomenergiePela Comunidade Europeia de Energia AtómicaEuroopan atomienergiayhteisön puolestaFör Europeiska atomenergigemenskapen

+++++ TIFF +++++

Lars-erik Lundin

Por el Organismo Internacional de Energía AtómicaFor Den Internationale AtomenergiorganisationFür die Internationale Atomenergie-OrganisationΓια τον Διεθνή Οργανισμό Ατομικής ΕνέργειαςFor the International Atomic Energy AgencyPour l'Agence internationale de l'énergie atomiquePer l'Agenzia internazionale dell'energia atomicaVoor de Internationale Organisatie voor AtoomenergiePela Agência Internacional da Energia AtómicaKansainvälisen atomienergiajärjestön puolestaFör Internationella atomenergiorganet

+++++ TIFF +++++

Mohamed Elbaradei

[1] 1998. június 8-án a Tanács nemcsak erre, a Közösség 13 nukleáris fegyverrel nem rendelkező tagállama, a Közösség és a NAÜ közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvre vonatkozóan (megjelent: HL L 51., 21. kötet, 1978.2.22. és mint NAÜ dokumentum INFCIRC/193, 1973.9.14) hagyta jóvá a Bizottság döntését az Európai Atomenergia-közösség (a Közösség) nevében, hanem Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Közösség és a NAÜ közötti (megjelent mint NAÜ-dokumentum INFCIRC/263, 1978.10.), valamint Franciaország, a Közösség és a NAÜ közötti megállapodásokhoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyvekre vonatkozóan (megjelent mint NAÜ-dokumentum INFCIRC/290, 1981.12.). Mind a három kiegészítő jegyzőkönyvet az érintett felek 1998. szeptember 22-én írták alá Bécsben. Az egyes kiegészítő jegyzőkönyvek szövegei elérhetők a következő internet címen: http://europa.eu.int/en/comm/dg17/nuclear/nuchome.htm.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A jegyzőkönyv 2. cikk a) pontjának iv. alpontjában említett tevékenységek jegyzéke

i. Centrifugarotorcsövek előállítása vagy gázcentrifugák összeszerelése.

A centrifugarotorcsövek a II. melléklet 5.1.1. b) pontjában leírt vékonyfalú hengerek.

A gázcentrifugák a II. melléklet 5.1. pontjának bevezető megjegyzésében leírt centrifugák.

ii. Diffúziós válaszfal előállítása.

A diffúziós válaszfalak a II. melléklet 5.3.1. a) pontjában leírt vékony porózus szűrők.

iii. Lézeralapú rendszerek előállítása vagy összeszerelése.

A lézeralapú rendszerek a II. melléklet 5.7. pontjában leírt berendezéseket tartalmazó rendszerek.

iv. Elektromágneses izotópszétválasztók előállítása vagy összeszerelése.

Az elektromágneses izotópszétválasztók olyan, a II. melléklet 5.9.1. pontjában leírt berendezések, amelyek a II. melléklet 5.9.1. a) pontjában leírt ionforrásokat tartalmaznak.

v. Oszlopok vagy kiválasztó berendezések előállítása vagy összeszerelése.

Az oszlopok vagy kiválasztó berendezések a II. melléklet 5.6.1., 5.6.2., 5.6.3., 5.6.5, 5.6.6, 5.6.7. és 5.6.8 pontjában leírt berendezések.

vi. Aerodinamikus leválasztó fúvókák vagy vortex csövek előállítása.

Az aerodinamikus leválasztó fúvókák vagy vortex csövek a II. melléklet 5.5.1., valamint 5.5.2. pontjában leírt leválasztó fúvókák és vortex csövek.

vii. Uránplazmát létrehozó rendszerek előállítása vagy összeszerelése.

Az uránplazmát létrehozó rendszerek a II. melléklet 5.8.3. pontjában leírt, uránplazma előállításra szolgáló berendezések.

viii. Cirkónium csövek előállítása.

A cirkónium csövek a II. melléklet 1.6. pontjában meghatározott csövek.

ix. Nehézvíz vagy deutérium előállítása vagy minőségének javítása.

A nehézvíz vagy deutérium a következőket jelenti: deutérium, nehézvíz (deutérium-oxid) és bármely más deutérium vegyület, amelyben a deutérium és a hidrogén atomok aránya meghaladja az 1: 5000 értéket.

x. Nukleáris minőségű grafit előállítása.

A nukleáris minőségű grafit olyan grafit, amelynek tisztasági mutatója kisebb, mint 5 ppm bór egyenérték, és sűrűsége nagyobb, mint 1, 50 g/cm3.

xi. Besugárzott üzemanyag számára készült konténerek előállítása.

A besugárzott üzemanyag számára készült konténerek olyan tartályok, amelyek a besugárzott üzemanyag szállítására és/vagy tárolására szolgálnak, és kémiai, hő- és sugárvédelmet biztosítanak, valamint biztosítják a keletkező bomlási hő elvezetését a kezelés, szállítás és tárolás folyamán.

xii. Atomreaktor-szabályzó rudak előállítása.

Az atomreaktor-szabályzó rudak a II. melléklet 1.4. pontjában leírt rudak.

xiii. Kritikusságbiztos tartályok és edények előállítása.

A kritikusságbiztos tartályok és edények a II. melléklet 3.2. és 3.4. pontjában leírt termékek.

xiv. Besugárzott fűtőelem aprító gépek előállítása.

A besugárzott fűtőelem aprító gépek a II. melléklet 3.1. pontjában leírt berendezések.

xv. Melegkamrák építése

A melegkamrák azok a kamrák vagy összekapcsolt kamrák, amelyek térfogata összesen legalább 6 m3, és olyan biológiai védelemmel rendelkeznek, amely egyenértékű vagy meghaladja a 0, 5 m vastag betonét, amelynek sűrűsége 3, 2 g/cm3 vagy nagyobb, és fel vannak szerelve távirányítású készülékekkel.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

Meghatározott berendezések és nem nukleáris anyagok jegyzéke a 2. cikk a) pontjának ix. alpontja szerint az exportra és importra vonatkozó jelentésekhez

1. REAKTOROK ÉS AZOK BERENDEZÉSEI

1.1. Teljes atomreaktorok

Szabályozott, önfenntartó hasadási láncreakciót folyamatosan fenntartani képes atomreaktorok, kivéve a zérus energiájú reaktorokat, amelyek meghatározása a következő: azok a reaktorok, amelyekben a termelt plutónium tervezett legnagyobb mennyisége nem haladja meg az évi 100 grammot.

Magyarázó megjegyzés

Az atomreaktor alapvetően magában foglalja azokat az alkotóelemeket, amelyek a reaktortartályon belül találhatók, vagy közvetlenül ahhoz kapcsolódnak, valamint az aktív zóna teljesítményszintjét szabályozó berendezéseket, továbbá azokat az alkotóelemeket, amelyek rendes körülmények között tartalmazzák, közvetlenül érintkeznek vele vagy szabályozzák az aktív zóna primer hűtőközegét.

Nem lehet kizárni azokat a reaktorokat, amelyek ésszerűen alkalmasak lehetnek olyan módosításokra, amelyek révén évi 100 grammnál jelentősen nagyobb mennyiségű plutóniumot tudnának termelni. Azok a reaktorok, amelyeket úgy terveztek, hogy hosszabb ideig jelentős teljesítményen üzemeljenek, tekintet nélkül plutóniumtermelő kapacitásukra, nem tekintendők "zérus energiájú reaktoroknak".

1.2. Nyomásálló reaktortartályok

Fémtartályok, mint komplett egységek vagy ezek számára gyártott főbb alkatrészek, amelyeket kifejezetten azzal a céllal terveztek vagy készítettek, hogy az 1.1. pontban meghatározott atomreaktor aktív zónáját befogadják, és képesek ellenállni a primer hűtőközeg üzemi nyomásának.

Magyarázó megjegyzés

Az 1.2. pont vonatkozik a nyomásálló reaktortartály fedelére mint a nyomásálló tartály előre gyártott fő alkotóelemére.

A reaktortartály belső szerkezeteit (például az aktív zóna és más tartályban levő szerelvények tartóoszlopait és lemezeit, a szabályzórúdak vezetőcsöveit, termikus árnyékolásokat, terelőlapokat, zónarácsokat, diffúzorlapokat stb.) rendszerint a reaktor gyártója szállítja. Néhány esetben bizonyos belső tartóelemek hozzátartoznak a nyomásálló tartály gyártásához. Ezek a berendezések meglehetősen döntő tényezők a reaktor üzemeltetésének biztonsága és megbízhatósága (és így a reaktor szállítójának garanciái és felelőssége) szempontjából, így a szállításukra vonatkozó szerződésen kívüli szállításuk nem lehet általános gyakorlat. Ezért, habár ezeknek az egyedi, különlegesen tervezett és gyártott, kritikus, nagy és drága berendezéseknek a külön történő szállításának veszélye fennáll, az ilyen szállítási mód valószínűtlennek tekinthető.

1.3. Reaktorüzemanyag-berakó és -kirakó berendezések

Olyan berendezések, amelyeket kifejezetten arra a célra terveztek vagy készítettek, hogy az 1.1. pontban meghatározott olyan nukleáris reaktorokba helyezzék vagy abból eltávolítsák az üzemanyagot, amelyek átrakás alatt is képesek működni, vagy olyan műszakilag kifinomult helyzetbeállító vagy irányba állító megoldásokat alkalmaznak, hogy leállított állapotban lehetővé tegyék a komplex üzemanyag-átrakási műveletek végrehajtását például olyan reaktoroknál, amelyeknél az üzemanyag közvetlen vizuális megfigyelése vagy megközelítése üzemi körülmények között nem lehetséges.

1.4. Reaktorszabályzó-rudak

Az 1.1. pontban meghatározott reaktorban a reakciógyakoriság szabályozására különlegesen tervezett vagy készített szabályzó rudak.

Magyarázó megjegyzés

A neutronelnyelő részeken túlmenően ide tartoznak a tartásra, felfüggesztésre alkalmas szerkezetek is, ha szállításuk külön történik.

1.5. Nyomástartó csövek reaktorokhoz

Olyan csövek, amelyeket kifejezetten arra a célra terveztek vagy készítettek, hogy az 1.1. pontban meghatározott reaktorban az üzemanyagelemeket és a primer hűtőközeget magukban foglalják, 5,1 MPa-t (740 psi) meghaladó üzemi nyomáson.

1.6. Cirkónium csövek

Cirkónium fémből vagy ötvözetből készült csövek vagy csőszerelvények, egy bármely 12 hónapos időszakon belül 500 kg-ot meghaladó mennyiségben, amelyeket kifejezetten arra a célra terveztek vagy készítettek, hogy az 1.1. pontban meghatározott reaktorban használják fel, és amelyekben a hafnium-cirkónium tömegarány kisebb, mint 1:500.

1.7. Primer hűtőközeg-szivattyúk

Szivattyúk, amelyeket kifejezetten az 1.1. pontban meghatározott reaktorok primer hűtőközegének keringtetésére terveztek vagy készítettek.

Magyarázó megjegyzés

A kifejezetten erre a célra tervezett vagy készített szivattyúk magukban foglalhatják az összetett vagy többszörös tömítő rendszereket a primer hűtőközeg szivárgásának megakadályozására, tokozott hajtású szivattyúkat és lendkerékkel rendelkező szivattyúkat. Ez a meghatározás magában foglalja az NC-1 vagy annak megfelelő minősítésű szivattyúkat.

2. NEM NUKLEÁRIS ANYAGOK REAKTOROKHOZ

2.1. Deutérium és nehézvíz

Deutérium, nehézvíz (deutérium-oxid) és bármely más, deutériumot tartalmazó vegyület, amelyben a deutérium-hidrogén izotóparány meghaladja az 1:5000 értéket, és amelyet az 1.1. pontban meghatározott reaktorban való felhasználásra szántak, bármely fogadó ország esetében bármely 12 hónapos időszakon belül a 200 kg deutériumatomot meghaladó mennyiségben.

2.2. Nukleáris minőségű grafit

Olyan grafit, amelynek tisztasági mutatója kisebb, mint 5 ppm bóregyenérték és sűrűsége nagyobb, mint 1,50 g/cm3, és amelyet az 1.1. pontban meghatározott reaktorokban való felhasználásra szántak, bármely fogadó ország esetében bármely 12 hónapos időszakon belül a 3 × 104 kg-ot (30 tonna) meghaladó mennyiségben.

Megjegyzés

A jelentéstétel szempontjából a kormányzat határozza meg, hogy az exportált, fenti követelményeket kielégítő grafit reaktorban való felhasználásra szolgál-e.

3. ÜZEMEK A BESUGÁRZOTT ÜZEMANYAGELEMEK ÚJRAFELDOL-GOZÁSÁRA, ÉS KIFEJEZETTEN ERRE A CÉLRA TERVEZETT VAGY KÉSZÍTETT BERENDEZÉSEK

Bevezető megjegyzés

A besugárzott nukleáris üzemanyag újrafeldolgozása során a plutóniumot és az uránt elválasztják az erősen radioaktív hasadási termékektől és más transzurán elemektől. A szétválasztást különböző műszaki megoldásokkal végezhetik. Az évek során azonban a Purex-módszer lett a legelfogadottabb és a legszélesebb körben használatos módszer. A Purex-módszer szerint a besugárzott nukleáris üzemanyagot salétromsavban feloldják, majd az uránt, a plutóniumot és a hasadási termékeket oldószeres kivonással, szerves oldószerben feloldott tributil-foszfát keverék segítségével választják szét.

A Purex-létesítményeknek egymáshoz hasonló feldolgozási folyamatai vannak, beleértve a besugárzott fűtőelemek feldarabolását, a fűtőelem feloldását, az oldószeres kivonást és a keletkezett folyadék tárolását. Ezenkívül használhatnak berendezéseket az uránnitrát termikus denitrálására, a plutóniumnitrát oxiddá vagy fémmé történő alakítására, és a hasadási termékeket tartalmazó folyadék hosszú távú tárolására vagy kibocsátásra alkalmas formában való kezelésére. Az e feladatokat ellátó berendezések típusa és konfigurációja azonban számos ok miatt különbözhet az egyes Purex-létesítményekben, ezek közé tartozik az újrafeldolgozandó besugárzott nukleáris üzemanyag típusa és mennyisége, a visszanyert anyagok tervezett kibocsátása, valamint a létesítmény tervébe foglalt biztonsági és karbantartási filozófia.

A besugárzott fűtőelemek újrafeldolgozására szolgáló üzem azokat a berendezéseket és alkatrészeket foglalja magában, amelyek üzemszerűen közvetlen kapcsolatba kerülnek a besugárzott üzemanyaggal, és közvetlenül szabályozzák a besugárzott üzemanyag és a főbb nukleáris anyagok és hasadási termékek feldolgozási folyamatait.

Ezek az eljárások, beleértve a teljes plutónium-átalakítási és fém-plutóniumtermelő rendszereket, azokról az intézkedésekről ismerhetők fel, amelyekkel elkerülik a kritikusságot (például a geometria megválasztásával), a sugárzásveszélyt (például árnyékolással) és a mérgezésveszélyt (például területi elhatárolással).

A "kifejezetten besugárzott fűtőelemek újrafeldolgozására tervezett vagy készített berendezések" kategóriába az alábbi berendezések tartoznak:

3.1. Besugárzottfűtőelem-aprító gépek

Bevezető megjegyzés

Ez a berendezés feltöri az üzemanyag burkolatát, hogy a besugárzott nukleáris anyag kioldhatóvá váljon. Erre legtöbbször különlegesen tervezett fémvágó ollókat használnak, de korszerű berendezések, mint például lézerek is használhatók.

Távműködtetésű berendezések, amelyeket kifejezetten arra terveztek vagy készítettek, hogy a fentiekben meghatározott újrafeldolgozó üzemben használják azokat, és besugárzott nukleáris üzemanyag kazetták, kötegek vagy rudak vágására, aprítására vagy darabolására szántak.

3.2. Oldótartályok

Bevezető megjegyzés

A feldarabolt kiégett üzemanyag rendszerint az oldótartályokba kerül. Ezekben a kritikusságbiztos tartályokban a besugárzott nukleáris anyagot salétromsavban feloldják, és a megmaradt burkolatot eltávolítják a technológiai folyamatból.

Kritikusságbiztos tartályok (pl. kis átmérőjű, gyűrű alakú vagy lapos tartályok), amelyeket kifejezetten arra a célra terveztek vagy készítettek, hogy a fentiekben meghatározott újrafeldolgozó üzemben a besugárzott nukleáris hasadóanyag feloldására használják, és amelyek képesek ellenállni hőnek, erősen korrozív folyadéknak, továbbá távműködtetéssel tölthetők fel és tarthatók karban.

3.3. Oldószerkivonók és oldószeres kivonó berendezések

Bevezető megjegyzés

Az oldótartályokban feloldott besugárzott üzemanyag oldata, és az uránt, a plutóniumot és a hasadási termékeket elválasztó szerves oldószerek egyaránt az oldószerkivonókba kerülnek. Az oldószerkivonó berendezéseket általában szigorú üzemi paraméterekre, mint pl. karbantartás nélküli hosszú élettartamra, vagy könnyű cserélhetőségre, egyszerű üzemeltetésre és vezérlésre, valamint a folyamat változó körülményeihez való rugalmas alkalmazkodásra tervezik.

A besugárzott üzemanyag újrafeldolgozására szolgáló üzemben való felhasználásra különlegesen tervezett vagy előkészített oldószerkivonók, mint pl. a töltetes vagy impulzusos oszlopok, a keverők ülepítő edényei vagy a centrifugális kontaktorok. Az oldószerkivonóknak ellen kell állniuk a salétromsav korróziós hatásának. Az oldószerkivonók általában különlegesen magas követelményeket kielégítő módon (különleges hegesztési, vizsgálati, minőségbiztosítási és minőségellenőrzési módszerek) készülnek, kis széntartalmú rozsdamentes acélból, titánból, cirkóniumból vagy más jó minőségű anyagból.

3.4. Vegyi tartályok és tárolóedények

Bevezető megjegyzés

Az oldószerkivonási folyamat három fő folyadékáramot eredményez. A tartályokat vagy tárolóedényeket a három folyadékáram továbbfeldolgozására használják a következők szerint:

a) a tiszta uránnitrát oldatot bepárlással töményítik és átvezetik egy denitráló folyamaton, ahol urán-oxiddá alakul. Ezt az oxidot a nukleáris üzemanyagciklusban újból felhasználják;

b) az erősen radioaktív hasadási termékek oldatát általában bepárlással töményítik, és folyadékkoncentrátum formájában tárolják. Ezt a koncentrátumot később tovább bepárolhatják és tárolásra vagy kibocsátásra alkalmas formába alakíthatják át;

c) a tiszta plutóniumnitrát-oldatot töményítik és tárolják az ezt követő feldolgozási lépésekhez való továbbítástól függően. A plutóniumoldatok tárolására szolgáló tartályok és tárolóedények tervezése során különös figyelmet fordítanak arra, hogy elkerüljék a folyadékáram koncentrációjának és formájának a változásából adódó kritikussági problémákat.

A besugárzott fűtőelemek újrafeldolgozó üzeme számára különlegesen tervezett vagy előkészített tartályoknak és tárolóedényeknek ellent kell állniuk a salétromsav korróziós hatásának. Ezek a tartályok vagy tárolóedények általában kis széntartalmú rozsdamentes acélból, titánból, cirkóniumból vagy más jó minőségű anyagból készülnek. A tartályokat vagy tárolóedényeket tervezhetik úgy, hogy távirányítással működtethetők és karbantarthatók legyenek, és az alábbi adottságokkal rendelkezhetnek a nukleáris kritikusság ellenőrzése céljából:

1. a falak és belső szerkezetek bóregyenértéke min. 2 %, vagy

2. a hengeres tartályok legnagyobb átmérője 175 mm (7″), vagy

3. a gyűrű alakú vagy lapos tartályok legnagyobb szélessége 75 mm (3″).

3.5. Plutónium-nitrátot plutonium-oxiddá alakító rendszer

Bevezető megjegyzés

A legtöbb újrafeldolgozó létesítményben ez az utolsó folyamat magában foglalja a plutónium-nitrát oldat plutónium-dioxiddá való átalakítását. Ennek az eljárásnak a főbb lépései: az anyag tárolása és az adagolás beállítása, kicsapatás és a szilárd/folyékony fázis szétválasztása, kalcinálás, a termék kezelése, szellőztetés, hulladékkezelés és a folyamat vezérlése.

Teljes rendszerek, amelyeket kifejezetten a plutónium-nitrát plutónium-oxiddá való alakítására terveztek vagy készítettek, és amelyeket különösen alkalmassá tettek a kritikusság és a sugárzás hatásainak elkerülésére, valamint a mérgezési kockázat minimalizálására.

3.6. Plutónium-oxidot plutónium-fémmé alakító rendszerek

Bevezető megjegyzés

Ez a folyamat, amelyet egy újrafeldolgozó létesítményben végezhetnek, tartalmazza a plutónium-dioxid fluorozását, általában erősen korrozív hidrogén-fluoriddal, hogy plutónium-fluoridot állítsanak elő, amelyet a továbbiakban nagytisztaságú kalcium fém segítségével redukálnak, hogy plutónium fémet és kalcium-fluorid salakot kapjanak. Ennek a folyamatnak a fő lépései: fluorozás (például nemesfémekből készült vagy azzal bevont berendezések felhasználásával), fémredukció (például kerámia olvasztótégelyek segítségével), salakvisszanyerés, termékkezelés, szellőzés, hulladékkezelés és a folyamat vezérlése.

Teljes rendszerek, amelyeket kifejezetten plutónium fém termelésére terveztek vagy készítettek elő, és amelyeket különösen alkalmassá tettek a kritikusság és a sugárzás hatásainak elkerülésére, valamint a mérgezési kockázat minimalizálására.

4. FŰTŐELEMEKET GYÁRTÓ ÜZEMEK

"fűtőelemeket gyártó üzem": olyan berendezéseket foglal magában, amelyek:

a) általában közvetlen kapcsolatba kerülnek a nukleáris anyagok előállítási folyamatával, vagy közvetlenül feldolgozzák, vagy szabályozzák azt; vagy

b) a nukleáris anyagot az üzemanyag-burkolaton belülre zárják.

5. AZ URÁN IZOTÓPOK SZÉTVÁLASZTÁSÁRA SZOLGÁLÓ ÜZEMEK ÉS KIFEJEZETTEN ERRE A CÉLRA TERVEZETT VAGY KÉSZÍTETT BERENDEZÉSEK, AZ ANALITIKAI MŰSZEREK KIVÉTELÉVEL

Az urán izotópjainak szétválasztására "különlegesen tervezett vagy készített berendezések az analitikai műszerek kivételével" kategóriába a következő berendezések tartoznak:

5.1. Gázcentrifugák és kifejezetten gázcentrifugákban való felhasználásra tervezett vagy készített részegységek és alkatrészek:

Bevezető megjegyzés

A gázcentrifuga általában egy vagy több vékonyfalú, 75-400 mm (3-16″) átmérőjű hengerből áll, amely vákuumkörnyezetben van és nagy, 300 m/s vagy nagyobb kerületi sebességgel forognak függőleges középponti tengelyük körül. A nagy kerületi sebesség elérése érdekében a forgó alkatrészekhez felhasznált szerkezeti anyagoknak nagy szilárdság/sűrűség aránnyal kell rendelkezniük, és a forgórészt és így annak alkatrészeit is a kiegyensúlyozatlanság elkerülésére nagyon kis tűrésekkel kell készíteni. Más centrifugákkal ellentétben, az urándúsításhoz használt gázcentrifuga a rotortérben lévő forgó, korong alakú terelőlapokkal rendelkezik, valamint egy álló csőrendszerrel az UF6 gáz be- és kivezetésére, amelynek legalább 3 különálló csatornája van, amelyek közül kettő a forgórész tengelyétől induló és a forgórész kerülete felé vezető hornyokhoz csatlakozik. A vákuumtérben számos más nem forgó kritikus részegység is van, amelyek különleges tervezésűek, de nem nehéz legyártani azokat, és nem egyetlen anyagból készülnek. Egy centrifugalétesítményben azonban nagyon sok ilyen részegységre van szükség, így a mennyiség fontos információval szolgálhat a végfelhasználásról.

5.1.1. Forgó alkatrészek

a) Teljes forgóegységek

Vékonyfalú hengerek vagy több összekapcsolt vékonyfalú henger, amelyek e szakasz magyarázó megjegyzésében leírt nagy szilárdság/sűrűség arányú anyagok közül egynek vagy többnek a felhasználásával készültek. Ha a hengerek össze vannak kapcsolva, akkor az alábbi 5.1.1. c) pontjában leírt rugalmas tömlők vagy gyűrűk fogják össze azokat. A forgórész az 5.1.1. alábbi d) és e) pontjában leírt belső terelőlemezekkel és zárófedelekkel van felszerelve a végső, összeszerelt állapotában. Mindazonáltal a teljes berendezés szállítható csak részben összeszerelt állapotban is.

b) Rotorcsövek

Különlegesen tervezett vagy készített vékonyfalú hengerek, amelyek vastagsága 12 mm (0,5″) vagy kevesebb, átmérőjük 75 mm (3″) és 400 mm (16″) között van, és amelyek nagy szilárdság/sűrűség arányú anyagok közül egynek vagy többnek a felhasználásával készültek. (ld. Az 5.1.1. ponthoz fűzött magyarázó megjegyzéseket)

c) Gyűrűk vagy befúvók

Kifejezetten a rotorcső helyi megtámasztására vagy több rotorcső összekapcsolására tervezett vagy készített vékony falú alkatrészek. A befúvó egy rövid, 3 mm (0,12″) vagy kisebb falvastagságú, 75-400 mm (3-16″) átmérőjű spirálmenettel ellátott henger, amely az 5.1.1. pont magyarázó megjegyzésében leírt nagy szilárdság/sűrűség arányú anyagok közül egynek vagy többnek a felhasználásával készült.

d) Terelőlemezek

Tárcsa alakú, 75-400 mm (3-16″) átmérőjű alkatrészek, amelyeket kifejezetten a centrifuga rotorcsövének belsejében történő felszerelésre terveztek vagy készítettek, a bevezető kamrának a fő szétválasztó kamrától történő elválasztására, valamint néhány esetben a rotorcső fő szétválasztó kamrájában az UF6 gáz körforgásának elősegítésére, és amelyek e pont magyarázó megjegyzésében leírt nagy szilárdság/sűrűség arányú anyagok közül egynek vagy többnek a felhasználásával készültek.

e) Alsó és felső zárófedelek

Tárcsa alakú, 75-400 mm (3-16″) átmérőjű alkatrészek, amelyeket kifejezetten arra terveztek vagy készítettek, hogy a rotorcső végeihez illeszkedjenek és ezáltal az UF6 gázt a rotorcsövön belül tartsák, és sok esetben megtámasszák, megtartsák, vagy beépített elemként tartalmazzák a felső csapágy egy elemét (felső zárófedél), vagy hordozzák a motor forgó elemeit és az alsó csapágyat (alsó zárófedél), és amelyek az 5.1.1. pont magyarázó megjegyzésében leírt nagy szilárdság/sűrűség arányú anyagok közül egynek vagy többnek a felhasználásával készültek.

Magyarázó megjegyzés

A centrifuga forgó részeihez használt anyagok a következők:

a) 2,05 × 109 N/m2 (300000 psi) vagy nagyobb szakítószilárdságú martenzites acél;

b) 0,46 × 109 N/m2 (67000 psi) vagy nagyobb szakítószilárdságú alumíniumötvözetek; vagy

c) összetett szerkezetekben használható, 12,3 × 106 m vagy nagyobb fajlagos modulussal rendelkező és 0,3 × 106 m vagy nagyobb fajlagos szakítószilárdságú szálas szerkezetű anyagok, (a "fajlagos modulus" a Young-modulus N/m2-ben kifejezett értéke osztva a fajsúly N/m3-ben kifejezett értékével; a "fajlagos szakítószilárdság" a szakítószilárdság N/m2-ben kifejezett értéke osztva a fajsúly N/m3-ben kifejezett értékével).

5.1.2. Álló alkatrészek

a) Mágneses felfüggesztésű csapágyak

Kifejezetten erre a célra tervezett vagy készített, gyűrűmágnest tartalmazó csapágyszerkezetek, amelyek csillapító közeget tartalmazó házban vannak felfüggesztve. A ház az UF6 korróziós hatásának ellenálló anyagból készül (lásd az 5.2. pont magyarázó megjegyzését). A mágnes a rotornak az 5.1.1. e) pontjában leírt felső zárófedelén lévő póluselemhez vagy másik mágneshez csatlakozik. A mágnes lehet gyűrű alakú, ahol a külső és a belső átmérő aránya egyenlő vagy kisebb, mint 1,6:1. A mágnes olyan formában lehet, hogy kiindulási áteresztőképessége 0,15 H/m (120000 CGS egységben) vagy több, vagy a visszamaradó mágnesessége 98,5 % vagy több, vagy a mágneses tér energiasűrűsége nagyobb, mint 80 kJ/m3 (107 gauss-oersted). A szokásos anyagtulajdonságokon kívül az is előfeltétel, hogy a mágneses tengelyek csak nagyon kis tűréshatáron belül (< 0,1 mm vagy 0,004 hüvelyk) térhetnek el a geometriai tengelyektől, a mágnes anyagának homogenitása különösen fontos.

b) Csapágyak/Csillapítók

Kifejezetten erre a célra tervezett vagy készített csapágyak, amelyek csillapítóra szerelt forgócsapos csapágycsészéből álló egységet tartalmaznak. A forgócsap egy edzett acéltengely, az egyik végén egy félgömbbel, a másik végén pedig rögzítési lehetőséggel az 5.1.1. e) pontja szerinti alsó zárófedélhez. A tengelyhez azonban hidrodinamikus csapágy is kapcsolódhat. A csésze tabletta alakú, az egyik oldalán félgömb alakú bemélyedéssel. Ezeket az alkatrészeket gyakran a csillapítótól elkülönítve szállítják.

c) Molekuláris szivattyúk

Különlegesen tervezett vagy készített hengerek belsőleg megmunkált vagy préselt spirál hornyokkal és belsőleg megmunkált furatokkal. Jellemző méreteik a következők: a belső átmérő 75 mm (3″) és 400 mm (16″) között van, a falvastagság 10 mm (0,4″) vagy nagyobb, a hossz pedig egyenlő vagy nagyobb az átmérőnél. A hornyok jellemzően négyszög keresztmetszetűek és 2 mm (0,08″) vagy nagyobb mélységűek.

d) Motor állórészek

Különlegesen tervezett vagy gyártott gyűrű alakú motor állórészek többfázisú AC hiszterézises (vagy mágneses ellenállású) motorokhoz, szinkron működésre vákuumban, 600-2000 Hz frekvencia tartományban, 50-1000 volt/amper teljesítménytartományban. Az állórészek kisveszteségű rétegelt vasmagokon lévő többfázisú tekercselésekből állnak, ahol a vasmag rétegeinek vastagsága jellemzően 2,0 mm (0,08″) vagy kevesebb.

e) Centrifugaházak

Kifejezetten a gázcentrifugák rotorcső-részegységeinek befogadására tervezett vagy készített alkatrészek. A ház egy maximum 30 mm-es (1,2″) falvastagságú merev hengerből áll, precíziós megmunkálású véglapokkal a csapágyak elhelyezésére és egy vagy több karimával a beszereléshez. A megmunkált végek párhuzamosak egymással és a henger hossztengelyére 0,05o-kal vagy annál nagyobb pontossággal merőlegesek. A ház méhsejt elrendezésű is lehet, hogy több rotorcső férjen el benne. A házak az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagból készülnek vagy azzal vannak bevonva.

f) Szívótorkok

A rotorcsőből az UF6-ot a Pitot-cső elv alapján (a rotorcsőben lévő kerület menti gázáramlással szemben álló nyílás, például egy radiálisan elhelyezett meghajlított csődarab) eltávolító különlegesen tervezett vagy készített csövek, amelyek belső átmérője maximum 12 mm (0,5″) és csatlakoztathatók egy központi gázeltávolító rendszerhez. A csövek az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagból készülnek vagy azzal vannak bevonva.

5.2. Különlegesen tervezett vagy készített segédrendszerek, berendezések és alkatrészek gázcentrifugás dúsító üzemekhez

Bevezető megjegyzés

A gázcentrifugás dúsító üzem segédrendszerei, berendezései és alkatrészei az üzemnek azok a rendszerei, amelyek az UF6 centrifugákba történő bevezetésére, a fokozatosan egyre nagyobb dúsítás elérése érdekében, a különálló centrifugák kaszkádokká (fokozatokká) való összekötésére és a végtermék és a dúsítási maradék UF6-nak a centrifugákból történő kivonására szolgálnak. Ide tartoznak továbbá a centrifugák meghajtására és az üzem irányítására szolgáló berendezések is.

Az UF6-ot általában fűtött autoklávokban szilárd halmazállapotból gőzölögtetik el, és gáz állapotban vezetik a centrifugákhoz a kaszkádok gyűjtőcsővezetékein keresztül. A centrifugáktól áramló végtermék és dúsítási maradék UF6 gázáram szintén a kaszkádok gyűjtőcsőrendszerén keresztül a [kb. 203 K (-70 °C) hőmérsékleten üzemelő] hidegcsapdákhoz kerül, ahol a megfelelő szállító- vagy tárolókonténerbe való töltés előtt kondenzálódik. Mivel egy dúsító üzem sok ezer kaszkádba rendezett centrifugából áll, a kaszkád Gyűjtőcsőrendszer sok kilométernyi hosszúságú, amelyben ezernyi hegesztési varrat van, rengeteg ismétlődő elrendezéssel. A berendezések, az alkatrészek és a csőrendszerek nagyon szigorú vákuumtechnikai és tisztasági előírásoknak megfelelően készülnek.

5.2.1. Táprendszerek/a végterméket és a dúsítási maradékot eltávolító rendszerek

Különlegesen tervezett vagy készített feldolgozó rendszerek az alábbiak:

- ellátó autoklávok (vagy állomások), amelyek 100 kPa (15 psi) nyomásig 1 kg/h vagy nagyobb teljesítménnyel biztosítják az UF6 gázt a centrifugakaszkád számára,

- lecsapatók (deszublimátorok vagy hidegcsapdák), amelyek segítségével az UF6 gázt maximum 3 kPa (0,5 psi) nyomáson el lehet távolítani a centrifugakaszkádból. A lecsapatókat 203 K-re (-70 °C) lehet lehűteni és 343 K-re (70 °C) lehet melegíteni,

- végtermék- és dúsításimaradék-állomások az UF6 felfogására és konténerbe töltésére szolgálnak.

Ez az üzem, a berendezések és csővezetékek az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagokból (lásd az 5.2. pont magyarázó megjegyzését) készülnek, vagy azzal vannak bevonva, és magas szintű vákuumtechnikai és tisztasági követelmények betartásával készülnek.

5.2.2. A gépek Gyűjtőcsőrendszere

Különlegesen tervezett, vagy készített csőrendszerek és gyűjtőrendszerek az UF6 kezelésére a centrifugakaszkádokban. A csőhálózat általában hármas gyűjtőrendszerből áll; minden centrifuga valamennyi gyűjtőrendszerrel össze van kötve. Az ilyen elrendezésben nagyfokú ismétlődés van. A rendszerek teljes egészében UF6-nak ellenálló anyagból (lásd az 5.2. pont magyarázó megjegyzését) készülnek, és a gyártás során szigorú vákuumtechnikai és tisztasági követelményeket kell betartani.

5.2.3. UF6 tömegspektrométerek/ionforrások

Különlegesen tervezett vagy készített mágneses vagy kvadrupol-tömegspektrométerek, amelyek alkalmasak az UF6 gázáramából üzem közben mintát venni a betáplált anyagból, a termékből vagy a maradékból, és amelyek megfelelnek az alábbi jellemzők mindegyikének:

1. egységnyi tömegfelbontás a 320 atomi tömegegységnél nagyobb tömegre;

2. króm-nikkelből, vagy réz-nikkelből készült, vagy nikkellel bevont ionforrások;

3. elektronbombázásos ionforrások;

4. izotópanalízisre alkalmas gyűjtőrendszerük van.

5.2.4. Frekvenciaváltók

Kifejezetten az 5.1.2 d) pontjában meghatározott motor álló részeihez tervezett vagy készített frekvenciaváltók (konvertereknek vagy invertereknek is nevezik őket), amelyek valamennyi alábbi jellemzővel rendelkeznek, valamint ezeknek a frekvenciaváltóknak az elemei, alkatrészei és alrendszerei:

1. 600-2000 Hz közötti többfázisú kimenet;

2. nagy stabilitás (a frekvenciatartás jobb, mint 0,1 %);

3. kis harmonikus torzítás (kisebb, mint 2 %); és

4. 80 %-nál nagyobb hatásfok.

Magyarázó megjegyzés

A fent felsorolt tételek vagy közvetlen kapcsolatba kerülnek az UF6 gázárammal vagy közvetlenül vezérlik a centrifugákat és a gáznak a centrifugáról centrifugára és kaszkádról kaszkádra történő áramlását.

Az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagok a rozsdamentes acél, az alumínium, az alumíniumötvözetek, a nikkel vagy a legalább 60 % nikkelt tartalmazó ötvözetek.

5.3. Kifejezetten gázdiffúziós dúsítási eljárásban való felhasználásra tervezett vagy készített részegységek és alkatrészek

Bevezető megjegyzés

Az uránizotópok szétválasztását szolgáló gázdiffúziós dúsítási eljárásban a főbb technológiai berendezések a különleges porózus gázdiffúziós válaszfal, a hőcserélő (az összenyomás által felmelegedő) gáz hűtésére, a tömítő és szabályozó szelepek és csővezetékek. Mivel a gázdiffúziós technológia urán-hexafluoridot (UF6) használ, minden berendezést, csővezetéket és műszerfelületet (amely érintkezésbe lép a gázzal), olyan anyagból kell készíteni, amely stabil marad az UF6-tal érintkezve. Egy gázdiffúziós létesítményhez nagyon sok ilyen berendezésre van szükség, így a mennyiség fontos információval szolgálhat a végfelhasználásról.

5.3.1. Gázdiffúziós válaszfalak

a) Különlegesen tervezett vagy készített vékony, porózus szűrők 100-1000 Å (angstrom) pórusmérettel, 5 mm (0,2″) vagy kisebb vastagsággal, és csőformák esetén 25 mm (1″) vagy kisebb átmérővel, amelyek az UF6 okozta korróziónak ellenálló fémből, polimerekből vagy kerámiaanyagokból készültek, és

b) vegyületek és porok, amelyeket kifejezetten ilyen szűrők előállítására készítettek. Ezek közé a vegyületek és porok közé tartoznak a nikkel vagy a legalább 60 % nikkelt tartalmazó ötvözetek, az alumíniumoxid vagy az UF6 okozta korróziónak ellenálló, teljesen fluorizált szénhidrogén-polimerek, amelyek tisztasága legalább 99,9 %-os, a részecskék mérete kisebb, mint 10 μ és a részecskék mérete nagymértékben azonos, és amelyek kifejezetten a gázdiffúziós válaszfalak előállítására készültek.

5.3.2. Diffúzor házak

Az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagból készült, vagy azzal bevont, a gázdiffúziós válaszfalak befogadására szolgáló, különlegesen tervezett vagy készített, hermetikusan tömített hengeres edények, amelyek átmérője nagyobb, mint 300 mm (12″), hossza nagyobb, mint 900 mm (35″), vagy négyszögletes edények ehhez hasonló méretekkel, amelyeknek egy bemeneti és két kimeneti csatlakozása van, amelyek mindegyikének átmérője az 50 mm-t (2″) meghaladja, és amelyek függőlegesen és vízszintesen is beépíthetők.

5.3.3. Kompresszorok és gázfúvók

Különlegesen tervezett vagy készített 1 m3/perc vagy ennél nagyobb szívóoldali UF6 térfogatáramú és néhány száz kPa (100 psi) kimeneti nyomású axiális, centrifugális vagy kiszorításos elven működő kompresszorok vagy gázfúvók, amelyeket UF6 környezetben hosszabb ideig történő üzemre terveztek, megfelelő teljesítményű elektromos motorral vagy anélkül, beleértve az ilyen kompresszorok és gázfúvók külön részrendszereit is. Ezeknek a kompresszoroknak és gázfúvóknak a nyomásaránya általában 2:1 és 6:1 között van és az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagból készülnek, vagy azzal vannak bevonva.

5.3.4. Forgó tengelyek tömítései

Különlegesen tervezett vagy készített vákuumtömítések, be- és kilépő tömítéscsatlakozásokkal a kompresszorok vagy gázfúvók forgórészeit a meghajtó motorral összekötő tengely tömítésére, amelyeknek megbízhatóan el kell tömíteniük a kompresszor vagy gázfúvó UF6-tal töltött belső terét a környező levegő beszivárgásával szemben. Az ilyen tömítéseket általában úgy tervezték, hogy a tömítést biztosító gáz megengedett szivárgása kisebb legyen, mint 1000 cm3/perc (60 hüvelyk3/perc).

5.3.5. Hőcserélők UF6 hűtésére

Különlegesen tervezett vagy készített hőcserélők, amelyek az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagból (kivéve a rozsdamentes acélt) vagy rézből, vagy e fémek bármilyen kombinációjából készültek, vagy ezekkel az anyagokkal vannak bevonva, és amelyeknél a tervezett szivárgási nyomásváltozási sebesség 100 kPa (15 psi) nyomáskülönbség mellett kisebb, mint 10 Pa (0,0015 psi) óránként.

5.4. Kifejezetten gázdiffúziós dúsítási eljárásban való felhasználásra tervezett vagy készített segédrendszerek, berendezések és alkatrészek

Bevezető megjegyzés

A gázdiffúziós dúsító üzem segédrendszerei, berendezései és alkatrészei az üzemnek azok a rendszerei, amelyek az UF6 gázdiffúziós berendezésbe történő bevezetésére, a fokozatosan egyre nagyobb dúsítás elérése érdekében, a különálló gázdiffúziós berendezések kaszkádokká (fokozatokká) való összekötésére és a végtermék és a dúsítási maradék UF6-nak a gázdiffúziós kaszkádokból történő kivonására szolgálnak. A diffúziós kaszkádok nagy tehetetlenségi jellemzői miatt a működésük megszakítása, különösen a leállításuk súlyos következményekkel jár. Ezért a vákuum pontos és folyamatos fenntartása az összes technológiai rendszerben, az üzemzavarok elleni automatikus védelem és a gázáram precíz automatikus szabályozása a gázdiffúziós üzemben nagyon fontos. Emiatt az üzemet nagyon sok speciális mérő, szabályzó és irányító rendszerrel kell felszerelni.

Az UF6-ot általában autoklávokba helyezett hengerekből párologtatják el, és gáz halmazállapotban a kaszkádok Gyűjtőcsőrendszerén keresztül vezetik el a kaszkádok bevezető pontjaihoz. A kilépési pontoktól a "végtermék" és a "dúsítási maradék" UF6 gázáramot a kaszkádok Gyűjtőcsőrendszerén keresztül vagy hidegcsapdákhoz, vagy kompresszorállomásokhoz vezetik, ahol az UF6 gázt cseppfolyósítják a megfelelő szállító vagy tároló konténerbe való töltést megelőzően. Mivel a gázdiffúziós dúsító üzem nagyszámú kaszkádokba rendezett gázdiffúziós berendezésből áll, sok kilométernyi hosszúságú a kaszkád Gyűjtőcsőrendszer, amelyben ezernyi hegesztési varrat található, nagy mennyiségű ismétlődő elrendezéssel. A berendezések, az alkatrészek és a csőrendszerek nagyon szigorú vákuumtechnikai és tisztasági előírásoknak megfelelően készülnek.

5.4.1. Táprendszerek/a végtermék és a dúsítási maradék eltávolítására szolgáló rendszerek

Különlegesen tervezett vagy készített feldolgozó rendszerek, amelyek képesek 300 kPa (45 psi) vagy annál kisebb nyomáson működni, beleértve az alábbiakat:

- tápautoklávok (vagy rendszerek), amelyek az UF6 gáznak a gázdiffúziós kaszkádokhoz történő továbbítására szolgálnak,

- lecsapatók (deszublimátorok vagy hidegcsapdák), amelyek az UF6 gáznak a diffúziós kaszkádokból történő eltávolítására szolgálnak,

- cseppfolyósító állomások, ahol a kaszkádból kikerülő UF6 gázt összenyomják és lehűtik folyékony halmazállapotúra,

- végtermék és dúsításimaradék-állomások, amelyek az UF6 konténerbe töltésére szolgálnak.

5.4.2. Gyűjtőcsőrendszerek

Különlegesen tervezett vagy készített csőrendszerek és gyűjtőrendszerek az UF6 kezelésére a gázdiffúziós kaszkádokon belül. A csőhálózat általában kettős gyűjtőrendszerből áll, amelyben minden cella minden gyűjtőrendszerrel össze van kötve.

5.4.3. Vákuumrendszerek

a) Különlegesen tervezett vagy készített nagyméretű vákuum elosztócsövek, gyűjtőcsövek és legalább 5 m3/perc (175 láb3/perc) szívási teljesítménnyel rendelkező vákuumszivattyúk;

b) Kifejezetten UF6 tartalmú környezetre tervezett vákuumszivattyúk, amelyek alumíniumból, nikkelből vagy 60 %-nál több nikkelt tartalmazó ötvözetből készülnek, vagy ilyen anyaggal vannak bevonva. Ezek lehetnek rotációs (forgó) vagy membránszivattyúk és rendelkezhetnek feltölthető, fluorkarbonból készült tömítésekkel és különleges munkaközeggel (folyadékkal).

5.4.4. Különleges záró- és vezérlőszelepek

Különlegesen tervezett vagy készített, az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagokból készült kézi- vagy automatikus záró- és vezérlőszelepek, melyek átmérője 40 és 1500 mm (1,5-59″) között van, gázdiffúziós dúsító üzemek fő- és kiszolgáló rendszereibe való beépítésre.

5.4.5. UF6 tömegspektrométerek/ionforrások

Különlegesen tervezett vagy készített mágneses vagy kvadrupol tömegspektrométerek, amelyek alkalmasak az UF6 gázáramából üzem közben mintát venni a betáplált anyagból, a termékből vagy a maradékból, és amelyek az alábbi jellemzők mindegyikének megfelelnek:

1. egységnyi tömegfelbontás a 320 atomi tömegegységnél nagyobb tömegre;

2. króm-nikkelből, vagy réz-nikkelből készült, vagy nikkellel bevont ionforrások;

3. elektronbombázásos ionforrások;

4. izotópanalízisre alkalmas gyűjtőrendszerük van.

Magyarázó megjegyzés

A fent felsorolt tételek közvetlen kapcsolatba kerülnek az UF6 gázzal, vagy közvetlenül irányítják annak a kaszkádon belüli áramát. Minden felület, amely közvetlen kapcsolatba kerül a gázzal, teljes egészében az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagból készül, vagy azzal van bevonva. A gázdiffúziós részegységekkel foglalkozó szakaszok alkalmazásában az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagok a rozsdamentes acél, az alumínium, az alumíniumötvözetek, az alumínium-oxid, a nikkel vagy legalább 60 % nikkelt tartalmazó ötvözetek, és az UF6 okozta korróziónak ellenálló teljesen fluorozott szénhidrogén-polimerek.

5.5. Kifejezetten az aerodinamikai dúsító üzemekben való felhasználásra tervezett vagy készített rendszerek, berendezések és alkatrészek

Bevezető megjegyzés

Az aerodinamikai dúsítási folyamatokban a gáz-halmazállapotú UF6 és egy könnyű gáz (hidrogén vagy hélium) keverékét összenyomják és átvezetik a szétválasztó elemeken, ahol az izotópszétválasztás egy görbült fal által keltett nagy centrifugális erő hatására valósul meg. Két ilyen típusú eljárást fejlesztettek ki sikeresen: a szétválasztó fúvókás eljárást és a vortex csöves eljárást. Mindkét eljárásban a szétválasztó fokozat fő elemei közé tartoznak a különleges szétválasztó elemeket (fúvókákat vagy vortex csöveket) tartalmazó hengeres tartályok, a gázkompresszorok és az összenyomáskor keletkező hő elvonására szolgáló hőcserélők. Az aerodinamikus üzemeknek számos ilyen fokozatra van szükségük, így a mennyiségek fontos jelzéssel szolgálhatnak a végfelhasználással kapcsolatban. Mivel az aerodinamikai eljárás UF6-ot használ, ezért minden berendezésnek, csővezetéknek és műszerfelületnek (amely kapcsolatba kerül a gázzal) olyan anyagból kell készülnie, amely az UF6-tal érintkezve stabil marad.

Magyarázó megjegyzés

Az e szakaszban felsorolt részegységek vagy közvetlen kapcsolatba kerülnek az UF6 gázzal, vagy közvetlenül irányítják a kaszkádon belül a gázáramot. Minden felület, amely kapcsolatba kerül a gázzal, teljes egészében az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagból készül, vagy azzal van bevonva. Az aerodinamikai dúsítás elemeivel foglalkozó szakasz alkalmazásában az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagok a réz, a rozsdamentes acél, az alumínium, az alumíniumötvözetek, a nikkel vagy a legalább 60 % nikkelt tartalmazó nikkelötvözetek és UF6 okozta korróziónak ellenálló teljesen fluorozott szénhidrogén polimerek.

5.5.1. Szétválasztó fúvókák

Különlegesen tervezett vagy készített szétválasztó fúvókák és a hozzájuk tartozó berendezések. A szétválasztó fúvókák az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagból készült 1 mm-nél kisebb (jellemzően 0,1 és 0,05 mm közötti) görbületi sugarú hornyolt, hajlított csatornák, amelyekben pengeél választja szét két áramra a fúvókán áthaladó gázt.

5.5.2. Vortex csövek

Különlegesen tervezett vagy készített vortex csövek és a hozzájuk tartozó berendezések. A vortex csövek hengeres vagy kúpos kiképzésűek, az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagból készültek, vagy azzal vannak bevonva, átmérőjük 0,5 cm és 4 cm közötti, hossz/átmérő arányuk 20:1 vagy kisebb és egy vagy több érintő irányú bemenetük van. A csövek egyik vagy mindkét végét felszerelhetik fúvóka típusú tartozékokkal.

Magyarázó megjegyzés

A betáplált gáz érintő irányban az egyik végén, vagy örvénylapokon keresztül, vagy a cső kerülete mentén lévő több érintő irányú nyíláson át lép be a vortex csőbe.

5.5.3. Kompresszorok és gázfúvók

Különlegesen tervezett vagy készített, UF6/vivőgáz (hidrogén vagy hélium) keverék esetén 2 m3/perc vagy ennél nagyobb szívóteljesítményű axiális, centrifugális vagy kiszorításos elven működő kompresszorok vagy gázfúvók, melyek az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagokból készülnek, vagy ilyennel vannak védve.

Magyarázó megjegyzés

Ezek a kompresszorok és gázfúvók jellemzően 1,2:1 és 6:1 közötti nyomásaránnyal rendelkeznek.

5.5.4. Forgó tengelyek tömítései

Forgó tengelyek különlegesen tervezett vagy készített tömítései, be- és kilépő tömítés csatlakozásokkal a kompresszorok vagy gázfúvók forgórészeit a meghajtómotor forgórészével összekötő tengely tömítésére, amelynek megbízhatóan kell tömítenie a kompresszor vagy gázfúvó UF6/vivőgáz keverékkel töltött belső terét, hogy megakadályozzák a gáz kiszivárgását, illetve a környező levegő vagy a tömítőgáz beszivárgását.

5.5.5. Hőcserélők a gáz hűtéséhez

Különlegesen tervezett vagy készített hőcserélők, amelyek az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagokból készülnek, vagy azzal vannak bevonva.

5.5.6. Szétválasztó egységek házai

Szétválasztó egységek különlegesen tervezett vagy készített házai vortex csövek vagy szétválasztó fúvókák befogadására, melyek az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagokból készülnek, vagy azzal vannak bevonva.

Magyarázó megjegyzés

A házak lehetnek 300 mm-nél nagyobb átmérőjű és 900 mm-nél hosszabb hengeres edények vagy hasonló méretű négyszögletes edények, amelyeket vízszintes vagy függőleges beépítésre terveztek.

5.5.7. Táprendszerek/a végtermék és a dúsítási maradék eltávolítására szolgáló rendszerek

A dúsító üzemek különlegesen tervezett vagy készített feldolgozó rendszerei vagy berendezései, amelyek az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagból készülnek, vagy azzal vannak bevonva, beleértve az alábbiakat:

a) tápautoklávok, kemencék vagy rendszerek, amelyek az UF6 gáznak a dúsítási folyamatba történő bevezetésére szolgálnak;

b) lecsapatók (deszublimátorok vagy hidegcsapdák), amelyek segítségével az UF6 gázt eltávolítják a dúsítási folyamatból későbbi, felmelegítés utáni elszállításhoz;

c) szilárdító és cseppfolyósító állomások, amelyek segítségével az UF6-ot összenyomással és cseppfolyós vagy szilárd halmazállapotúvá alakítással kivonják a dúsítási folyamatból;

d) végtermék és dúsításimaradék-állomások, amelyek az UF6 konténerekbe töltésére szolgálnak.

5.5.8. Gyűjtőcsőrendszerek

Kifejezetten az UF6-nak az aerodinamikai kaszkádokban történő kezelésére tervezett vagy készített gyűjtőcsőrendszerek, amelyek az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagokból készültek, vagy azokkal vannak védve. A csőhálózat általában kettős gyűjtőrendszerből áll, amelyben minden fokozat vagy fokozatcsoport valamennyi gyűjtőcsővel össze van kötve.

5.5.9. Vákuumrendszerek és szivattyúk

a) Különlegesen tervezett vagy készített vákuumrendszerek legalább 5 m3/perc szívási teljesítménnyel, amelyek vákuum-elosztócsövekből, vákuum-gyűjtőcsövekből és vákuumszivattyúkból állnak, és amelyeket UF6 tartalmú környezetben való üzemre terveztek;

b) Kifejezetten UF6 tartalmú környezetben való üzemre tervezett vagy készített vákuumszivattyúk, amelyek az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagokból készültek, vagy ilyen anyaggal vannak bevonva. Ezek a szivattyúk fluor-karbonból készült tömítésekkel és különleges munkafolyadékkal rendelkezhetnek.

5.5.10. Különleges záró- és vezérlőszelepek

Különlegesen tervezett vagy készített, az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagokból készült vagy ilyen anyagokkal védett, kézi- vagy automatikus záró- és vezérlőszelepek, amelyek átmérője 40 és 1500 mm között van, és amelyek aerodinamikai dúsító üzemek fő- és kiszolgáló rendszereiben való beépítésre szolgálnak.

5.5.11. UF6 tömegspektrométerek/ionforrások

Különlegesen tervezett vagy előkészített mágneses vagy kvadrupol tömegspektrométerek, amelyek alkalmasak az UF6 gázáram folyamatos üzeme közben mintát venni a betáplált anyagból, a termékből és a maradékból, és amelyek az alábbi jellemzők mindegyikének megfelelnek:

1. egységnyi tömegfelbontás a 320 atomi tömegegységnél nagyobb tömegre;

2. króm-nikkelből, vagy réz-nikkelből készült, vagy nikkellel bevont ionforrások;

3. elektronbombázásos ionforrások;

4. izotópanalízisre alkalmas gyűjtőrendszerük van.

5.5.12. UF6/vivőgáz szétválasztó rendszerek

Különlegesen tervezett vagy előkészített rendszerek az UF6-nak a vivőgáztól (hidrogén vagy hélium) történő szétválasztásához.

Magyarázó megjegyzés

Ezeket a rendszereket a vivőgázban lévő UF6 tartalomnak 1 ppm vagy kisebb mennyiségűre való csökkentésére tervezték, és általában a következő berendezéseket tartalmazzák:

a) kriogén hőcserélők és krio-szeparátorok, amelyek –120 °C vagy annál alacsonyabb hőmérséklet előállítására képesek, vagy

b) kriogén hűtőegységek, amelyek –120 °C vagy annál alacsonyabb hőmérséklet előállítására képesek, vagy

c) szétválasztó fúvókák vagy vortex cső egységek az UF6-nak a vivőgáztól történő szétválasztásához, vagy

d) UF6 hidegcsapdák, amelyek –20 °C vagy annál alacsonyabb hőmérséklet előállítására képesek.

5.6. Kifejezetten a kémiai cserélődéses vagy ioncserés dúsító üzemekben való felhasználásra tervezett vagy készített rendszerek, berendezések és alkatrészek

Bevezető megjegyzés

Az urán izotópjai közötti kis súlykülönbség csekély kémiai reakció-egyensúlyi változásokat okoz, aminek alapján szét lehet választani az izotópokat. Két módszert fejlesztettek ki sikeresen: a kémiai folyadék-folyadék cserélődéses és a szilárd-folyadék ioncserés módszert.

A kémiai folyadék-folyadék cserélődéses módszer során a nem keveredő (vizes és szerves) folyadékfázisokat ellenáramban érintkeztetik a több ezernyi szétválasztási fokozat kaszkád hatásának elérésére. A vizes fázis urán-kloridot tartalmaz sósavas oldatban; a szerves fázis szerves oldószerben feloldott urán-kloridot tartalmazó kivonó szerből áll. A szétválasztó kaszkádban alkalmazott kontaktorok lehetnek folyadék-folyadék cserélő tornyok (mint pl. impulzusüzemű tornyok szitalemezekkel) vagy folyadék centrifugális kontaktorok. A kémiai átalakulásokra (oxidáció és redukció) a szétválasztó kaszkád mindkét oldalán szükség van, hogy a visszaáramlási követelményeket mindkét oldalon biztosítsák. Lényeges tervezési szempont, hogy megakadályozzák az anyagáramok bizonyos fémionokkal történő szennyeződését. Ezért műanyag, műanyag bevonatú (például fluorkarbon polimer) és/vagy üvegbevonatú tornyokat és csővezetékeket használnak.

A szilárd-folyadék ioncserés eljárásban a dúsítás egy különleges, nagy reakciósebességű ioncserélő gyantán vagy adszorbensen megvalósuló urán adszorpcióval/deszorpcióval történik. A sósavban feloldott uránt és más vegyületeket adszorbens ágyakat tartalmazó dúsító oszlopokon vezetik keresztül. A folyamatos működéshez szükség van egy visszaáramoltató rendszerre, amely felszabadítja az uránt az adszorbensből és visszajuttatja a folyadékáramba, és így a végtermék és a dúsítási maradék összegyűjthető. Ezt megfelelő redukáló/oxidáló vegyi anyagokkal végzik, amelyeket külső rendszerekben teljesen regenerálnak, és amelyek magukban az izotóp szétválasztó tornyokban is részlegesen regenerálhatók. A forró, tömény sósavas oldatok jelenléte a folyamatban szükségessé teszi, hogy a berendezések speciális korrózióálló anyagokból készüljenek vagy ilyenekkel legyenek bevonva.

5.6.1. Folyadék-folyadék cserélő oszlopok (kémiai cserélődés)

Kifejezetten a kémiai cserélődéses urándúsításhoz tervezett vagy készített mechanikus meghajtású, ellenáramú folyadék-folyadék cserélő tornyok (azaz impulzustornyok szitalemezekkel, lengőlemezes tornyok és tornyok belső turbinás keverővel). Ezek a tornyok és belső részeik a tömény sósavas oldatok okozta korróziónak ellenálló megfelelő műanyagokból (mint például fluorkarbon polimerek) vagy üvegből készülnek, vagy azzal vannak bevonva. A tornyoknál a tartózkodási időt rövidre tervezték (30 másodperc vagy annál kevesebb).

5.6.2. Folyadék-folyadék centrifugális kontaktorok (kémiai cserélődés)

Kifejezetten a kémiai cserélődéses urándúsításhoz tervezett vagy készített folyadék-folyadék centrifugális kontaktorok. Az ilyen kontaktorok forgás segítségével diszpergálják a szerves és a vizes áramokat, majd a centrifugális erő segítségével választják szét a fázisokat. Ezek a kontaktorok a tömény sósavas oldatok okozta korróziónak ellenálló megfelelő műanyagokból (mint például fluorkarbon polimerek) készülnek vagy azzal vannak bevonva, vagy üvegbevonatúak. A centrifugális kontaktoroknál a tartózkodási időt rövidre tervezték (30 másodperc vagy annál kevesebb).

5.6.3. Uránredukciós rendszerek és berendezések (kémiai cserélődés)

a) Kifejezetten a kémiai cserélődéses urándúsítási eljárásra tervezett vagy készített elektrokémiai redukciós cellák az urán egyik vegyértékállapotából a másikba történő redukálásához. A celláknak az előállítási folyamat oldataival érintkező anyagainak ellen kell állniuk a tömény sósavas oldatok okozta korróziónak.

Magyarázó megjegyzés

A cella katódterét úgy kell tervezni, hogy az megakadályozza az urán visszaoxidálódását magasabb vegyértékállapotba. Az urán katódtérben tartására a cella rendelkezhet egy különleges kationcserélő anyagból készült, át nem eresztő membránnal. A katód megfelelő szilárd vezetőből, például grafitból készül.

b) Különlegesen tervezett vagy készített rendszerek a kaszkád végtermék oldalán, az U4+ szerves áramból való kivonására, a savkoncentráció szabályozására és az elektrokémiai redukciós cellába való táplálására.

Magyarázó megjegyzés

Ezek a rendszerek rendelkeznek oldószerkivonó berendezéssel az U4+-nek a szerves áramból való leválasztására és vizes oldatba vitelére, elpárologtató és/vagy másmilyen berendezéssel az oldat kémhatásának beállítására és szabályozására, valamint szivattyúkkal vagy más szállítóberendezésekkel az elektrokémiai redukciós cellák táplálására. A legfontosabb tervezési cél, hogy elkerüljék a vizes áram bizonyos fémionokkal való szennyeződését. Ezért az áramló anyaggal kapcsolatba kerülő berendezések megfelelő anyagokból készülnek, vagy megfelelő anyaggal vannak védve (például üveg, fluorkarbon polimerek, polifenil-szulfát, poliéter-szulfon és gyanta impregnálású grafit).

5.6.4. Betáplálást előkészítő rendszerek (kémiai cserélődés)

Kifejezetten nagytisztaságú urán-klorid tápoldat előállítására tervezett vagy készített rendszerek a kémiai cserélődéses uránizotóp szétválasztó üzemekben.

Magyarázó megjegyzés

Ezek a rendszerek feloldó, oldószerkivonó és/vagy ioncserélő berendezéseket tartalmaznak a tisztításra, valamint elektrolitikus cellákat az U6+ vagy az U4+ redukálására U3+ állapotúvá. Ezek a rendszerek csak néhány ppm fémes szennyezőanyagot – például króm, vas, vanádium, molibdén és más két vegyértékű, illetve több vegyértékű kationokat – tartalmazó uránklorid-oldatokat állítanak elő. A nagytisztaságú U3+-t feldolgozó rendszer részeinek szerkezeti anyagai közé tartozik az üveg, a fluorkarbon polimerek, a polifenil-szulfát vagy poliéter-szulfon műanyaggal bevont és a gyanta impregnálású grafit.

5.6.5. Urán oxidáló rendszerek (kémiai cserélődés)

Kifejezetten az U+3 U+4 állapotúvá oxidálásához és az uránizotóp szétválasztó kaszkádba történő visszavezetéséhez tervezett vagy előkészített rendszerek a kémiai cserélődéses dúsítási eljárásban.

Magyarázó megjegyzés

Ezek a rendszerek a következő berendezésekből állhatnak:

a) az izotóp szétválasztó berendezésből kilépő vízáram klórral és oxigénnel történő érintkeztetésére, valamint a keletkező U4+ kivonására és a kaszkád termékoldaláról visszatérő gyengített szerves áramba való visszavezetésére szolgáló berendezés,

b) a vizet a sósavtól szétválasztó berendezés, amely segítségével a víz és a tömény sósav a megfelelő helyeken visszavezethető a folyamatba.

5.6.6. Nagy reakciósebességű ioncserélő gyanták/adszorbensek (ioncsere)

Kifejezetten az ioncserélő eljárást használó urándúsításhoz tervezett vagy készített nagy reakciósebességű ioncserélő gyanták vagy adszorbensek, beleértve a porózus makrohálós gyantákat és/vagy hártyás szerkezeteket, amelyekben az aktív molekulacsoportok csak a hordozóként szereplő inaktív porózus vivőanyag és más megfelelő formájú összetett anyag – ideértve a részecskéket és rostokat – felületének bevonataként vannak jelen. Ezeknek az ioncserélő gyantáknak/adszorbenseknek az átmérője 0,2 mm vagy kisebb, és kémiailag ellent kell állniuk a tömény sósavas oldatok okozta korróziónak, továbbá eléggé szilárdnak kell lenniük, hogy ne roncsolódjanak az ioncserélő tornyokban. A gyantákat/adszorbenseket kifejezetten arra tervezték, hogy gyors uránizotóp-cserélődés kinetikát érjenek el (a kicserélődés felezési ideje kevesebb, mint 10 másodperc), továbbá képesek legyenek 100 °C és 200 °C közötti hőmérsékleten működni.

5.6.7. Ioncserélő oszlopok (ioncsere)

Kifejezetten az ioncserés urándúsítási eljáráshoz tervezett vagy készített hengeres oszlopok, amelyeknek az átmérője nagyobb, mint 1000 mm, és amelyek az ioncserélő gyanták/adszorbensek ágyainak befogadására és alátámasztására szolgálnak. Ezek a tornyok a tömény sósavas oldatok okozta korróziónak ellenálló anyagokból (mint például titán vagy fluorkarbon műanyagok) készülnek, vagy azzal vannak bevonva, és 100 °C és 200 °C közötti hőmérsékleten és 0,7 MPa (102 psi) nyomás felett képesek üzemelni.

5.6.8. Ioncserélő visszaáramoltató rendszerek (ioncsere)

a) Kifejezetten az ioncserés urándúsító kaszkádokban használt kémiai redukáló szerek regenerálására tervezett vagy készített kémiai vagy elektrokémiai redukáló rendszerek.

b) Kifejezetten az ioncserés urándúsító kaszkádokban használt kémiai oxidálószerek regenerálására tervezett vagy készített kémiai vagy elektrokémiai oxidáló rendszerek.

Magyarázó megjegyzés

Az ioncserélő dúsítási eljárás redukáló kationként használhat például három vegyértékű titánt (Ti3+), ekkor a redukáló rendszer a Ti4+ redukálásával regenerálja a Ti3+-t. A folyamat felhasználhat például három vegyértékű vasat (Fe3+) oxidálószerként, amikor az oxidáló rendszer a Fe2+ oxidálásával regenerálja a Fe3+-t.

5.7. Kifejezetten lézeres dúsító létesítményekben való használatra tervezett vagy készített rendszerek, berendezések és alkatrészek

Bevezető megjegyzés

A dúsítási folyamatokban jelenleg használatos lézeres rendszerek két kategóriába sorolhatók: az egyik, amelyekben az atomos urán gőze, a másik, amelyekben egy uránvegyület gőze a munkaközeg. Az ilyen eljárásokra használt elfogadott megnevezések a következők: első kategória – atomi gőzlézeres izotópszétválasztás (AVLIS vagy SILVA); második kategória – molekuláris lézeres izotópszétválasztás (MLIS vagy MOLIS) és a kémiai reakció izotóp-szelektív lézeres aktiválással (CRISLA). A lézeres dúsító üzemek rendszerei, berendezései és alkatrészei a következőket foglalják magukban:

a) az uránfém gőzét adagoló berendezések (szelektív foto-ionizálás esetén) vagy az uránvegyület gőzét adagoló berendezések (foto-disszociációs vagy vegyi aktiválás esetén);

b) az első kategóriában a dúsított és a szegényített uránt mint végterméket és maradékot összegyűjtő berendezések, valamint a második kategóriában a disszociált és a reagáltatott vegyületeket mint végterméket és a változatlanul maradt anyagokat mint maradékot összegyűjtő berendezések;

c) lézeres előállítási rendszerek az urán-235 nuklidok szelektív gerjesztésére, és a betáplálást előkészítő és a terméket átalakító berendezések. Az uránatomok és vegyületek spektroszkópiájának bonyolultsága miatt szükség lehet a számos rendelkezésre álló lézeres technológia mindegyikének felhasználására.

Magyarázó megjegyzés

Az 5.7. pontban felsorolt részegységek közül számos közvetlen kapcsolatba kerül a fémurán-gőzzel vagy -folyadékkal, vagy a folyamatban részt vevő, UF6-ból vagy UF6 és más gázok keverékéből álló gázzal. Minden olyan felület, amely kapcsolatba kerül az uránnal vagy az UF6-tal, teljes egészében korrózióálló anyagból készül, vagy ilyennel van védve. A lézeres dúsító berendezésekre vonatkozó szakasz alkalmazásában a gőz vagy folyadék-halmazállapotú fémurán vagy az uránötvözetek okozta korróziónak ellenálló anyagok között a következők szerepelnek: ittriumbevonatú grafit és tantál; az UF6 okozta korróziónak ellenálló anyagok között a következők szerepelnek: réz, rozsdamentes acél, alumínium, alumíniumötvözetek, nikkel vagy legalább 60 % nikkelt tartalmazó nikkelötvözetek, és az UF6-nak ellenálló teljesen fluorizált szénhidrogén polimerek.

5.7.1. Urán-elgőzölögtető rendszerek (AVLIS)

Különlegesen tervezett vagy készített urán-elgőzölögtető rendszerek, amelyek nagyteljesítményű lebontó- vagy pásztázó elektronsugár ágyúval rendelkeznek, melynek a céltárgyra átvitt teljesítménye nagyobb, mint 2,5 kW/cm.

5.7.2. Cseppfolyósfémurán-kezelő rendszerek (AVLIS)

Kifejezetten az olvadt urán vagy uránötvözetek kezelésére tervezett vagy készített cseppfolyósfém-kezelő rendszerek, amelyek olvasztótégelyekből és azok hűtőberendezéseiből állnak.

Magyarázó megjegyzés

A rendszerhez tartozó olvasztótégelyek és más alkatrészek, amelyek közvetlen kapcsolatba kerülnek az olvadt uránnal vagy uránötvözetekkel megfelelő mértékben korrózió- és hőálló anyagokból készülnek vagy ilyenekkel vannak bevonva. Ezek között az anyagok között szerepel a tantál, az ittrium-bevonatú grafit, más ritkaföldfém-oxidokkal vagy azok keverékével bevont grafit.

5.7.3. Fémuránvégtermék- és dúsításimaradék- összegyűjtő berendezések (AVLIS)

Különlegesen tervezett vagy készített végtermék- és dúsításimaradék- összegyűjtő berendezések cseppfolyós vagy szilárd fémurán számára.

Magyarázó megjegyzés

Ezeknek a berendezéseknek az alkatrészei a fémurán gőz vagy folyadék hő- és korróziós hatásának ellenálló anyagokból készülnek, vagy ilyenekkel vannak bevonva (mint például ittriumbevonatú grafit vagy tantál), és tartalmazhatnak csöveket, szelepeket, szerelvényeket, csatornákat, átvezetéseket, hőcserélőket és gyűjtőlapokat a mágneses, elektrosztatikus vagy másfajta szétválasztási módszerek számára.

5.7.4. Szétválasztó modulok házai (AVLIS)

Kifejezette