AZ EU–LIBANON TÁRSULÁSI TANÁCS 1/2016 HATÁROZATA

(2016. november 11.)

az EU–Libanon partnerségi prioritásokról való megállapodásról [2016/2368]

AZ EU–LIBANON TÁRSULÁSI TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodásra,

mivel:

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Társulási Tanács ajánlja a feleknek, hogy hajtsák végre az EU–Libanon partnerségi prioritásokat, többek között a megállapodást, amelyek e határozat mellékletét képezik.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

MELLÉKLET

EU–LIBANON PARTNERSÉGI PRIORITÁSOK ÉS MEGÁLLAPODÁS

EU–LIBANON PARTNERSÉGI PRIORITÁSOK

Megújított EU–Libanon partnerség (2016–2020)

Az EU–Libanon partnerségi prioritások kerete

Libanon vezető szerepet játszott az európai szomszédságpolitika (ENP) felülvizsgálatáról folytatott megbeszélésekben és konzultációkban. Az ENP felülvizsgálatáról szóló bejrúti konferencián előterjesztett arab állásfoglalás jelentősen hozzájárult az ENP felülvizsgálatát megelőző konzultációs folyamathoz. Összességében a prioritások az ENP felülvizsgálatával kapcsolatos libanoni szerepvállalásra épülnek, és a libanoni kormány által meghatározott prioritások alapján megteremtik a politikai szerepvállalás, illetve a rövid és középtávú beavatkozások keretét. Emellett Libanon és az EU egymás partnereként ma minden korábbinál jelentősebb azonnali kihívásokkal néz szembe az elhúzódó válságok miatt. Ezek a kihívások szükségessé teszik, hogy az említett keret figyelembe vegye a régióban fennálló rendkívüli körülményeket és azok Libanonra gyakorolt hatását.

Az EU és Libanon a közös értékek megtestesüléseként és a kölcsönös érdekek elismeréseként tekintenek partnerségükre. A releváns nemzetközi, regionális és nemzeti jogszabályokban rögzített emberi jogok és alapvető szabadságok közös értéket jelentenek. A demokratikus elvek és az alapvető emberi jogok tiszteletben tartása az EU és Libanon közötti kapcsolat meghatározó eleme. A béke, a jólét és a stabilitás közös térségének megteremtésére irányuló együttes cél együttműködést feltételez – különösen a közös felelősségviselés, a differenciálás és a kiterjesztett partnerség révén –, figyelembe véve egyrészt annak jelentőségét, hogy Libanon továbbra is az egész régió számára a mérsékeltség példája maradjon, másrészt pedig a libanoni élénk magánszektor és dinamikus civil társadalom kulcsszerepét.

A legsürgetőbb kihívások – köztük a migráció és a terrorizmus – kezelése mellett az EU és Libanon továbbra is törekednek hosszú távú partnerségük alapvető célkitűzéseinek megvalósítására, vagyis Libanon és a régió fenntartható stabilitásának megteremtésére – amely tekintetben az EU aktív együttműködést fog folytatni a libanoni hatóságokkal és fenntartja a párbeszédet valamennyi politikai párttal –, valamint a gazdasági növekedés fenntartására az erős állami intézmények és a libanoni gazdaság élénkítése révén, felszabadítva a libanoni magánszektorban, illetve a civil társadalomban rejlő potenciált. A közösen kialakított prioritási területek mindegyikén vannak olyan kihívások, amelyek azonnali fellépést igényelnek, míg más végrehajtási intézkedések a középtávú siker érdekében megfelelő előkészületeket tesznek szükségessé.

Az EU–Libanon társulási tanács a megújított partnerséget az új, testre szabott kétoldalú szerepvállalás paradigmájaként ismeri el, amely a politikai párbeszéd továbbfejlesztésére is kiterjed. A társulási tanács ülését követő időszak kulcsfontosságú lesz e kötelezettségvállalások gyakorlatba való átültetése szempontjából; ehhez mindkét félnek hatékonyan végre kell hajtania a partnerségi prioritásokat és az azokat kísérő megállapodást. A partnerségi prioritások félidős felülvizsgálata során szükség esetén átértékelik és kiigazítják a prioritásokat. A megújított partnerség sikerének mércéje végső soron az lesz, hogy az milyen mértékben képes kielégíteni Libanon és az EU igényeit. A jelen dokumentumban és annak mellékletében felvázolt prioritások és kötelezettségvállalások jegyzéke nem kimerítő jellegű, és az EU készen áll arra, hogy Libanonra is kiterjessze a régióbeli kiemelt harmadik országokat célzó uniós kezdeményezések előnyeit.

A humanitárius válság kezelésére vonatkozó átfogó megközelítés:

Libanonra 2011 óta példátlan nyomás nehezedik a Szíriából Libanon területére érkező menekültek tömeges beáramlása miatt. Libanonban a becslések szerint jelenleg 1,5 millió szíriai és mintegy 0,5 millió palesztin tartózkodik, így mind az egy főre jutó, mind az egy négyzetkilométerre jutó lakóhelyét elhagyni kényszerült személyek, illetve menekültek számát tekintve Libanon az első számú befogadó ország. A közelmúltban kibontakozott uniós menekültügyi válság nyomán felszínre kerültek a helyzetből adódó politikai, gazdasági és társadalmi kihívások. Libanon területe az EU-hoz képest 440-szer kisebb és 120-szor kevesebb lakosa van, ugyanakkor az elmúlt években befogadott menekültek száma abszolút értékben az uniós adatokhoz hasonló.

Libanon és az EU álláspontja szerint a menekültek és a Szíriából Libanonba kényszerülő személyek számára az egyetlen hosszú távú megoldást az jelenti, hogy amint a körülmények lehetővé teszik, biztonságosan visszatérnek származási országukba. A Szíriából, illetve Szíria területén keresztül érkező menekültek és lakóhelyelhagyásra kényszerült személyek, valamint az őket befogadó közösségek szükségleteinek kielégítése sürgető kihívás elé állítja a teljes nemzetközi közösséget, amelynek fokoznia kell ez irányú erőfeszítéseit. Ugyanakkor mindkét fél szem előtt tartja, hogy a szíriai menekültek, illetve a lakóhelyelhagyásra kényszerült szíriaiak biztonságos visszatéréséhez meg kell teremteni a megfelelő feltételeket – többek között az átmeneti időszakban –, valamennyi nemzetközi humanitárius jogi normának eleget téve és figyelembe véve a befogadó országok érdekeit.

Libanon és az EU ebben a szellemben a politikai párbeszéd javítására vonatkozó közös kötelezettségvállalásuk konkrét előnyeit kihasználva közösen értékelik és előmozdítják ezen feltételek meglétét, kétoldalú szinten és a releváns nemzetközi fórumokon is, ahol az EU és a tagállamok hangsúlyozni fogják Libanon sajátos helyzetét és az alapvető libanoni érdekek figyelembevételének fontosságát, továbbá kifejezik mély aggodalmukat annak kapcsán, hogy Libanon több mint egymillió, az UNHCR által regisztrált menekültet fogadott be, ami következményekkel jár a befogadó közösségekre, valamint Libanon és a tágabb régió biztonságára és stabilitására nézve is.

Ebben az összefüggésben, illetve a menekültügyi válság elhúzódó jellegére való tekintettel, a libanoni kormány új megközelítésbe helyezte a Szíriából Libanon területére menekülő szíriaiak ideiglenes és folytatódó jelenlétét, hogy olyan módon enyhítse a szíriaiak tömeges beáramlása miatt az országra és a lakosságra nehezedő nyomást, ami sem az ország, sem a libanoni polgárok, sem pedig a menekültek érdekeit nem sérti. Libanon a 2016. februári londoni konferencián előterjesztett szándéknyilatkozatában ismertette ezt az új megközelítést, amely a megfelelő finanszírozási és végrehajtási eszközöket biztosító nemzetközi támogatással együtt képes lehet lényegesen javítani a helyzetet. A libanoni kormány elő fogja segíteni, hogy a különféle intézkedési területeken könnyebben hozzáférhetők legyenek a nemzetközi pénzforrások és végrehajtási eszközök – kiváltképp azok, amelyek a nemzeti gazdaságot, az infrastruktúrát és a munkahely-teremtési kezdeményezéseket célozzák –, továbbá törekedni fog a szükséges adminisztratív és szabályozási intézkedések végrehajtására, a libanoni jogszabályoknak és rendelkezéseknek megfelelően.

Az EU és Libanon célja, hogy a beavatkozások – köztük a pénzügyi támogatás, a vissza nem térítendő támogatás és a kölcsönök minden formája – jelentős hatást fejtsenek ki, és ezáltal enyhítsék a szíriai válságnak a Libanon pénzügyi helyzetére (1), a befogadó közösségekre és az ország gazdaságára, infrastruktúrájára és környezetére gyakorolt súlyos hatásait. A Szíriából érkező menekültek és lakóhelyelhagyásra kényszerült személyek gazdasági lehetőségeinek javítását be kell ágyazni a szélesebb körű erőfeszítésekbe, amelyek az egész ország gazdasági ellenálló képességének javítását célozzák a munkahelyteremtő projekteket, az infrastruktúrát és a helyi gazdasági fejlesztést támogató külföldi és hazai beruházásokon keresztül. Az ilyen beavatkozások egy olyan környezet kialakítását is elősegítik, amelyben az államkincstár számára jelentősen csökkenhetnek a hitelfelvétel költségei.

A partnerségi prioritások a közös érdekek előmozdítását és az együttműködés fokozását szolgálják. A prioritások kapcsolódnak egymáshoz és kölcsönösen erősítik egymást. Egyúttal stratégiai keretbe helyezik a politikai, biztonsági és együttműködési kezdeményezések koordinációját a következő négyéves időszakra nézve (2016–2020). Az alábbiakban kifejtett prioritások és célkitűzések meglévő kormányzati tervekre és stratégiákra épülnek, és alapul szolgálnak a kormány törekvéseihez biztosított segítségnyújtás összehangolásához. A partnerségi prioritások a nemek közötti egyenlőséget is elő kívánják mozdítani a nők politikai és döntéshozatali fórumokon való részvételének ösztönzése által.

1. Biztonság és a terrorizmus elleni küzdelem

Az első számú cél valamennyi európai és libanoni polgár biztonságának javítása. Libanon és az EU elő fogják mozdítani a biztonsági ágazat reformját és megerősítését azáltal, hogy biztosítják a biztonság területén érintett szereplők – köztük a bűnüldöző, a biztonságkezelési, a felügyeleti és az igazságszolgáltató szervek – megfelelő intézményi kapacitását, az emberi jogok és a demokratikus normák tiszteletben tartásával.

A Dáis által elkövetett támadások alátámasztják, hogy a terrorizmus közös fenyegetést jelent Európa és Libanon számára. Erőfeszítéseinket egy széles körű biztonsági és terrorizmus elleni partnerség kiépítésére fogjuk összpontosítani. A terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2016. január 26-i párbeszédet követően Libanon és az EU által elfogadott menetrend szorosabb és konkrét együttműködést fog eredményezni az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) által terrorista szervezetnek minősített csoportok elleni fellépés terén. Az együttműködés kiterjed az igazságügyre és a bűnüldözésre, a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre, a határigazgatásra, a repülőtér-védelemre és a légi közlekedés védelmére, valamint az erőszakos szélsőségesség elleni fellépésre. E tekintetben az EU aktívan mozgósítani fogja a súlyos terrorista veszéllyel fenyegetett, kiemelt harmadik országokra irányuló valamennyi releváns eszközét és kapacitását.

Libanon és az EU a terrorista veszély leküzdését célzó koordinált nemzeti megközelítés kialakítására fog törekedni. Libanon uniós támogatással kidolgozza a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó stratégiáját, felhasználva a tagállami szakértők, az Europol, a Cepol, a Frontex és az Eurojust hozzájárulásait. Az így létrehozott stratégia felvázolja, hogy a libanoni kormány egyes szolgálatai milyen egyedi hozzájárulást tehetnek a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelemhez.

2. Kormányzás és jogállamiság

Libanon stabilitásának előfeltétele a jó kormányzás és a jogállamiság előmozdítása. Az EU együttműködést folytat Libanonnal az alábbiak érdekében:

— intézményi kapacitásépítésre irányuló együttműködési projektek kidolgozása Libanon közigazgatási reformra vonatkozó stratégiájának keretében;

— a demokrácia és a jogállamiság jelentette közös értékek előmozdítása, beleértve a jó kormányzást, az átlátható, stabil és hatékony intézményeket, a véleménynyilvánítás szabadságának védelmét és a sajtószabadságot;

— az igazságügyi rendszer hatékonyságának és függetlenségének megerősítésére, illetve a közszektor hatékonyságának javítására irányuló reformtörekvések fenntartása. Az eredmények elérése szempontjából valamennyi partnerségi prioritást illetően továbbra is kulcsfontosságú a korrupció elleni küzdelem fokozása, hiszen a korrupció visszaveti a növekedést és a gazdasági fejlődést.

A választási törvény és a választásokra vonatkozó keret reformja az ország modernizálásának meghatározó eleme. Libanon üdvözli, hogy az EU készen áll szerepet vállalni a libanoni választási reform előmozdításában és az önkormányzati szintű irányítás javításában. A fenntartható fejlődésnek az emberi jogok előmozdítása – és ezen belül például a marginalizált csoportok védelme – is elengedhetetlen feltétele.

3. A növekedés és a foglalkoztatás fellendítése

a) Önkormányzatok:

A közösségek rezilienciájának megerősítésére irányuló intézkedések prioritást élveznek. A Libanonban fennálló gazdasági egyenlőtlenségek megbénítják az ország növekedési potenciálját és stabilitását is veszélyeztetik. Kiemelt figyelemben fognak részesülni a hátrányos helyzetű térségek, többek között az önkormányzatok helyzetének javítása, önkormányzatok és helyi hatóságok szövetségeinek létrehozása, valamint a civil társadalmi szervezetek megerősítése által, ezáltal javítva a helyi kormányzást. Támogatni fogják a nők és a fiatalok fokozott részvételét is a fenntartható növekedésre vonatkozó inkluzív megközelítés előmozdítása érdekében. Ez magában foglalja a szolgáltatásnyújtás és az egészségügyi ellátás javítását, továbbá a települési infrastrukturális projektekbe való beruházást is. A településeket a végletekig kimerítette a lakosság létszámának ugrásszerű megnövekedése, mivel ki kellett terjeszteniük az alapszolgáltatásokat, és kezelniük kellett mind az ország területén tartózkodó szíriaiak, mind a befogadó közösségek azonnali szükségleteit, ami a szolgáltatások minőségének romlásához vezetett.

b) Magánberuházás:

Erőfeszítéseket fognak tenni a libanoni gazdaság élénkítése céljából, arra összpontosítva, hogy mindenki számára biztosított legyen a tisztességes munkalehetőség, és a fokozott magánberuházások nyomán széles körű, inkluzív növekedés valósuljon meg. A gazdaság a szíriai válság hatásainak mérséklésére irányuló libanoni intézkedések tekintetében is meghatározó szerepet játszik. Ebből adódóan célszerű folytatni a Libanon makrogazdasági egyensúlyhiányának és költségvetési sebezhetőségének kezelésére irányuló erőfeszítéseket, és bevezetni a fenntartható növekedés megszilárdításához szükséges reformokat.

A foglalkoztatás országos szintű előmozdítása hozzájárul majd a kormány és az állami intézmények iránti bizalom megalapozásához és a társadalmi kohézió fokozásához. A formális gazdaság növekedése kulcsfontosságú bevételeket fog eredményezni, amelyek felhasználhatók a közszolgáltatások nyújtásának támogatására és a közintézmények legitimitásának kiépítésére. A fokozott versenyképesség és diverzifikáció és az élénk magánszektor együttese javítani fogja a nemzeti gazdaság ellenálló képességét, így lendületet ad a munkahelyteremtésnek a libanoni jogszabályokkal és rendelkezésekkel összhangban, ezáltal pedig segít csökkenteni a szektariánus és társadalmi feszültségeket. Mindez elérhető, ha a vállalkozások és a lakosság – többek között a libanoni diaszpóra – széles körű szerepet vállalnak az innovatív és tudásalapú gazdasági tevékenységekben, valamint a tisztességes munkahelyek teremtésében, ami mindenki előnyére válik. Az EU–Libanon megállapodásban foglalt kötelezettségvállalások végrehajtása újabb fejlődési lehetőségeket fog biztosítani az ország számára.

c) Infrastruktúra:

Libanon és az EU megvizsgálják annak lehetőségét, hogy kedvezményes finanszírozás felhasználásával bővítsék a kritikus infrastruktúrát a kiemelt prioritást jelentő ágazatok termelékenységének fokozása érdekében. Közösen fogják feltérképezni, hogy nemzetközi pénzügyi szervezetek bevonásával bevezethetők-e újfajta támogatási mechanizmusok, például speciális vissza nem térítendő támogatások, nem pénzügyi támogatás és kedvezményes kölcsönök. Rendkívüli erőfeszítéseket tesznek majd az olyan magánszervezetek bevonására is, amelyek esetleg érdeklődnek az uniós finanszírozási mechanizmusok által kínált lehetőségek igénybevétele iránt. A cél a kritikus infrastruktúra – mint például a villamosenergia- és vízellátás, a hulladékgazdálkodás és a közlekedés – fejlesztésének támogatása, továbbá a termelő ágazatok kiemelt támogatása. Adott esetben szintén mérlegelni fogják a célzott pénzügyi támogatást, ezen belül a költségvetési támogatást is. Libanon várakozással tekint a nagyberuházási programokkal kapcsolatos kockázatok mérséklését szolgáló speciális uniós mechanizmusok létrehozása elé. Az EU és Libanon közösen dolgozik a konkrét pénzügyi beavatkozásokhoz – különösen az európai beruházásokhoz – szükséges feltételek megteremtésén, így lehetővé téve a kulcsfontosságú infrastrukturális projektek támogatását és különféle uniós pénzügyi eszközök mozgósítását.

A fentiekben említett intézkedési területek szoros konzultáció tárgyát fogják képezni, hogy valóban kézzelfogható eredmények szülessenek.

d) Kereskedelem / Mezőgazdaság / Ipar:

Libanon és az EU kereskedelmi kapcsolataikat is meg kívánják erősíteni. Ennek érdekében Libanon és az EU létrehoznak és rendszeresen összehívnak egy közös munkacsoportot a kereskedelem további élénkítése és az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó meglévő, nem vámjellegű akadályok csökkentése céljából. A munkacsoport a lehető legrövidebb időn belül megkezdi tevékenységét.

A két félnek kölcsönösen érdekében áll, hogy fellendítsék kereskedelmi kapcsolataikat az ipari termékek, a szolgáltatási ágazat és a mezőgazdasági, illetve agrár-élelmiszeripari ágazat versenyképességének fokozása révén – beleértve a libanoni mezőgazdasági termékek minőségi standardjainak javítását is –, és ezzel egyidejűleg érvényesítsék a fenntartható fogyasztás és termelés modelljét.

Az e területet célzó munka egyúttal segít enyhíteni a szíriai válság kereskedelemre gyakorolt hatását, valamint ösztönzi a munkaerő-intenzív szektorokra – így például a mezőgazdaságra és az iparra – irányuló beruházásokat. A társulási megállapodás által kínált lehetőségeket körültekintő módon optimalizálni kell, hogy azok mindkét fél számára előnyöket biztosítsanak. Emellett erőfeszítéseket fognak tenni a libanoni termékek uniós és egyéb piacokra való bejutásának további előmozdítása érdekében. Az állat- és növény-egészségügyi standardok területén megerősített együttműködést és technikai segítségnyújtást alakítanak ki, többek között a libanoni magánszektorral együttműködve, a kapcsolódó problémák megfelelő kezelése érdekében. Ilyen módon Libanon növelheti a mezőgazdasági termékek exportját és maximalizálhatja a meglévő piacra jutási lehetőségekből származó előnyöket, beleértve a társulási megállapodásban rögzített mezőgazdasági vámkontingensek teljes körű kihasználását is.

Az EU változatlanul ösztönzi és támogatja Libanon Kereskedelmi Világszervezetben (WTO) való tagságát, illetve az agadiri megállapodásban való előnyös részvételét.

e) Energiabiztonság, éghajlat-politika és a természeti erőforrások megőrzése:

A környezetre fordított kiemelt figyelem – az energiahatékonyság, a megújuló energia, a hulladékgazdálkodás, a vízgazdálkodás és a természeti erőforrások megőrzése révén – elősegítheti az ország idegenforgalmi potenciáljának növelését és a nemzeti vagyon védelmét, valamint csökkentheti a lakosság betegségeknek és egészségügyi kockázatoknak való kitettségét. A kutatási és innovációs együttműködés, illetve partnerségek mindezen területeken kulcsfontosságú szerepet töltenek be, mivel a nexus módszert érvényesítve fellendítik a természeti erőforrásokkal való integrált és hatékony gazdálkodás potenciálját.

Mindkét fél az energiaügyi együttműködésben rejlő lehetőségek kiaknázására törekszik. Egy energiaügyi párbeszéd jó alkalmat teremthet az energiaügyi együttműködés szorosabbra fűzésére, többek között a kőolaj- és földgáz feltárása és kitermelése, valamint a kapcsolódó offshore lehetőségek terén. Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) keretében létrejött Párizsi Megállapodás értelmében az EU és Libanon feltérképezi a libanoni tervezett nemzeti hozzájárulás végrehajtását célzó megerősített együttműködés lehetőségét. Szintén megvizsgálhatják az adósság a természetért cserét, amelyen keresztül csökkenthető az államadósság és előmozdítható a természeti erőforrások megőrzése.

4. Migráció és mobilitás:

Libanon és az EU jelenleg tárgyal a migrációs, mobilitási és biztonsági párbeszéd keretében kezdeményezett mobilitási partnerségük elindításáról szóló együttes nyilatkozatról, és a két fél egy mellékletet is el fog fogadni, amely részletesen meghatározza az új mobilitási partnerség célkitűzéseit szolgáló konkrét kiemelt intézkedéseket.

Mindkét fél törekedni fog a migráció és a mobilitás területén folytatott együttműködésük megerősítésére a Libanon–EU mobilitási partnerségen keresztül, amely a jogszerű és az irreguláris migráció kezelésére vonatkozó libanoni kapacitás megszilárdításnak hosszú távú kereteként szolgál, és figyelembe veszi Libanon befogadó országként fennálló érdekeit, sajátos helyzetét, szűkös erőforrásait, valamint a szíriai válság kitörése óta rá nehezedő rendkívüli nyomást.

Libanon és az EU számos területen az együttműködés előmozdítására törekszik, felismerve, hogy a migráció és mobilitás problematikája átfogó megközelítést tesz szükségessé, és a mobilitási partnerség valamennyi célkitűzését azonos elkötelezettséggel kell megvalósítani. Libanon és az EU e területen folytatott együttműködése szempontjából meghatározó lesz a mobilitási partnerség teljes körű és hatékony végrehatása. Ez kiterjed egyebek mellett arra, hogy a libanoni és az uniós polgárok vonatkozásában javítják a két fél területe közötti mobilitás kezelését, megerősítik a migrációs áramlások kezelésére, valamint a határigazgatásra vonatkozó kapacitásokat, élénkítik a nemzetközi védelemmel kapcsolatos kérdésekről folytatott párbeszédet, amelynek keretében megvitatják a kölcsönös aggályokat, és legfontosabb célként biztosítják, hogy szorosabbá váljon a migráció és a fejlődés közötti összefüggés, és látható eredményeket hozzon Libanon lakossága számára.

5. A párbeszéd és a kölcsönös koordináció mechanizmusai:

A Libanon és az EU közötti együttműködés általános kerete a 2006 óta hatályos társulási megállapodás. Fontos feladat lesz a társulási megállapodás végrehajtásának racionalizálása és optimalizálása, többek között a párbeszédek és az albizottságok jelenlegi rendszerének újragondolásával. Az albizottságok átcsoportosításával korlátozott számú tematikus találkozó alakítható ki, ami lehetővé teszi a prioritási területekre irányuló együttműködés fokozását. Emellett a civil társadalom és a nem állami szereplők bevonásával szélesebb körű konzultációkra is sor kerülhet.

Ezzel egyidejűleg mindkét fél készen áll a politikai párbeszéd mélyítésére, többek között egy megújított külpolitikai szerepvállaláson keresztül. Fel fogják tárni azt is, hogy miként erősíthető az együttműködés és a konzultáció a libanoni kül- és migrációügyi minisztériummal (amely az ENP nemzeti kapcsolattartó pontja), figyelembe véve, hogy az EU határozottan kiáll Libanon szuverenitása, területi integritása, pluralizmusa és inkluzív stabilitása mellett.

Mindkét fél koordinációs mechanizmust hoz létre a partnerségi prioritások és a megállapodás végrehajtásának rendszeres felülvizsgálata és nyomon követése érdekében, ezáltal biztosítva a közös felelősségviselést, az átláthatóságot és a kölcsönösen előnyös végrehajtást.

EU–LIBANON MEGÁLLAPODÁS

Melléklet a partnerségi prioritásokhoz

Bevezetés

A felülvizsgált európai szomszédságpolitika (ENP) fényében és a „Segítségnyújtás Szíriának és a térségnek” című, 2016. február 4-i londoni konferencián bejelentetteknek megfelelően az EU átfogó támogatási csomagot javasol, amely uniós hatáskörbe tartozó különféle szakpolitikai elemeket ötvöz. Ez a dokumentum bizonyos kölcsönösen elfogadott intézkedéseket rögzít, amelyeket mindkét fél jóhiszeműen végre kíván hajtani, saját jogi keretének sérelme nélkül. A jelen megállapodás hatókörében végrehajtott intézkedések egyike sem érinti majd károsan a libanoni embereket, és minden intézkedés összeegyeztethető lesz a libanoni alkotmánnyal, illetve a libanoni törvényekkel és szabályokkal.

A partnerségi prioritások köré épülő EU–Libanon megállapodás meghatározza az ország stabilizációját elősegítő kiemelt intézkedéseket. A kiemelt intézkedések a libanoni kormány által kijelölt – többek között a londoni konferencián ismertetett szándéknyilatkozatban és a libanoni válságkezelési tervben foglalt – prioritásokra épülnek. Az EU–Libanon megállapodás lényege, hogy megerősítse a libanoni kormány és az EU közötti kölcsönös együttműködést a 2016–2020 közötti időszakban. A megállapodás végrehajtásának előrehaladására vonatkozó felülvizsgálati mechanizmus többek között az EU–Libanon társulási megállapodás általános keretébe tartozó szakpolitikai párbeszédekre fog épülni.

A megállapodásban foglalt kiemelt intézkedéseket a londoni konferencián Libanon számára felajánlott uniós többletforrásokból finanszírozzák majd, beleértve a 2016-ra és 2017-re előirányzott legalább 400 millió EUR összeget, valamint az e dokumentum időkeretének további éveiben az EU által esetlegesen rendelkezésre bocsátott további forrásokat. E pénzforrásokból olyan programokat fognak finanszírozni, amelyek végrehajtásában további partnerek, például közigazgatási szervek, települések szövetségei, uniós tagállami ügynökségek, nem kormányzati szervezetek és nemzetközi szervezetek is részt vesznek. Az állam és a magánszektor számára történő támogatásnyújtás – a kockázatok csökkentése és a hitelfeltételek vonzóbbá tétele érdekében – adott esetben uniós vissza nem térítendő támogatások és uniós, illetve tagállami pénzügyi intézmények által nyújtott kölcsönök kombinációja útján is történhet, más nemzetközi pénzügyi szervezetekkel partnerségben.

Az EU–Libanon megállapodás fő célkitűzései arra irányulnak, hogy egyrészt megfelelő és biztonságos környezetet biztosítsanak a Szíriából érkező menekültek (2) és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek számára a libanoni ideiglenes tartózkodásuk alatt, másrészt pedig kedvező környezetet teremtsenek Libanon, a befogadó közösségek és a kiszolgáltatott csoportok számára. Ez lehetővé teszi a szükségletek – köztük a humanitárius szükségletek – hatékony, méltó és tisztességes módon történő kezelését. Ezt a megközelítést a libanoni nemzetgazdaság ellenálló képessége megerősítésének, az infrastruktúra javításának és a munkahelyteremtő projektekbe való beruházások ösztönzésének tágabb összefüggéseibe kell helyezni.

Az EU vállalja, hogy az uniós beavatkozást a fentiekben vázolt széles körű megközelítéshez igazítja, és kiemelt figyelmet fordít Libanon fejlesztési szükségleteire a humanitárius támogatás nyújtása és szükség esetén fokozása során. E megközelítésre alapozva és a szíriai háború elől elmenekült szíriai állampolgárok ideiglenes libanoni tartózkodásának megkönnyítése érdekében Libanon kötelezettséget vállal arra, hogy nemzeti törvényeinek megfelelően továbbra is törekszik megtalálni a módját az említett személyek tartózkodására irányadó szabályok észszerűsítésének, ami magában foglalja a tartózkodási engedéllyel kapcsolatos díjfizetés alóli időszakos mentességet és az okmányokra – mint például a munkavállalásról való lemondást megerősítő nyilatkozatra – vonatkozó követelmények egyszerűsítését. Ennek célja az ellenőrzött munkaerő-piaci hozzáférés megkönnyítése a szíriaiak számára azokban az ágazatokban, amelyekben nem jelentenek közvetlen versenytársat a libanoniak számára – ilyen például a mezőgazdaság, az építőipar és más munkaerő-intenzív iparágak.

E tekintetben Libanon az UNHCR támogatásával teljes körű adminisztratív szerepet kíván vállalni a szíriai válság kezelése terén, hogy hatékony és átlátható irányítási keretet biztosítson, amely figyelembe veszi, hogy a befogadó ország elsődleges felelőssége – az ENSZ illetékes szerveivel együttműködve – a jogállás meghatározása és a regisztrálás.

E megállapodás végrehajtásával összefüggésben a két fél szoros és rendszeres koordinációt valósít meg a partnerségi prioritásokban vázolt koordinációs mechanizmus keretében.

1. A stabilitás megszilárdítása: Biztonság és a terrorizmus elleni küzdelem Az EU kötelezettségvállalásai Libanon kötelezettségvállalásai a) A terrorizmus elleni ütemterv végrehajtásának aktív támogatása technikai segítségnyújtás, valamint pénzügyi és nem pénzügyi támogatás útján. b) Technikai segítségnyújtás és pénzügyi támogatás biztosítása a bűncselekményekkel szembeni fellépéshez, beleértve az ember-, kábítószer- és fegyvercsempészet, illetve -kereskedelem elleni küzdelmet is. c) Az integrált határigazgatás megerősítése a négy határvédelmi ügynökség támogatása révén. d) A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem támogatása. e) A konfliktusmegelőzés, a békeközvetítés, valamint az erőszakos szélsőségesség elleni fellépést és a feszültségenyhítést célzó beavatkozások támogatása. f) Az együttműködés és a támogatás fokozása a légi közlekedés biztonsága és védelme terén. i. A biztonsági szolgálatok – köztük a határigazgatásért felelős szervek – közötti koordináció javítása. ii. A 2016. május 26-án létrehozott minisztériumközi szintű Terrorizmus Elleni Bizottság műveleti tevékenységeinek támogatása. iii. A terrorizmus elleni küzdelem átfogó és integrált stratégiájának kidolgozása és végrehajtása az ENSZ Biztonsági Tanács vonatkozó határozataival összhangban. iv. Integrált határigazgatási stratégia elfogadása, amely magában foglalja a libanoni biztonsági szervek fokozott koordinációját és a releváns uniós programokkal való együttműködést. v. Az együttműködés fokozása a légi közlekedés biztonsága és védelme terén. 2. Kormányzás és jogállamiság a) A kulcsfontosságú demokratikus funkciók megerősítése (választói rendszer, parlamenti felügyelet, intézményi koordináció, korrupcióellenes testületek). b) Az igazságügyi rendszer modernizálásának támogatása, többek között az igazságszolgáltatáshoz való jog megerősítése, egy független és jól teljesítő igazságszolgáltatási rendszer létrehozása, valamint a büntető igazságszolgáltatási szereplők kapacitásainak bővítése például intézményi kapacitásépítés révén, a nemzetközi emberi jogi kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása érdekében. c) A helyi hatóságoknak nyújtott támogatás fokozása a libanoni hatóságokkal egyeztetve meghatározásra kerülő kiemelt régiókra irányuló fejlesztési programok révén. d) A civil társadalom támogatása a nem kormányzati szervezetek kezdeményezéseinek finanszírozása útján, a libanoni jogszabályokkal összhangban, olyan projekteket célozva, amelyek a társadalmi, kulturális és gazdasági fejlődésre, valamint az emberi jogok, a demokrácia és a jó kormányzás elveinek előmozdítására irányulnak. e) Az intézményi kapacitásépítés pénzügyi és technikai támogatása Libanon közigazgatási reformra vonatkozó stratégiájának keretében. i. Az előzetes letartóztatás alkalmazásának visszaszorítására és a büntetés-végrehajtás javítására irányuló munka. ii. A civil társadalom ösztönzése a nyilvános döntéshozatalban való részvételre. iii. A helyi önkormányzati struktúrák megerősítése az alábbiak révén: a) Megfelelő pénzügyi erőforrások elkülönítése a települések számára, az alkalmazandó jogszabályokban előírtaknak megfelelően. b) A helyi hatóságok és a települések szövetségeinek fokozott bevonása a közösség szükségleteivel és a szolgáltatásnyújtás hiányosságaival kapcsolatos eszmecserébe. iv. Társadalmi fejlődési központok létrehozása munkavállalókkal, szolgáltatókkal és nem kormányzati szervezetek és állami szervek partnerségeivel, többek között a kockázatnak kitett gyermekek korai azonosítása céljából. 3. A növekedés és a foglalkoztatás fellendítése a) A magánszektor fejlesztésére fordított támogatás növelése, a munkahelyteremtésre nagyobb multiplikátorhatást gyakorló ágazatokra összpontosítva, többek között a vállalkozói és innovációs kultúra előmozdítása révén. b) Az együttműködés és a technikai segítségnyújtás fokozása az állat- és növény-egészségügyi szabványok, a minőségi standardok és a forgalmazási szabályok vonatkozásában. c) Az együttműködés megerősítése és segítségnyújtás annak előmozdítása érdekében, hogy a magánszektor kiaknázza az uniós piacra jutás meglévő lehetőségeinek előnyeit, többek között a libanoni termékek és termelők nemzetközi versenyképességének javítása által, továbbá a rendelkezésre álló mozgástér kihasználása a libanoni termékek uniós piacokra való bejutásának elősegítése érdekében. E célból az EU hozzájárul a közös munkacsoport tevékenységéhez a kereskedelem további élénkítése és az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó meglévő, nem vámjellegű akadályok csökkentése érdekében. d) Támogatásnyújtás Libanonnak azon cél megvalósítása terén, hogy a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) tagjává váljon. e) Megfelelő technikai segítségnyújtás és kapacitásépítés biztosítása Libanon számára a libanoni szolgáltatási ágazat (pénzügyi szolgáltatások, kreatív iparágak, divat, audiovizuális ágazatok, információtechnológia és hírközlés) további fejlesztése céljából, az ország prioritásainak megfelelően. f) Támogatásnyújtás Libanonnak, hogy ki tudja használni az agadiri megállapodáshoz való csatlakozásának előnyeit. g) Libanonnak az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankhoz (EBRD) való folyamatban lévő csatlakozási folyamatára tekintettel egy arra vonatkozó határozat szorgalmazása, hogy Libanon teljes jogú műveleti országgá váljon. Emellett az Európai Beruházási Bank (EBB) libanoni hitelezési műveletei kiterjesztésének támogatása, az EBB külső hitelezési megbízatásával összhangban. Az egyéb nemzetközi pénzügyi szervezetekkel való együttműködés támogatása, az infrastrukturális beruházások kedvezményes finanszírozásának, valamint a hitelnyújtás költségeinek csökkentését lehetővé tevő környezet megteremtésének elősegítése céljából. h) A pénzügyi és nem pénzügyi támogatás növelése a megújuló energiára való átállás – többek között a létesítmények, a kapacitásépítés és a kutatás-fejlesztés –, valamint a települések és a települések szövetségei szintjén megvalósítandó energiatakarékossági intézkedések elősegítése érdekében. i) A szorosabb energiaügyi együttműködésre és a technikai tapasztalatok megosztására vonatkozó lehetőségek megfelelő feltérképezése, többek között a kőolaj- és földgázágazatban. I. A jogi, szabályozási, intézményi és adminisztratív kapacitások megerősítésére irányuló intézkedések végrehajtása a minőségi infrastruktúra érdekében, az üzleti és beruházási környezet javítása, valamint Libanon makrogazdasági egyensúlyhiányának és államháztartási kockázatainak kezelése a szükséges reformok révén. II. A döntéshozatali és államháztartási gazdálkodási kapacitások megerősítése a közintézményekben, központi és helyi szinten egyaránt. III. Exporttámogatási szakpolitika elfogadása. IV. A Libanon jövőbeli WTO-csatlakozására vonatkozó tárgyalások folytatása. V. A kereskedelmet és a szolgáltatásokat érintő kihívások azonosítása és kezelése. VI. Az agadiri megállapodás titkárságának munkájában való aktív részvétel. VII. Adott esetben a releváns nemzetközi pénzügyi szervezetekkel való együttműködés a kedvezményes finanszírozás elérhetővé tétele érdekében. VIII. Egy energiaágazati stratégia kidolgozása és végrehajtása, figyelembe véve a 2010-es energiaágazati szakpolitikai dokumentumban foglalt, meglévő energiaágazati kötelezettségvállalásokat. Konkrétan a jelenlegi díjszabási rendszer felülvizsgálata, az alacsony beszedési ráták és a magas termelési költségek problémájának kezelése, valamint a villamosenergia-termelési kapacitás bővítése. j) Új technikai szakképzési, illetve kkv-programok kialakítása a munkahelyteremtés céljából, elsősorban a libanoni és szíriai fiatalok és kiszolgáltatott csoportok számára. k) A minden gyermek oktatásba való bevonását célzó RACE programnak nyújtott támogatás növelése. l) Az iskolai és az iskolarendszeren kívüli oktatás hozzáférhetőségének és színvonalának javítása. m) A Libanonban élő gyermekek és nők, illetve a fogyatékossággal élők védelmét célzó nemzeti terv támogatása. n) A fiatalok és a nők önrendelkezését elősegítő átfogó program támogatása. o) A libanoni kormány támogatása a jelenlegi humanitárius válsággal kapcsolatos válaszintézkedések terén. A legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő libanoniaknak és menekülteknek nyújtott támogatás növelése. p) A libanoni civil társadalmi, illetve közösségalapú szervezetek kapacitásainak bővítése, különösen a Libanonban élő kiszolgáltatott helyzetű csoportok támogatására irányuló munkájuk tekintetében. q) A felsőoktatási és kutatási uniós programokban való részvétel megkönnyítése az arra jogosult szíriai és palesztin menekültek, illetve a libanoni befogadó közösségek tagjai számára. IX. A meglévő képzési központok programjainak teljes körű akkreditációja és a technikai szakképzési cselekvési terv végrehajtása. X. A kiszolgáltatott gyermekek számára a minőségi oktatási környezethez való hozzáférés biztosítása, beleértve az iskolarendszer befogadóképességének és földrajzi lefedettségének növelését is. XI. Az EU által támogatott iskolai információkezelési rendszer teljes körű működésének biztosítása. XII. A nem formális oktatásra vonatkozó szakpolitika végleges kialakítása, amelynek célja a formális és nem formális oktatás közötti rés áthidalása a jelenlegi gyorsított képzési programra alapozva. XIII. A gyermekvédelmi és az áldozatsegítő mechanizmusok javítása. XIV. A libanoni jogszabályokkal összhangban a nemzetközi nem kormányzati szervezetek libanoni regisztrációjának elősegítése, valamint adott esetben az ilyen szervezetek munkatársai számára a munkavállalási és tartózkodási vízumok kiadásának megkönnyítése. r) Az alapellátást biztosító egészségügyi központok hálózatának megerősítése a libanoni és nemzetközi nem kormányzati szervezetekkel együttműködve. s) Az alapellátáshoz és a szakorvosi ellátáshoz való hozzáférés előmozdítása a kiszolgáltatott helyzetben lévő libanoniak és szíriaiak számára. XV. A közegészségügyi rendszer fenntartható módon történő fejlesztése és megszilárdítása. XVI. A libanoni jogszabályokkal összhangban a mindenki számára biztosított egészségügyi szolgáltatások támogatása. XVII. Az életveszélyes esetekben az azonnali kórházi hozzáférés elősegítése, valamint a kórházi minőségellenőrzés javítása. XVIII. Az egyenlő bánásmód előmozdítása az alapvető gyógyszerekhez való hozzáférés terén, amennyiben rendelkezésre állnak a szükséges adományozói források. t) A megfelelő vízellátást, csatornázást és a higiénés körülményeket célzó tevékenységek finanszírozása. u) A vízellátási és szennyvíz-elvezetési infrastruktúrákat kétoldalú segítségnyújtás és támogatáskombináció (pénzügyi támogatás és kölcsönök együttese) útján fogják finanszírozni. v) A leghátrányosabb helyzetű térségekre irányuló infrastruktúra-támogatást a libanoni kormány által meghatározott prioritások alapján fogják mérlegelni. XIX. Az infrastrukturális beruházások főtervekbe való beépítése (meglévő és/vagy előkészítés alatt álló főtervek). XX. A meglévő akadályok felszámolása és a sikeres projektek bevált gyakorlatainak követése a hulladék-/vízgazdálkodás terén. XXI. Az energiaügyi és vízügyi területeken illetékes intézmények megerősítése. XXII. A vízügyi törvénykönyv végrehajtására való törekvés, és a fenntartható díjszabási reform támogatása. 4. Migráció és mobilitás EU–Libanon kölcsönös célok A mobilitási partnerség jóváhagyása és elfogadása után az abban foglalt politikai kötelezettségvállalások és a csatolt mellékletben szereplő valamennyi intézkedés maradéktalan végrehajtása, az azokban azonosított következő prioritásokkal összhangban: — A jól kezelt, jogszerű migráció és mobilitás előmozdítása és megkönnyítése. — A libanoni illetékes hatóságok kapacitásainak megerősítése a határigazgatás és az irreguláris migráció megelőzése terén. — A migráció és a fejlődés közötti kapcsolat megerősítése. — A menekültügyi kérdésekben folytatott párbeszéd és együttműködés szorosabbra fűzése, lehetővé téve a problémák alapos megvitatását.

(1) A Világbank 2016. január 13-i konferencián ismertetett becslése szerint a szíriai válság – és ennek részeként a menekültbeáramlás – Libanonra gyakorolt hatása 2015-ben meghaladja az 5,6 milliárd USD-t, a 2012–2015 közötti időszakban pedig összesen több mint 13,1 milliárd USD-re tehető.

(2) E dokumentum egyetlen részlete sem érinti Libanon azon álláspontját, miszerint a 2011 óta Szíriából elmenekült személyeket „lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyeknek” tekinti, sem Libanon arra vonatkozó stratégiai célját, hogy csökkentse az ilyen személyek számát, elsősorban annak érdekében, hogy biztonságosan és teljeskörűen visszatérjenek Szíriába, kiutasítás alkalmazása nélkül.