Általános egyezmény a szolgáltatások kereskedelméről

A TAGOK,

FELISMERVE a szolgáltatáskereskedelem növekvő jelentőségét a világgazdasági növekedés és fejlődés szempontjából;

AZZAL A KÍVÁNSÁGGAL, hogy létrehozzák a szolgáltatás kereskedelmi elvek és szabályok multilaterális kereteit abból a célból, hogy az ilyen kereskedelem átlátható módon bővüljön és fokozatosan liberalizálódjék, mivel ez valamennyi kereskedelmi partner gazdasági növekedését elősegítő és a fejlődő országok fejlesztését támogató eszköz;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a szolgáltatás kereskedelmének egyre magasabb szintű liberalizálása mielőbb megvalósuljon olyan többoldalú körtárgyalásokon keresztül, amelyek célja minden résztvevő fél érdekeinek előmozdítása a kölcsönös előnyök alapján, valamint a jogok és kötelezettségek átfogó egyensúlyának megteremtése, a nemzeti gazdaságpolitikai célok kellő tiszteletben tartása mellett;

ELISMERVE a tagok jogait a szabályozásra, illetve új szabályok bevezetésére saját területükön a szolgáltatásnyújtásra vonatkozóan a nemzeti gazdaságpolitikai célok szolgálatában, valamint az egyes országokban, a szolgáltatásszabályozás fejlettségében meglévő különbségeket és a fejlődő országok speciális igényét ezen jogok gyakorlására;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a fejlődő országok részvételét a szolgáltatások kereskedelmében, illetve szolgáltatási exportjuk növelését, egyebek mellett eme országok szolgáltatásai hatékonyságának és versenyképességének fokozásán keresztül;

KÜLÖNÖS FIGYELEMMEL a legkevésbé fejlett országok komoly nehézségeire, és tekintettel speciális gazdasági helyzetükre és fejlesztési, kereskedelmi, valamint pénzügyi szükségleteikre,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODNAK MEG:

I. RÉSZ

ALKALMAZÁSI KÖR ÉS MEGHATÁROZÁSOK

I. cikk

Alkalmazási kör és meghatározások

(1) Az Egyezmény a tagok azon intézkedéseire vonatkozik, amelyek hatással vannak a szolgáltatások kereskedelmére.

(2) Az Egyezmény alkalmazásában a szolgáltatások kereskedelme olyan szolgáltatásnyújtást jelent, amely:

a) egy adott tag területéről valamely másik tag területére;

b) egy adott tag területén valamely másik tag szolgáltatásfogyasztói számára;

c) egy adott tag szolgáltatója által valamely másik tag területén lévő üzleti jelenlétén keresztül;

d) egy adott tag szolgáltatója által valamely másik tag területén természetes személyek jelenlétén keresztül valósul meg.

(3) Az Egyezmény alkalmazásában

a) "a tagok által megtett intézkedések" az alábbiakat jelentik:

i. központi, regionális kormányzati vagy helyhatósági, illetve hatósági intézkedések, valamint

ii. a központi, regionális kormányzati vagy helyhatóságok, illetve hatóságok által delegált jogosítványok alapján működő nem állami testületek intézkedései.

Az Egyezményből fakadó és az Egyezmény keretében vállalt kötelezettségek teljesítése során minden tag meghozza a számára lehetséges, szükséges és ésszerű intézkedéseket annak érdekében, hogy területén a regionális kormányzatok, helyhatóságok, illetve hatóságok, valamint a nem állami testületek szintjén az Egyezmény betartása biztosított legyen;

b) a "szolgáltatások" kifejezés minden érintett szektorra vonatkozik, kivéve az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatásokat;

c) az "államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatások" azokat a szolgáltatásokat jelentik, amelyeket nem üzleti alapon és nem egy vagy több szolgáltatóval versengve nyújtották.

II. RÉSZ

ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEK ÉS ELVEK

II. cikk

Legnagyobb kedvezmény elve

(1) Az Egyezmény által érintett bármely intézkedés tekintetében, minden tag bármely másik tag szolgáltatásainak és szolgáltatóinak azonnal és feltétel nélkül köteles biztosítani legalább azt a kedvezményes elbánást, amelyet bármely más tag hasonló szolgáltatásainak és szolgáltatóinak megad.

(2) Bármely tag fenntarthat az (1) bekezdésben foglaltakkal nem összeegyeztethető intézkedést, feltéve, ha az adott intézkedést tartalmazza a II. cikk alóli kivételekről szóló melléklet, és eleget tesz az ott felsorolt feltételeknek.

(3) Az Egyezmény rendelkezéseit nem lehet úgy értelmezni, hogy azok gátolnak bármely tagot a szomszédos országoknak megadandó és biztosítandó, helyi szinten előállított és felhasznált szolgáltatások kereskedelmének elősegítését célzó előnyök nyújtásában az érintkező határzónák között.

III. cikk

Átláthatóság

(1) Az Egyezmény működésére vonatkozó vagy azt befolyásoló általános intézkedéseit minden tag köteles azonnal és – a rendkívüli helyzeteket kivéve –, legkésőbb a hatálybalépésükig közzétenni. Szintén kötelesek közzétenni azokat a tag által aláírt nemzetközi megállapodásokat, amelyek hatással vannak a szolgáltatások kereskedelmére vagy befolyásolják azt.

(2) Ahol a közzététel az (1) bekezdésben leírt módon nem vihető véghez, a vonatkozó információkat más úton teszik nyilvánosan hozzáférhetővé.

(3) Minden tag azonnal, de legalább évenként tájékoztatja a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsot olyan új törvényi és rendeleti előírás és közigazgatási irányelv bevezetéséről, illetve a már meglévők módosításáról, amelyek jelentősen befolyásolják az Egyezmény egyedi kötelezettségvállalásaiban érintett szolgáltatáskereskedelmet.

(4) Minden tag azonnal válaszol bármely más tag konkrét információra vonatkozó kérésére az (1) bekezdésben leírt általános alkalmazású intézkedésekkel, illetve nemzetközi megállapodásokkal összefüggésben. Minden tag létrehoz egy vagy több tájékoztató központot azzal a céllal, hogy más tagok kérésére konkrét információt adjon minden ilyen ügyben, valamint azokban a tárgykörökben, amelyek a (3) bekezdésben a bejelentési kötelezettség hatálya alá esnek. Ezeket a tájékoztató központokat a WTO-t létrehozó egyezmény (a továbbiakban: WTO-egyezmény) hatálybalépésétől számított két éven belül kell létrehozni. Az egyes fejlődő ország tagok számára a tájékoztató központok létrehozására vonatkozó rugalmasabb időhatárok megállapításáról megállapodás születhet. A tájékoztató központoknak nem kell a törvények és szabályok letéteményeseiként működniük.

(5) Bármely tag bejelentést tehet a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsnál valamely másik tag által megtett intézkedésről, amely - véleménye szerint - befolyásolja az Egyezmény működését.

III. bis cikk

Bizalmas információk közzététele

Az Egyezmény semmilyen formában nem követeli meg a tagoktól olyan bizalmas információk szolgáltatását, amelyek közzététele akadályozná a törvények betartatását vagy más módon ellenkezne a közérdekkel, illetve hátrányosan érintené az egyes állami vagy magánvállalkozások jogos üzleti érdekeit.

IV. cikk

A fejlődő országok növekvő részvétele

(1) A fejlődő ország tagoknak a világkereskedelemben való növekvő részvételét a különböző tagok által tárgyalt egyedi kötelezettségvállalások segítik elő az Egyezmény III. és IV. részének megfelelően. Ezek az alábbiakra vonatkoznak:

a) ezen országok belföldi szolgáltatási kapacitásának, hatékonyságának, illetve versenyképességének erősítése, egyebek között, üzleti alapon biztosított technológia-hozzáférési lehetőségeken keresztül;

b) az elosztási csatornákhoz, valamint az információs hálózatokhoz való kapcsolódási lehetőségek javítása; valamint

c) a piacrajutási lehetőségek liberalizálása azon szektorokban és szolgáltatási módokban, amelyekben ezek az országok exportérdekeltséggel rendelkeznek.

(2) A fejlett ország tagok és lehetőleg a többi tag is a WTO-egyezmény hatálybalépésétől számított két éven belül tájékoztató állomásokat állítanak fel a fejlődő ország tagok szolgáltatói számára, a piacaikra vonatkozó alábbi információszerzés elősegítésére:

a) a szolgáltatás technikai és kereskedelmi vonatkozásai;

b) bejegyzés, elismerés és a szakképzettség megszerzése; és

c) a szolgáltatási technológiák beszerezhetősége.

(3) Az (1) és (2) bekezdésben felsoroltak megvalósítása során a legkevésbé fejlett ország tagok különleges elsőbbséget élveznek. Különösen figyelemmel kell lenni azokra a komoly nehézségekre, amelyek a megtárgyalt konkrét kötelezettségek vállalása kapcsán a legkevésbé fejlett országokban jelentkeznek, tekintettel speciális gazdasági helyzetükre, valamint fejlesztési, kereskedelmi és pénzügyi szükségleteikre.

V. cikk

Gazdasági integráció

(1) Az Egyezmény egyetlen tagot sem gátol abban, hogy részt vegyen olyan megállapodásban, illetve ahhoz csatlakozzon, amely a megállapodásban részt vevő felek között liberalizálja a szolgáltatások kereskedelmét, feltéve, hogy az adott megállapodás:

a) széles körben lefedi az ágazatokat [1], és

b) rendelkezik a felek között vagy körében a megkülönböztetésmentesség megteremtéséről, illetve a számottevő megkülönböztetések megszüntetéséről a XVII. cikk értelmében, az a) pontban szereplő ágazatokban, az alábbi módon:

i. a meglévő diszkriminatív intézkedések megszüntetésén, és/vagy

ii. újabb vagy további diszkriminatív intézkedések tiltásán keresztül az egyezmény hatálybalépésével egyidőben vagy

ésszerű időkorlátok között, kivéve azokat az intézkedéseket, amelyeket a XI., XII., XIV. és XIV. cikkek engedélyeznek.

(2) Az (1) b) pontjában szereplő feltételek teljesítésének értékelésénél figyelembe kell venni az Egyezmény kapcsolódását az érintett országok között kialakuló szélesebb gazdasági integrációs folyamatokhoz, illetve a kereskedelem liberalizálásához.

(3) a) Abban az esetben, ha fejlődő országok is részesei az (1) bekezdésben említett típusú megállapodásoknak, az (1) bekezdésben, és különösen a b) pontban felsorolt feltételek vonatkozásában, az adott ország fejlettségi szintjével összhangban rugalmasságra számíthatnak, általános és ágazati, illetve alágazati szinten egyaránt.

b) Az alább következő (6) bekezdésben foglaltak mellett, amennyiben az (1) bekezdésben említett típusú megállapodásnak csak fejlődő országok a részesei, kedvezőbb elbánás biztosítható azon jogi személyeknek, amelyek ilyen egyezményben részt vevő felek természetes személyeinek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt állnak.

(4) Bármely, az (1) bekezdésnem említett megállapodás a részt vevő felek közötti kereskedelem előmozdítását célozza és a megállapodáson kívüli országok vonatkozásában a megállapodást megelőzően alkalmazott szinthez képest, nem emelheti az egyes szolgáltatáskereskedelmi ágazatok és alágazatok előtt álló kereskedelmi akadályok szintjét.

(5) Amennyiben az (1) bekezdés értelmében létrejövő megállapodás lezárása, bővítése vagy jelentős módosítása kapcsán, valamely tag az engedményes listájában foglalt feltételeknek nem megfelelő módon szándékozik visszavonni, illetve módosítani konkrét kötelezettségeit, legalább 90 nappal előbb be kell jelentenie az ilyen módosítást, illetve visszavonást, és a XXI. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében leírt eljárás lép érvénybe.

(6) Bármely másik tagnak ama szolgáltatója, amely az (1) bekezdésben említett megállaopdásban részt vevő fél törvényei alapján jogi személynek minősül, jogosult az ilyen egyezményben biztosított elbánásra, feltéve, hogy jelentős üzleti tevékenységet folytat az ilyen megállapodásban részt vevő felek területén.

(7) a) Az (1) bekezdésben említett megállapodásokban részt vevő felek kötelesek a megállapodásról, annak bővüléséről és jelentős módosulásáról azonnal bejelentést tenni a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsnál. A tanács által kért minden releváns információt szintén kötelesek hozzáférhetővé tenni. A tanács munkacsoportot hozhat létre azzal a feladattal, hogy vizsgálja meg az ilyen megállapodásokat, bővülésüket és módosulásukat, illetve készítsen jelentést a tanács számára a változásoknak a jelen cikkel való összeegyeztethetőségéről.

b) Azon tagok, amelyek az (1) bekezdésben említett, meghatározott időtartam alatt végrehajtandó megállapodás részesei, rendszeres időközönként kötelesek beszámolni a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsnak a végrehajtásról. A tanács, ha úgy ítéli meg, munkacsoportot állíthat fel a beszámolók értékelésére.

c) Az a) és b) pontban említett munkacsoportok által készített jelentés alapján a tanács, ha szükségesnek ítéli, ajánlásokat tehet a feleknek.

(8) Az (1) bekezdésben említett bármely megállapodás felei nem igényelhetnek kompenzációt azon tagtól, amelynek az ilyen megállapodásból kereskedelmi előnye származik.

V. bis cikk

Munkaerő-piaci integrációs megállapodások

Az Egyezmény egyetlen tagot sem gátol abban, hogy olyan megállapodás részesévé váljon, amely megteremti a munkaerőpiac teljes integrációját [2] a megállapodásban részt vevő felek között, feltéve, hogy az adott megállapodás

a) mentesíti a megállapodásban részt vevő felek állampolgárait a letelepedésre és munkavállalási engedélyre vonatkozó követelmények alól;

b) bejelentése a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsnál megtörtént.

VI. cikk

Belföldi szabályozás

(1) Azokban az ágazatokban, ahol konkrét kötelezettségek vállalására kerül sor, minden tag köteles biztosítani, hogy a szolgáltatások kereskedelmét érintő általános alkalmazású intézkedések ügykezelése méltányos, tárgyszerű és elfogulatlan legyen.

(2) a) Minden tag köteles fenntartani vagy a lehető legrövidebb időn belül létrehozni olyan bírósági, választottbírósági vagy közigazgatási mechanizmust vagy eljárást, amely az érintett szolgáltató kérése alapján rendelkezik a szolgáltatások kereskedelmét érintő adminisztratív döntések megvizsgálásáról, és ha jogos, a megfelelő jogorvoslatról. Amennyiben ezek az eljárások nem függetlenek az adott adminisztratív döntést hozó szervtől, a tagnak rendelkeznie kell a tárgyilagos és elfogulatlan vizsgálatok biztosításáról.

b) Az a) pont rendelkezései nem értelmezhetők oly módon, hogy azok a tagoktól, alkotmányos rendjükkel és jogrendszerük természetével nem összeegyeztethető bíráskodás vagy eljárások létrehozását követelné meg.

(3) Abban az esetben, ha egyedi kötelezettségvállalás által érintett szolgáltatás nyújtása engedélyköteles, a belföldi törvények értelmében hiánytalannak minősülő kérelem benyújtásától számított megfelelő határidőn belül a tag illetékes hatósága értesíti a kérelmezőt az engedélykérelemre vonatkozó döntésről. A kérelmező kérésére a tag illetékes hatósága indokolatlan késedelem nélkül felvilágosítást ad a kérelem helyzetéről.

(4) Annak érdekében, hogy a minősítési követelményekkel, technikai szabványokkal és az engedélyezési követelményekkel összefüggő intézkedések ne idézzenek elő indokolatlan akadályokat a szolgáltatáskereskedelemben, a Szolgáltatáskereskedelmi Tanács, az általa létrehozható testületen keresztül, bármilyen szükséges szabályt elrendelhet. Ez – egyebek között – azt célozza, hogy az említett követelmények

a) alapját tárgyilagos és átlátható kritériumok képezzék, úgy mint hozzáértés és a szolgáltatásnyújtásra való felkészültség;

b) a szolgáltatások minőségének biztosítása kapcsán ne jelentsenek az indokoltnál nagyobb megterhelést;

c) az engedélyezési eljárás esetében, önmagukban ne korlátozzák a szolgáltatásnyújtást.

(5) a) Azokban az ágazatokban, ahol valamely tag olyan konkrét kötelezettségeket vállalt, amelyek a (4) bekezdés értelmében ezen ágazatokban kidolgozott szabályok életbeléptetésétől függenek, az adott tag nem alkalmazhat olyan engedélyezési és minősítési követelményeket, valamint technikai szabványokat, amelyek semmissé teszik vagy csorbítják az ilyen konkrét kötelezettségeket oly módon:

i. hogy nem felelnek meg a (4) bekezdés a), b) vagy c) pontjában leírt kritériumoknak, és

ii. amit az adott tagtól ésszerűen az érintett ágazatokra a egyedi kötelezettségvállalás idején nem lehetett elvárni.

b) Annak eldöntésére, hogy valamely tag összhangban van-e az (5) bekezdés a) pontjában vállalt kötelezettséggel, figyelembe kell venni azokat a tag által alkalmazott nemzetközi szabványokat, amelyeket illetékes nemzetközi szervezetek [3] dolgoztak ki.

(6) Azokban az ágazatokban, ahol szakértői szolgáltatások vonatkozásában egyedi kötelezettségvállalások történtek, minden tag köteles megfelelő eljárásokat létrehozni bármely más tag szakértői szakmai felkészültségének igazolására.

VII. cikk

Elismerés

(1) A szolgáltatók engedélyezésére vonatkozó szabványok vagy kritériumok teljes vagy részleges teljesítése céljából és az alábbi (3) bekezdésben leírt követelményeknek megfelelően, bármely tag elismerhet más országban szerzett képzettséget és szakmai tapasztalatot és teljesített követelményeket, illetve az ott szerzett engedélyeket és bizonyítványokat. Az ilyen elismerés, amely harmonizáció útján vagy más módon érhető el, alapulhat az érintett országgal kötött egyezményen vagy megállapodáson, illetve egyoldalúan is megadható.

(2) Az a tag, amely részese az (1) bekezdésben részletezett típusú megállapodásnak vagy szabályozásnak, legyen az létező vagy a jövőben létrejövő, köteles megfelelő alkalmat biztosítani a többi érdekelt tagnak arra, hogy tárgyalásokat folytassanak az adott megállapodáshoz vagy szabályozáshoz való csatlakozásról vagy hasonló új megállapodás létrehozásáról az adott országgal. Abban az esetben, ha valamely tag egyoldalúan elismerést biztosít, köteles bármely másik tagnak megfelelő lehetőséget adni annak bizonyítására, hogy a területén szerzett képzettséget, szakmai tapasztalatokat, bizonyítványokat és engedélyeket, illetve a teljesített követelményeket el lehet ismerni.

(3) Egyetlen tag sem intézheti az elismerés megadását oly módon, hogy az megkülönböztetést jelentsen az országok között a szolgáltatókra vonatkozó szabványok alkalmazásában, az engedélyezés és tanúsítás kritériumaiban vagy burkolt korlátozásokat idézzen elő a szolgáltatások kereskedelmében.

(4) Minden tag:

a) a WTO-egyezmény hatálybalépésétől számított 12 hónapon belül tájékoztatja a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsot az érvényben lévő elismerési intézkedéseiről, és közli, hogy ezek az intézkedések támaszkodnak-e az (1) bekezdésben említett típusú egyezményekre, illetve megállapodásokra;

b) azonnal, amennyire lehet, előre tájékoztatja a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsot az (1) bekezdésben említett típusú megállapodásra vagy szabályozásra vonatkozó tárgyalások megkezdéséről, annak érdekében, hogy bármely más tag megfelelő alkalmat kapjon még az érdemi szakasz előtt a tárgyalásokon való részvételi szándékának jelzésére;

c) azonnal értesíti a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsot új elismerési intézkedések elfogadásáról, illetve meglévő intézkedések jelentős módosításáról, valamint arról, hogy az intézkedések az (1) bekezdésben említett típusú megállapodások vagy szabályozások alapján születtek-e.

(5) Amennyiben indokolt, az elismerésnek multilaterális szinten elfogadott ismérvekre kell támaszkodnia. Indokolt esetekben a tagok együtt fognak működni az illetékes kormányközi és nem állami szervezetekkel az elismerésre vonatkozó közös nemzetközi szabványok és kritériumok, valamint az érintett szolgáltatáskereskedelemre és szakmára vonatkozó közös nemzetközi szabványok kidolgozásában.

VIII. cikk

Monopóliumok és kizárólagos szolgáltatók

(1) Minden tag köteles biztosítani, hogy területén egyetlen monopol helyzetben lévő szolgáltató se lépjen fel a tag II. cikkben és az egyedi kötelezettségvállalásokban foglalt kötelmeivel ellentétes módon, az érintett piacon a monopol szolgáltatás nyújtása során.

(2) Abban az esetben, ha egy monopol szolgáltató közvetlenül vagy leányvállalatán keresztül a monopol jogain kívül eső szolgáltatások nyújtásáért versenyez, amely a tag egyedi kötelezettségvállalása alá esik, a tag köteles biztosítani azt, hogy az érintett szolgáltató ne éljen vissza monopolhelyzetével, a vállalt kötelezettségekkel összhangban nem álló módon lépve fel területén.

(3) A Szolgáltatáskereskedelmi Tanács valamely tag kérésére, amely úgy véli, hogy egy másik tag szolgáltatás-nyújtója az (1) és (2) bekezdésben foglaltaktól eltérő módon jár el, kérheti az ilyen szolgáltatót létrehozó, fenntartó és engedélyező tagot konkrét információk megadására az érintett tevékenységgel kapcsolatban.

(4) Ha a WTO-egyezmény hatálybalépését követően valamely tag az egyedi kötelezettségvállalásai által érintett szolgáltatás nyújtására monopoljogot biztosít, az adott tag a tervezett monopoljogok biztosításának megvalósítása előtt nem kevesebb mint három hónappal köteles értesíteni a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsot és a XXI. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében foglalt rendelkezések kerülnek alkalmazásra.

(5) E cikk rendelkezései azokra a kizárólagos szolgáltatókkal kapcsolatos esetekre is vonatkoznak, amelyekben a tag formálisan vagy ténylegesen a) engedélyez vagy létrehoz kis számú szolgáltatót, és b) lényegesen gátolja a versenyt saját területén ezen szolgáltatók között.

IX. cikk

Üzleti gyakorlat

(1) A tagok elismerik, hogy a szolgáltatóknak a VIII. cikken kívül eső üzleti gyakorlata korlátozhatja a versenyt, és ezáltal akadályozhatja a szolgáltatások kereskedelmét.

(2) Minden tag, valamelyik másik tag kérésére, köteles konzultációt kezdeni a célból, hogy az (1) bekezdésben említett gyakorlatot felszámolják. A megkeresett tag teljes és méltányos mérlegelés tárgyává teszi a kérést, és nyilvánosan hozzáférhető, nem bizalmas, a kérdéses ügyet érintő információk nyújtása útján tanúsít együttműködést. A belső törvények és a kérelmező tag által adott, a bizalmasság megtartására vonatkozó garanciák kielégítő voltától függően, a megkeresett tag más információkat is a kérelmező tag rendelkezésére bocsát.

X. cikk

Rendkívüli védintézkedések

(1) A megkülönböztetésmentességen alapuló rendkívüli védintézkedésekről többoldalú tárgyalásokra kerül sor. A tárgyalások eredményei legkésőbb a WTO-egyezmény hatálybalépésétől számított három éven belül életbe lépnek.

(2) Az (1) bekezdésben említett tárgyalási eredmények hatálybalépését megelőző időszakban, bármelyik tag, a XXI. cikk (1) bekezdésének rendelkezései mellett, értesítheti a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsot arról a szándékáról, hogy a kötelezettségvállalás hatálybalépésétől számított egyéves időszakot követően szándékában áll-e módosítani vagy visszavonni valamely egyedi kötelezettségvállalását; feltéve, hogy a tag megindokolja a tanácsnak, hogy nem várhat e módosításokkal vagy visszavonásokkal a XXI. cikk (1) bekezdésében meghatározott hároméves időszak elteltéig.

(3) A (2) bekezdésben foglalt rendelkezés alkalmazhatósága a WTO-egyezmény hatálybalépésétől számított három év elteltével megszűnik.

XI. cikk

Fizetések és átutalások

(1) A XII. pontban leírt körülmények kivételével a tagok nem korlátozzák az egyedi kötelezettségvállalásaikkal kapcsolatos folyó ügyletekkel összefüggő nemzetközi átutalásokat és fizetéseket.

(2) Az Egyezmény semmilyen módon nem érinti a Nemzetközi Valutaalap tagjainak, a Nemzetközi Valutaalap Alapító Okirata szerinti jogait és kötelezettségeit, ideértve az Alapító Okirattal összhangban lévő átváltási akciókat, feltéve, hogy a tag nem hoz tőke tranzakciókat korlátozó intézkedéseket az ilyen tranzakciókra vonatkozó konkrét kötelezettségeivel ellentétes módon, kivéve a XII. cikk esetében vagy az Alap ilyen irányú kérésére.

XII. cikk

A fizetési mérleg védelmében hozott korlátozások

(1) Súlyos fizetési mérleg és külső finanszírozási nehézségek vagy ennek veszélye esetén a tag hozhat vagy fenntarthat korlátozásokat a konkrét kötelezettségei által érintett szolgáltatáskereskedelemre, ideértve az ilyen kötelezettségekkel kapcsolatos tranzakciók kifizetéseit vagy átutalásait. Elismert tény, hogy egy tag gazdasági fejlődése, illetve gazdasági átmenete során jelentkező sajátos fizetési mérleg nehézségek szükségessé tehetik korlátozások alkalmazását, többek között annak biztosítására, hogy fennmaradhasson a pénzügyi tartalékok azon szintje, amely a gazdasági fejlődés vagy gazdasági átmenet megvalósításának megfelel.

(2) A fenti (1) bekezdésben említett korlátozások:

a) nem diszkriminálhatnak a tagok között;

b) összhangban kell álljanak a Nemzetközi Valutaalap Alapító Okiratával;

c) nem okozhatnak szükségtelen károkat valamely másik tag kereskedelmi, gazdasági és pénzügyi érdekeiben;

d) nem léphetik túl az (1) bekezdésben leírt körülmények kezeléséhez szükséges mértéket;

e) átmenetiek kell legyenek és fokozatosan fel kell számolni azokat, amint az (1) bekezdésben leírt helyzet javul.

(3) Az ilyen korlátozások által érintett kör meghatározásakor a tagok prioritást adhatnak azoknak a szolgáltatóknak, amelyek alapvetően fontosak gazdasági és fejlesztési programjaik szempontjából. Meghatározott szolgáltatási szektor védelmében azonban ilyen korlátozások nem hozhatók vagy tarthatók fenn.

(4) Bármely, e cikk (1) bekezdésének értelmében hozott vagy fenntartott korlátozást, illetve az ezekben történő bármely változást azonnal jelenteni kell az Általános Tanácsnak.

(5) a) Az e cikk intézkedéseit alkalmazó tag köteles azonnal konzultációt kezdeni a Fizetésimérleg-korlátozásokkal Foglalkozó Bizottság által e cikk alapján hozott korlátozásokról.

b) A Miniszteri Konferencia időszakos konzultációs eljárásokat [4] hoz létre azzal a céllal, hogy az érintett tagnak olyan ajánlásokat tehessen, amilyeneket szükségesnek ítél.

c) Az ilyen konzultációk során felmérik az érintett tag fizetésimérleg-helyzetét, valamint a jelen cikk értelmében hozott vagy fenntartott korlátozásokat, többek között figyelembe véve az alábbi tényezőket:

i. a fizetési mérleg, illetve külső finanszírozási nehézségek természetét és fokát,

ii. a konzultációba bevont tag külső gazdasági és kereskedelmi környezetét,

iii. a rendelkezésre álló alternatív korrekciós intézkedéseket.

d) A konzultációk érintik a korlátozások (2) bekezésnek való megfelelését, különös tekintettel a korlátozások fokozatos felszámolására, összhangban a (2) bekezdés e) pontjával.

e) Az ilyen jellegű konzultációk során az árfolyamra, monetáris tartalékokra és a fizetési mérlegre vonatkozó, a Nemzetközi Valutaalap által rendelkezésre bocsátott statisztikai és egyéb tényekre vonatkozó minden megállapítást el kell fogadni, és a következtetések alapjául az Alap által, a konzultációba bevont tag fizetési mérlegéről és külső finanszírozási helyzetéről készített felméréseket kell használni.

(6) Amennyiben olyan tag kívánja e cikk rendelkezéseit alkalmazni, amely nem tagja a Nemzetközi Valutaalapnak, a Miniszteri Konferencia felülvizsgálati és más szükséges eljárásokat hoz létre.

XIII. cikk

Közbeszerzés

(1) A II., XVI. és XVII. cikk nem vonatkozik azokra a törvényekre, szabályokra és követelményekre, amelyek a kormányszervek által, kormányzati célokra vásárolt szolgáltatásokat érintik, amennyiben nincs szó ezek kereskedelmi viszonteladásáról, illetve kereskedelmi értékesítésre szánt szolgáltatások nyújtásáról.

(2) A WTO-egyezmény hatálybalépésétől számított két éven belül az Egyezmény keretében a szolgáltatásokat érintő közbeszerzésekkel kapcsolatban többoldalú tárgyalásokat kell tartani.

XIV. cikk

Általános kivételek

Amennyiben az ilyen jellegű intézkedések megfelelnek ama követelménynek, hogy alkalmazásuk nem jelenti a szolgáltatáskereskedelem burkolt korlátozását, illetve önkényes és megalapozatlan megkülönböztetés eszközét olyan országok között, ahol hasonló feltételek állnak fenn, az Egyezményt nem lehet úgy értelmezni, hogy az gátolja valamely tagot olyan intézkedések foganatosításában vagy végrehajtásában, amelyek

a) szükségesek a közerkölcs védelméhez vagy a közrend fenntartásához [5];

b) szükségesek az emberi, állati, növényi élet vagy egészség megóvásához;

c) szükségesek azon törvények és szabályok betartásának biztosításához, amelyek nem állnak ellentétben az Egyezmény rendelkezéseivel, ideértve az alábbiakra vonatkozókat:

i. a félrevezető és csalárd gyakorlat megakadályozása vagy a szolgáltatási szerződések nem teljesítése hatásának kezelése,

ii. az egyének személyiségi jogainak biztosítása, ami a személyes adatok feldolgozását és terjesztését illeti, és az egyéni nyilvántartások és számlák titkosságának védelme,

iii. biztonság;

[6], más tagok szolgáltatásaira vagy szolgáltatóira vonatkozóan;

e) nem állnak összhangban a II. cikkel, feltéve, hogy az elbánásban jelentkező különbség a kettős adózás elkerülésére vonatkozó egyezmény nyomán vagy más, a tag számára kötelezettséget jelentő, a kettős adóztatás elkerüléséről szóló nemzetközi egyezmény vagy megállapodás eredményeként jött létre.

XIV. bis cikk

Biztonsági kivételek

(1) Az Egyezményben foglaltak nem

a) követelik meg a tagoktól olyan információk nyújtását, közzétételét, amelyeket alapvető biztonsági érdekeikkel ellentétesnek tekintenek; vagy

b) gátolják a tagokat alapvető biztonsági érdekeik védelméhez szükségesnek tekintett intézkedések foganatosításában, amelyek érintik:

i. katonai létesítmények ellátását biztosító közvetlen vagy közvetett szolgáltatások nyújtását,

ii. a hasadó és fuzionáló anyagokat, illetve ezek alapanyagait,

iii. háború vagy más, a nemzetközi kapcsolatokat érintő vészhelyzetben megtett intézkedéseket; vagy

c) gátolják a tagokat abban, hogy az Egyesült Nemzetek Alapokmányában megfogalmazott kötelezettségek nyomán lépéseket tegyenek a nemzetközi béke és biztonság fenntartására.

(2) A Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsot a lehető legteljesebb mértékben tájékoztatják az (1) bekezdés b) és c) pontjai szerint hozott döntésekről, illetve azok megszüntetéséről.

XV. cikk

Támogatások

(1) A tagok elismerik, hogy bizonyos körülmények között a támogatások torzíthatják a szolgáltatások kereskedelmét. A tagok tárgyalásokba kezdenek az ilyen kereskedelemtorzító hatások elkerüléséhez szükséges multilaterális szabályok megalkotása érdekében [7]. A tárgyalások érintik a kiegyenlítő eljárások indokoltságát is. Az ilyen tárgyalások elismerik a támogatások szerepét a fejlődő országok fejlesztési programjaiban, és figyelembe veszik a tagok, különösen a fejlődő ország tagok által e területen igényelt rugalmasságot. Az ilyen tárgyalások céljából, a tagok kölcsönösen tájékoztatják egymást a hazai szolgáltatóiknak nyújtott, a szolgáltatáskereskedelmet érintő támogatásokról.

(2) Bármely tag, amennyiben úgy ítéli meg, hogy egy másik tag által nyújtott támogatás hátrányosan érinti, konzultációt kezdeményezhet e tárgyban a szóban forgó taggal. Ezen kéréseket jóindulatú figyelemmel kezelik.

III. RÉSZ

EGYEDI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

XVI. cikk

Piacra jutás

(1) Ami az I. cikkben meghatározott szolgáltatási módozatokon keresztül megvalósuló piacra jutást illeti, minden tag legalább olyan kedvező elbánást biztosít valamely másik tag szolgáltatásának, illetve szolgáltatójának, mint amelyet az engedményes listájában elfogadott és meghatározott kitételek, korlátozások és feltételek szerint nyújtania kell [8].

(2) A piacra jutással kapcsolatos kötelezettségek által érintett ágazatokban, azok az intézkedések, amelyek egy tag által, sem regionális felosztás alapján sem az adott terület egészét figyelembe véve nem foganatosíthatók, illetve tarthatók fenn, az alábbiak szerint kerülnek meghatározásra, hacsak az engedményes listában másképp nem rendelkezik:

a) a szolgáltatók számának korlátozása számbeli kvóták, monopóliumok, kizárólagos szolgáltatók vagy a gazdasági szükségesség vizsgálatára irányuló követelmény útján;

b) a szolgáltatási ügyletek és tőke összértékének korlátozása számbeli kvóták vagy a gazdasági szükségesség vizsgálatára irányuló követelmény útján;

c) a szolgáltatási tevékenységek teljes számának vagy a szolgáltatások kijelölt számbeli egységekben kifejezett mennyiségének korlátozása kvóták vagy a gazdasági szükségesség vizsgálatára irányuló követelmény útján [9];

d) adott szolgáltatási ágazatban vagy szolgáltató által foglalkoztatható természetes személyek, illetve konkrét szolgáltatás nyújtásához szükséges és közvetlenül kapcsolódó személyek teljes számának korlátozása számbeli kvóták vagy a gazdasági szükségesség vizsgálatára irányuló követelmény útján;

e) a szolgáltatásnyújtást korlátozó, illetve ilyen tevékenységhez jogi személyiséget vagy vegyes vállalkozást előíró intézkedések; és

f) a külföldi tőke részvételének korlátozása, a külföldi befektetések teljes értékének meghatározása útján.

XVII. cikk

Nemzeti elbánás

(1) Az engedményes listában szereplő és az ott meghatározott feltételek és minősítések alá eső szolgáltatások vonatkozásában, minden tag valamely másik tag szolgáltatását, illetve szolgáltatóit, a szolgáltatásnyújtást érintő intézkedésekkel összefüggésben legalább olyan elbánásban részesíti, mint saját hasonló szolgáltatásait vagy szolgáltatóit [10].

(2) Valamely tag teljesítheti az (1) bekezdésben foglalt követelményeket azáltal, hogy egy másik tag szolgáltatásainak és szolgáltatóinak, a saját hasonló szolgáltatásainak és szolgáltatóinak nyújtott elbánással formálisan azonos, illetőleg attól formálisan eltérő elbánást biztosít.

(3) A formálisan azonos vagy a formálisan eltérő elbánás kevésbé kedvezőnek minősül, amennyiben módosítja a versenyfeltételeket valamely másik tag hasonló szolgáltatásaival vagy szolgáltatóival szemben, az adott tag szolgáltatásainak és szolgáltatóinak javára.

XVIII. cikk

További kötelezettségek

A tagok tárgyalhatnak kötelezettségek vállalásáról, a XVI. vagy XVII. cikkekben foglalt engedményes listán nem szereplő, szolgáltatáskereskedelmet érintő intézkedések vonatkozásában, ideértve a képzettséggel, szabványokkal és engedélyezéssel kapcsolatos ügyeket. Az ilyen kötelezettségeket a tagok szerepeltetik engedményes listáikban.

IV. RÉSZ

FOKOZATOS LIBERALIZÁCIÓ

XIX. cikk

Tárgyalások egyedi kötelezettségvállalásokról

(1) Az Egyezményben foglalt célokból következően a WTO-egyezmény hatálybalépésétől számított legkésőbb öt éven belül, és időszakonként ezt követően is, a tagok egymást követő tárgyalási fordulókba kezdenek az egyre magasabb szintű liberalizáció megvalósítása céljából. Ezek a tárgyalások a különböző intézkedések szolgáltatáskereskedelemre gyakorolt negatív hatásainak csökkentésére, illetve megszüntetésére irányulnak, ezáltal biztosítva a hatékony piacrajutást. Ez a folyamat minden részt vevő fél érdekeinek kölcsönösen előnyös alapon történő előmozdítására és a jogok, illetve kötelezettségek átfogó egyensúlyának biztosítására irányul.

(2) A liberalizációs folyamat megvalósítása során a nemzeti gazdaságpolitikai célok, illetve az egyes tagok fejlettségi szintje általános értelemben és az egyes ágazatok szintjén kellő figyelemben részesül. Az egyes fejlődő ország tagok megfelelő rugalmasságot élveznek majd, amely lehetővé teszi kevesebb ágazat megnyitását, kevesebb tranzakció-típus liberalizációját, fejlettségi helyzetüknek megfelelő, fokozatosan bővülő piacra jutást, és amikor a külföldi szolgáltatók számára hozzáférhetővé teszik piacaikat, a IV. cikkben említett célok elérése érdekében ehhez feltételeket szabhatnak meg.

(3) Minden fordulóhoz tárgyalási iránymutatások és eljárások készülnek. Az iránymutatások elkészítésére a Szolgáltatáskereskedelmi Tanács felmérést végez a szolgáltatáskereskedelemről átfogó módon és az ágazatok vonatkozásában az Egyezmény céljainak figyelembevételével, ideértve a IV. cikk (1) bekezdésében megfogalmazottakat is. A tárgyalási iránymutatások meghatározzák a tagok által a korábbi tárgyalások óta autonóm módon vállalt liberalizáció kezelésének, illetve a legkevésbé fejlett ország tagok számára a IV. cikk 3. pontja szerint biztosított különleges elbánásnak a módozatait.

(4) A fokozatos liberalizáció folyamatát minden egyes forduló során két-, több- vagy sokoldalú tárgyalásokon mozdítják elő, amelyek a tagok által az Egyezmény keretében vállalt egyedi kötelezettségvállalások általános szintjének növelését célozzák.

XX. cikk

Egyedi kötelezettségek engedményes listái

(1) Minden tag engedményes listában rögzíti az Egyezmény III. része szerint vállalt egyedi kötelezettségeit. A vállalt kötelezettségek által érintett ágazatokra vonatkozóan, a lista meghatározza:

a) a piacra jutással összefüggő kikötéseket, korlátozásokat és feltételeket;

b) a nemzeti elbánásra vonatkozó feltételeket és minősítést;

c) a további kötelezettségekkel kapcsolatos vállalásokat;

d) amennyiben indokolt, az ilyen kötelezettségek végrehajtásának idősávját; és

e) a kötelezettségek hatálybalépésének időpontját.

(2) A XVI. és XVII. cikkekkel össze nem egyeztethető intézkedéseket a XVI. cikkhez kapcsolódó oszlopban kell leírni. Ebben az esetben e leírás adja a XVII. cikkre vonatkozó feltételeket vagy minősítést is.

(3) A konkrét engedményes listákat az Egyezményhez kell csatolni és azok az Egyezmény szerves részét képezik.

XXI. cikk

Az engedményes listák módosítása

(1) a) Valamely tag (e cikkben a továbbiakban: módosító tag) bármikor módosíthat vagy visszavonhat kötelezettségeket engedményes listáján, a kötelezettségek hatálybalépésétől számított három év elteltével, a jelen cikk rendelkezéseinek megfelelően.

b) A módosító tagnak a módosítás vagy visszavonás tervezett bevezetése előtt legkésőbb három hónappal bejelentést kell tennie a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsnál a kötelezettségnek a jelen cikk értelmében történő módosítási vagy visszavonási szándékáról.

(2) a) Olyan tag kérésére, amelynek az Egyezményben meghatározott kedvezményeit érinti (a jelen cikkben a továbbiakban: érintett tag) az (1) bekezdés b) pontja alapján bejelentett módosító vagy visszavonási javaslat, a módosító tag köteles tárgyalásokat folytatni annak érdekében, hogy megegyezzenek a szükséges kompenzációs kiigazításokról. Az ilyen tárgyalások és megállapodások során a szóban forgó tagok arra kell hogy törekedjenek, hogy megmaradjon a tárgyalásokat megelőzően vállalt konkrét engedményes listákban szereplő kötelezettségeknél a kereskedelmi szempontból nem kevésbé kedvező, kölcsönösen előnyös kötelezettségek általános szintje.

b) A kompenzációs kiigazításokra a legnagyobb kedvezmény elve alapján kerül sor.

(3) a) Ha a tárgyalásokra biztosított időszak végéig nem születik megállapodás a módosító tag, illetve az érintett tag között, az érintett tag választottbírósághoz fordulhat. Amennyiben valamely tag érvényesíteni kívánja kompenzációs jogait, részt kell vennie a választottbíráskodásban.

b) Ha egyik érintett tag sem kér választottbíráskodást, a módosító tag szabadon megvalósíthatja a javasolt módosítást, illetőleg visszavonást.

(4) a) A módosító tag addig nem módosíthatja, illetve vonhatja vissza kötelezettségvállalását, amíg a kompenzációs kiigazításokat nem hozta a választottbíróság megállapításaival összhangba.

b) Ha a módosító tag végrehajtja a javasolt módosítást vagy visszavonást és az nem felel meg a választottbíróság megállapításainak, bármely érintett tag, amely részt vett a választottbíráskodásban, módosíthat vagy visszavonhat lényegében egyenértékű kedvezményeket, a említett megállapításokkal összhangban. A II. cikk rendelkezései mellett, az ilyen módosítások vagy visszavonások kizárólag a módosító tag vonatkozásában valósíthatók meg.

(5) A Szolgáltatáskereskedelmi Tanács eljárásokat hoz létre az engedményes listák kiigazítására vagy módosítására. Bármely tag, amely az engedményes listájában szereplő kötelezettségeit a jelen cikk alapján módosítja vagy visszavonja, köteles az engedményes listáját ezen eljárásoknak megfelelően módosítani.

V. RÉSZ

INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK

XXII. cikk

Konzultáció

(1) Minden tag jóindulatú mérlegelés tárgyává teszi bármely másik tag által az Egyezmény működését érintő bármely üggyel kapcsolatban felvetett észrevételeket, és ehhez megfelelő konzultációs alkalmat biztosít. Ezekre a konzultációkra a Vitarendezési Egyetértés (VRE) érvényes.

(2) A Szolgáltatáskereskedelmi Tanács vagy a Vitarendezési Testület (DSB) bármely tag kérésére konzultációt folytathat valamely taggal vagy tagokkal olyan ügyekkel összefüggésben, amelyekre nem sikerült kielégítő megoldást találni az (1) bekezdésben leírt konzultáció útján.

(3) A jelen vagy a XXIII. cikk alapján, egyetlen tag sem hivatkozhat a XVII. cikkre, egy másik tag olyan intézkedésével kapcsolatban, amely a közöttük fennálló, a kettős adóztatás elkerüléséről szóló nemzetközi egyezmény hatálya alá esik. tagok közötti nézeteltérés esetén, a tekintetben, hogy egy adott intézkedés ilyen egyezmény hatálya alá tartozik-e, bármelyik tag az ügyet szabadon a Szolgáltatáskereskedelmi Tanács elé viheti [11]. A tanács ezt követően választottbíróság elé utalja az ügyet. A választottbíró döntése végleges és kötelező a tagok számára.

XXIII. cikk

Vitarendezés és végrehajtás

(1) Amennyiben bármely tag úgy véli, hogy valamely másik tag elmulasztja végrehajtani az Egyezmény szerinti kötelezettségeit vagy egyedi vállalásait, igénybe veheti a VRE-t a kölcsönösen kielégítő megoldás elérése céljából.

(2) Amennyiben a DSB úgy ítéli meg, hogy a körülmények súlyossága indokolja a cselekvést, engedélyezheti valamely tag vagy tagok számára az ilyen kötelezettségek és egyedi vállalások alkalmazásának felfüggesztését egy másik tag vagy tagok vonatkozásában, a VRE 22. cikkével összhangban.

(3) Ha valamely tag úgy ítéli meg, hogy egy másik tagtól az Egyezmény III. része szerinti egyedi vállalása alapján megalapozottan elvárt előnyt az Egyezmény rendelkezéseivel nem ellentétes intézkedés alkalmazása hatálytalanítja vagy gyengíti, igénybe veheti a VRE-t. Ha a DSB úgy határoz, hogy a kérdéses intézkedés hatálytalanítja vagy gyengíti az adott előnyt, az érintett tag felhatalmazást kap a XXI. cikk (2) bekezdése alapján kölcsönösen kielégítő kiigazításra, ideértve az intézkedés esetleges módosítását vagy visszavonását. Abban az esetben, ha az érintett tagok nem jutnak megegyezésre, a VRE 22. cikke kerül alkalmazásra.

XXIV. cikk

Szolgáltatáskereskedelmi Tanács

(1) A Szolgáltatáskereskedelmi Tanács látja el azokat a feladatokat, amelyeket az Egyezmény működtetésének megkönnyítésére és céljainak előmozdítására kijelölnek számára. A feladatok hatékony végrehajtása érdekében a tanács saját belátása szerint létrehozhat alárendelt testületeket.

(2) A tanács, valamint az alárendelt testületek munkájában, hacsak a tanács nem határoz másképp, a tagok képviselői szabadon részt vehetnek.

(3) A tanács elnökét a tagok választják.

XXV. cikk

Technikai együttműködés

(1) Azon tagok szolgáltatói, amelyeknek ilyen jellegű segítségnyújtásra szükségük van, kapcsolatba léphetnek a IV. cikk (2) bekezdésében említett tájékoztató állomásokkal.

(2) A fejlődő országok számára történő technikai segítségnyújtásra, a Titkárság által, multilaterális szinten kerül sor és erről a Szolgáltatáskereskedelmi Tanács dönt.

XXVI. cikk

Kapcsolatok más nemzetközi szervezetekkel

Az Általános Tanács megfelelő formában intézkedik az Egyesült Nemzetek Szervezetével és szakosított szervezeteivel, valamint más, a szolgáltatásokban érdekelt kormányközi szervezetekkel való konzultációról és együttműködésről.

VI. RÉSZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

XXVII. cikk

Előnyök megtagadása

Az Egyezményből adódó előnyöket bármely tag megtagadhatja:

a) valamely szolgáltatás nyújtására, ha megállapítja, hogy az adott szolgáltatást egy nem tag területéről vagy olyan tag területéről nyújtják, amelyre a megtagadó tag nem alkalmazza a WTO-egyezményt;

b) tengeri szállítási szolgáltatások esetében, ha megállapítja, hogy az adott szolgáltatást:

i. olyan hajó felhasználásával nyújtják, amely egy nem tag, illetve olyan tag törvényei alapján került nyilvántartásba, amelyre a megtagadó tag nem alkalmazza a WTO-egyezményt, és

ii. olyan személy nyújtja, aki teljesen vagy részben működtetője és/vagy használója egy nem tagból, illetve olyan tagból származó hajónak, amelyre a megtagadó tag nem alkalmazza a WTO-egyezményt;

c) valamely szolgáltatást nyújtó jogi személy vonatkozásában, amennyiben megállapítja, hogy az nem valamely másik tag szolgáltatója, illetve olyan tag szolgáltatója, amelyre a megtagadó tag nem alkalmazza a WTO-egyezményt.

XXVIII. cikk

Meghatározások

Az Egyezmény alkalmazásában:

a) az "intézkedés" egy tag bármely intézkedését jelentheti, törvény, szabályozás, szabály, eljárás, döntés, adminisztratív lépés révén vagy bármilyen más formában;

b) a "szolgáltatás nyújtása" magában foglalja a szolgáltatással összefüggő előállítási, terjesztési, marketing, értékesítési és kiszállítási tevékenységeket;

c) "a tagok szolgáltatáskereskedelmet érintő intézkedései" magában foglalják az alábbiakra vonatkozó intézkedéseket:

i. a szolgáltatás megvásárlása, kifizetése vagy igénybevétele,

ii. hozzáférési és felhasználási lehetőség a szolgáltatásnyújtással összefüggő azon szolgáltatásokhoz, amelyeket az érintett tagok igényelnek általános közösségi célokra;

iii. tagok állampolgárainak jelenléte, ideértve az üzleti jelenlétet is egy másik tag területén szolgáltatás nyújtása céljából;

d) az "üzleti jelenlét" bármilyen típus üzleti vagy szakmai jelenlétet jelent, ideértve azokat, amelyek a tag területén szolgáltatás nyújtása céljából az alábbi módon keletkeztek:

i. jogi személy alapítása, megszerzése vagy fenntartása, vagy

ii. fiók vagy képviseleti iroda létrehozása vagy fenntartása útján;

e) a szolgáltatási "ágazat"

i. egyedi kötelezettségvállalásra történt hivatkozáskor, az adott szolgáltatás egy vagy több vagy mindegyik alágazatát jelöli, amint az a tag engedményes listájában meghatározásra került,

ii. egyébként az egész szolgáltatási ágazatot jelenti, ideértve annak összes alágazatát is;

f) "egy másik tag" szolgáltatása alatt az alábbi módon megvalósuló szolgáltatások értendők:

i. amelyeket egy másik tag területén vagy területéről, vagy tengeri szállítás esetén, egy másik tag törvényei szerint bejegyzett hajóval vagy másik tag személye által működtetett, illetve teljesen vagy részben használt hajóval nyújtottak, vagy

ii. üzleti jelenlét, illetve természetes személyek jelenlétén keresztül egy másik tag szolgáltatója által nyújtott szolgáltatások;

g) a "szolgáltató" a szolgáltatást nyújtó bármely személyt jelenti [12];

h) a "monopol szolgáltató" alatt azon magán- vagy állami személyek értendők, amelyeket egy tag területén lévő piacon, mint az adott szolgáltatás kizárólagos nyújtóit formálisan vagy ténylegesen a tag feljogosít vagy létrehoz;

i) a "szolgáltatást fogyasztó" bármely olyan személyt jelent, aki szolgáltatást kap vagy felhasználja azt;

j) a "személy" természetes vagy jogi személyt jelent;

k) "egy másik tag természetes személye" olyan természetes személyt jelent, aki a másik tag vagy bármely más tag területén lakik, és aki a másik tag törvényei szerint

i. a másik tag állampolgára, vagy

ii. állandó tartózkodásra jogosult a másik tag területén, ha a tagnak

1. nincsenek állampolgárai, vagy

2. a tag az állandó tartózkodásra jogosultaknak lényegében ugyanazt az elbánást nyújtja, mint amit a saját állampolgárainak nyújt, a szolgáltatáskereskedelmet érintő intézkedések tekintetében, ahogy azt a WTO-egyezmény elfogadásakor vagy az ahhoz való csatlakozáskor bejelentette, feltéve, hogy egyetlen tag sem köteles az ilyen állandó tartózkodásra jogosultaknak kedvezőbb elbánást nyújtani, mint amilyent az ilyen másik tag az ilyen állandó tartózkodásra jogosultaknak nyújt. Az ilyen bejelentésben biztosítékot kell adni arra, hogy az említett állandó tartózkodásra jogosultakra vonatkozóan, saját törvényeivel és szabályozásaival összhangban ugyanolyan felelősséget vállal, mint amilyent az említett másik tag a saját állampolgáraiért visel;

l) a "jogi személy" olyan szervezetet jelent, amely a hatályos jog szerint megfelelő formában került létrehozásra vagy más módon megszervezésre, függetlenül attól, hogy nyereségérdekelt-e vagy sem, illetve hogy magán- vagy állami tulajdonban van, ideértve a társasági és tröszti formát, valamint a társas vállalkozást, közös vállalkozást, az egyéni vállalkozást és a társulást;

m) "egy másik tag jogi személye" olyan jogi személyt jelent

i. amely a másik tag törvényei szerint került létrehozásra vagy más módon megszervezésre, és az adott tag vagy bármely másik tag területén jelentős üzleti tevékenységet folytat, vagy

ii. üzleti jelenléten keresztül nyújtott szolgáltatás esetén

1. az adott tag természetes személyeinek, vagy

2. a másik tagnak az i. alpontban meghatározott jogi személyeinek tulajdonában, illetve ellenőrzése alatt áll;

n) a jogi személy

i. valamely tag személyeinek "tulajdonában" van, amennyiben az adott tag személyeinek saját jogú vagyoni érdekeltsége meghaladja az 50 %-ot,

ii. valamely tag személyei "irányítása" alatt áll, amennyiben ezen személyek rendelkeznek az igazgatók többségének kinevezési jogával vagy jogilag más módon képesek a tevékenység irányítására,

iii. "kapcsolt viszonyban" áll egy másik személlyel, amennyiben irányítja azt vagy irányítása alatt van; vagy amikor a szóban forgó személy és a másik személy mindketten egy harmadik irányítása alatt állnak;

o) a "közvetlen adók" magukban foglalják az összjövedelemre, az össztőkére vagy a jövedelem, illetve a tőke egyes elemeire vonatkozó összes adót, a vagyon, az örökösödési és az ajándékozási adót, beleértve a tulajdon átruházásából adódó nyereségre kivetett adót, a bérek és fizetések teljes összegére kivetett, a vállalkozások által fizetendő adót és az értéknövekedési adót.

XXIX. cikk

Mellékletek

A mellékletek az Egyezmény szerves részét képezik.

[1] Ez a feltétel az ágazatok számára, az érintett kereskedelem volumenére és a szolgáltatás nyújtásának módjára értendő. E feltétel teljesítése érdekében az egyezményeknek nem szabad egyetlen szolgáltatási módot sem eleve kizárni.

[2] Általában az ilyen integráció szabad bejutást biztosít az érintett fél állampolgárainak a felek munkaerőpiacára, tartalmazza továbbá a fizetésre, a foglalkoztatásra és a szociális juttatásokra vonatkozó feltételeket.

[3] Az illetékes nemzetközi szervezetek kifejezés azokra a nemzetközi testületekre vonatkozik, amelyek tagsága nyitva áll legalább a WTO minden tagjának illetékes szervei előtt.

[4] Ez úgy értendő, hogy az (5) bekezdésben leírt eljárások megegyeznek az 1994. évi GATT eljárásaival.

[5] A közrenddel összefüggő kivétel csak akkor alkalmazható, ha a társadalom valamely alapértékét valós és komoly veszély fenyegeti.

[6] meghatározzák, szét- és felosztják a belföldiek vagy azok, akik egymással részesedési viszonyban álló személyek vagy ugyanazon személy fiókjai között a bevételt, nyereséget, töke- vagy árfolyamnyereséget, veszteséget, levonást vagy jóváírást, a tag adóalapjának megőrzése érdekében.A XIV. cikk d) pontjában és e lábjegyzetben hivatkozott adózási feltételeket és fogalmakat az intézkedést hozó tag belső törvényeiben adózási meghatározások és fogalmak, illetve ezekkel egyenértékű vagy hasonló meghatározások és fogalmak alapján kell meghatározni.

[7] A jövőbeli munkaprogram fogja meghatározni, hogy a multilaterális szabályokra vonatkozó tárgyalások milyen módon és időkeretek között kerüljenek sorra.

[8] Ha egy tag az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában hivatkozott módon nyújtott szolgáltatás vonatkozásában piacra jutással kapcsolatos kötelezettséget vállal, és ha a szolgáltatás alapvető részét képezi a határon keresztül történő tőkemozgás, a tag köteles ezáltal az ilyen tőkemozgást lehetővé tenni. Ha egy tag az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontjában hivatkozott módon nyújtott szolgáltatás vonatkozásában piacra jutással kapcsolatos kötelezettséget vállal, köteles az ezzel összefüggő, területére irányuló tőkeátutalást lehetővé tenni.

[9] A (2) bekezdés c) pontja nem terjed ki azokra az intézkedésekre, amelyek korlátozzák a tagok szolgáltatásnyújtásaival összefüggő inputot.

[10] E cikkben vállalt konkrét kötelezettségek nem értelmezhetők oly módon, hogy bármely tagnak kompenzációt kellene nyújtani azokért az eleve meglévő versenyképességbeli hátrányokért, amelyek az érintett szolgáltatás vagy szolgáltató külföldi jellegéből adódnak.

[11] Ami azokat a kettős adózás elkerülését célzó megállapodásokat illeti, amelyek a WTO-egyezmény életbelépésekor fennálltak, az ilyen ügyeket csak az egyezményben részes mindkét fél egyetértésével lehet a Szolgáltatáskereskedelmi Tanács elé utalni.

[12] Függetlenül attól, hogy az adott szolgáltatást nem közvetlenül egy jogi személy nyújtja, hanem az az üzleti jelenlét más formáin, például fiókon vagy képviseleti irodán keresztül valósul meg, a szolgáltató (vagyis a jogi személy) az ilyen jelenléten keresztül az ezen Egyezményben a szolgáltatók számára biztosított elbánásban részesül. Az ilyen elbánás kiterjed arra a jelenlétre, amelynek útján a szolgáltatást nyújtják, azonban a szolgáltatónak, a szolgáltatási területen kívül eső részlegeire az elbánás nem vonatkozik.

--------------------------------------------------

Melléklet a II. cikk alóli kivételekről

ALKALMAZÁSI KÖR

1. E melléklet meghatározza annak feltételeit, hogy az Egyezmény hatálybalépésekor milyen feltételekkel tehetők kivételek a II. cikk (1) bekezdésében vállalt kötelezettségek alól.

2. A WTO-egyezmény hatálybalépését követően alkalmazott új kivételek kérdését az Egyezmény IX. cikkének (3) bekezdése alapján kell rendezni.

Felülvizsgálat

3. A Szolgáltatáskereskedelmi Tanács minden öt évnél hosszabb időszakra engedélyezett kivételt megvizsgál. Az első ilyen vizsgálatra legkésőbb a WTO-egyezmény életbe lépését követő öt éven belül sor kerül.

4. A Szolgáltatáskereskedelmi Tanács a felülvizsgálat során

a) megállapítja, fennállnak-e még azok a körülmények, amelyek indokolttá tették a kivételeket; és

b) meghatározza az esetleges további vizsgálat időpontját.

Megszűnés

5. Valamely tagoknak, az Egyezmény II. cikkének (1) bekezdésében vállalt kötelezettségei alóli, egy adott intézkedést érintő kivételek megszűnnek a kivételben meghatározott időpontban.

6. Elvileg, az ilyen kivételek időtartama nem haladhatja meg a tíz évet. Mindenesetre, ezek a kivételek az elkövetkező liberalizációs fordulók tárgyát fogják képezni.

7. A tag a Szolgáltatáskereskedelmi Tanácsnál a kivételi időszak megszűnésekor bejelenti, hogy az összhangban nem álló intézkedést az Egyezmény II. cikkének (1) bekezdésével összhangba hozta.

A II. cikk alóli kivételek listája

A II. cikk (2) bekezdése alapján tett kivételek egyeztetett listáját a WTO-egyezmény szerződéses példányában ide kell csatolni.

--------------------------------------------------

Melléklet a szolgáltatást nyújtó természetes személyek mozgásáról az Egyezmény értelmében

1. E melléklet olyan természetes személyeket érintő intézkedésekre vonatkozik, akik valamely tag szolgáltatói, valamint valamely tag természetes személyei, akik egy tag valamely szolgáltatójának alkalmazásában állnak szolgáltatások nyújtása végett.

2. Az Egyezmény nem vonatkozik azokra az intézkedésekre, amelyek természetes személyek valamely tag munkaerőpiacára történő bejutását érintik, sem az állampolgárságra, letelepedésre vagy állandó jellegű foglalkoztatásra vonatkozó intézkedésekre.

3. Az Egyezmény III. és IV. részeivel összhangban, a tagok megtárgyalhatnak egyedi kötelezettségvállalásokat a különböző kategóriájú, az Egyezmény alapján szolgáltatást nyújtó természetes személyek mozgására vonatkozóan. Az egyedi kötelezettségvállalások által érintett természetes személyek a kötelezettségvállalásban meghatározott feltételek szerint szolgáltathatnak.

4. Az Egyezmény nem gátolja meg a tagokat a természetes személyek belépésének vagy területükön való átmeneti tartózkodásának szabályozásában, ideértve azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek a természetes személyek rendezett határátkelésének valamint a területi integritás biztosítására, feltéve, ha ezeket az intézkedéseket nem alkalmazzák oly módon, hogy azok semmissé tegyék vagy csorbítsák valamely tag egyedi kötelezettségvállalásból származó előnyeit [1].

[1] Belépési vízum megkövetelése bizonyos tagok természetes személyeitől és ennek mellőzése más esetekben, még önmagában nem tekinthető a konkrét kötelezettségvállalásból származó előnyök semmissé tételének vagy csorbításának.

--------------------------------------------------

Melléklet a légi szállítási szolgáltatásokról

1. E melléklet a menetrendszerű, illetve nem menetrendszerű légi szállítási szolgáltatásokra, valamint a kiegészítő szolgáltatásokra vonatkozik. Megerősítést nyert, hogy az Egyezmény keretében vállalt bármilyen kötelezettség vagy kötelem nem csökkenti vagy érinti a tag olyan bilaterális vagy multilaterális megállapodásokban vállalt kötelezettségeit, amelyek a WTO-egyezmény hatálybalépésekor már érvényben voltak.

2. Az Egyezmény, ideértve a vitarendezési eljárásokat is, nem vonatkozik az alábbiakat érintő intézkedésekre, kivéve e melléklet 3. pontjának rendelkezéseit:

a) a bármilyen módon biztosított forgalmi jogokra; vagy

b) olyan szolgáltatásokra, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a forgalmi jogok gyakorlásához.

3. Az Egyezmény vonatkozik az alábbiakat érintő intézkedésekre:

a) repülőgép karbantartási és javítási szolgáltatásokra;

b) légi szállítási szolgáltatások eladására és marketingjére;

c) a számítógépes helyfoglalási rendszerrel (CRS) összefüggő szolgáltatásokra.

4. Az Egyezmény szerinti vitarendezési eljárásokat csak abban az esetben lehet igénybe venni, ha az érintett tagok kötelezettségeket és egyedi vállalásokat tettek, és ha a két- és más sokoldalú megállapodásokban vagy egyezségekben szereplő vitarendezési lehetőségeket már kimerítették.

5. A Szolgáltatáskereskedelmi Tanács időszakonként, de legalább ötévenként áttekinti a légi szállítási szolgáltatások fejlődését és e melléklet működését azzal a céllal, hogy mérlegelje az Egyezmény további alkalmazásának lehetőségét az ágazaton belül.

6. Meghatározások

a) "repülőgép karbantartási és javítási szolgáltatások" olyan tevékenységet jelentenek, amelyek a szolgálatból részben vagy teljesen kivont repülőgépeket érintenek és nem vonatkoznak az ún. járat karbantartásra;

b) a "légi szállítási szolgáltatások értékesítése és marketingje" lehetőséget jelent az érintett légi szállítónak arra, hogy légi szállítási szolgáltatásait szabadon értékesítse és marketingtevékenységet folytasson ezzel összefüggésben, ideértve a piackutatást, hirdetést és terjesztést. Ezek a tevékenységek nem tartalmazzák a légi szállítási szolgáltatás árképzését, sem pedig az alkalmazandó feltételeket;

c) a "számítógépes helyfoglalási rendszerrel (CRS) összefüggő szolgáltatások" olyan számítógépes rendszeren keresztül nyújtott szolgáltatást jelent, amely információkat tartalmaz a szállító menetrendjéről, igénybevételi lehetőségeiről, a díjszabásokról és az erre vonatkozó szabályokról, továbbá amelyen keresztül helyfoglalás, illetve jegyváltás lebonyolítható;

d) a "forgalmi jogok" a menetrend szerinti, illetve nem menetrend szerinti, ellenszolgáltatásért vagy bérben egy tag területén belül vagy területéről működtetett személy-, áru- vagy postai szállítási szolgáltatásokat jelentik, ideértve a kiszolgálandó pontokat, a működtetendő útvonalakat, a lebonyolítandó forgalom típusát, a biztosítandó kapacitást, a kiszabandó díjakat és az idevágó feltételeket, a légitársaságok kijelölésének kritériumait, beleértve olyan kritériumokat mint a szám, tulajdonjog és ellenőrzés.

--------------------------------------------------

Melléklet a pénzügyi szolgáltatásokról

1. Alkalmazási kör és meghatározás

a) E melléklet a pénzügyi szolgáltatásokat érintő intézkedésekre vonatkozik. Az e mellékletben szereplő, a pénzügyi szolgáltatások nyújtására vonatkozó utalások alatt az Egyezmény I. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szolgáltatás értendő.

b) Az Egyezmény I. cikk 3. b) alpontja céljából "az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatások" az alábbiakat jelenti:

i. a monetáris és árfolyampolitika végrehajtása során a központi bank vagy monetáris hatóság vagy más állami szerv által kifejtett tevékenység;

ii. a törvény által szabályozott társadalombiztosítási rendszer vagy állami nyugdíjrendszer részét képező tevékenységek;

iii. egyéb, állami szervek által a kormányzat megrendelésére, illetve garanciája mellett vagy forrásaiból végzett tevékenységek.

c) Az Egyezmény I. cikke (3) bekezdésének b) pontja céljából ha egy tag engedélyezi, hogy ezen pont b) ii. vagy b) iii. alpontjaiban említett tevékenységeket a pénzügyi szolgáltatói egy állami szervvel vagy egy pénzügyi szolgáltatóval versengve folytathassák, a "szolgáltatások" magukban foglalják ezeket a tevékenységeket.

d) Az Egyezmény I. cikke (3) bekezdésének b) pontja nem vonatkozik az e mellékletben szereplő szolgáltatásokra.

2. Belföldi szabályozás

a) Az Egyezmény más rendelkezései mellett, a tagok számára nincs akadálya annak, hogy megalapozott okok alapján, ideértve a befektetők, betétesek, kötvénytulajdonosok vagy olyan személyek védelmét, akiknek valamely pénzügyi szolgáltató bizalmi kötelezettséggel tartozik, illetve a pénzügyi rendszer integritása és stabilitása érdekében intézkedéseket tegyenek. Amennyiben az ilyen intézkedések nem állnak összhangban az Egyezmény rendelkezéseivel, azokat nem lehet eszközül felhasználni arra, hogy a tagok megkerüljék az Egyezmény szerinti kötelezettségeik, illetve vállalásaik teljesítését.

b) Az Egyezmény nem értelmezhető oly módon, mint ami megköveteli a tagoktól az egyéni ügyfelek ügyeivel és számláival kapcsolatos információ vagy az állami szervek birtokában lévő bármilyen bizalmas vagy saját tulajdonú információ közzétételét.

3. Elismerés

a) Valamely tag elismerheti egy másik ország azon körültekintő intézkedéseit, amelyek megszabják, hogy az adott tag a pénzügyi szolgáltatásra vonatkozó intézkedéseit miként kell alkalmazni. Az ilyen elismerés, amely harmonizáción keresztül vagy más módon valósítható meg, történhet az érintett országgal kötött egyezmény vagy megállapodás alapján, illetve autonóm módon is megadható.

b) Az a) alpontban említett, fennálló vagy jövőbeli egyezményben vagy megállapodásban részes tag, megfelelő alkalmat biztosít más érdekelt tagoknak arra, hogy tárgyaljanak az ilyen egyezményhez, illetve megállapodáshoz történő csatlakozásukról, illetve hasonlóak létrehozásáról, olyan feltételekkel, hogy az egyenértékű szabályozás, ellenőrzés és a szabályozás megvalósítása és amennyiben indokolt, az egyezményben, illetve megállapodásban részes felek közötti információ megosztására vonatkozó eljárások biztosítottak legyenek. Amennyiben egy tag autonóm módon adja meg az elismerést, más tagoknak is megfelelő lehetőséget biztosít annak bizonyítására, hogy az említett feltételek adottak.

c) Ha egy tag mérlegeli egy másik ország körültekintő intézkedéseire vonatkozóan az elismerés megadását, a VII. cikk 4. b) pontja nem alkalmazható.

4. Vitarendezés

A körültekintő kérdésekkel és más pénzügyi témákkal foglalkozó vizsgáló bizottságoknak megfelelő szakértelemmel kell rendelkezniük a vitában szereplő pénzügyi szolgáltatást illetően.

5. Meghatározások

A jelen melléklet céljából:

a) Pénzügyi szolgáltatásnak tekinthető bármely pénzügyi természetű szolgáltatás, amelyet egy tag pénzügyi szolgáltatója nyújt. A pénzügyi szolgáltatások magukban foglalnak minden biztosítási, illetve biztosítással összefüggő szolgáltatást és minden banki és egyéb pénzügyi szolgáltatást (kivéve a biztosítást). A pénzügyi szolgáltatások az alábbi tevékenységekre terjednek ki:

Biztosítási- és biztosítással összefüggő szolgáltatások

i. közvetlen biztosítás (ideértve az együttes biztosítást):

A) élet

B) nem élet;

ii. viszont- és visszamenőlegesen cedált biztosítás;

iii. biztosításközvetítés, úgy mint brókerség és ügynökölés;

iv. kiegészítő biztosítási szolgáltatások, úgy mint szaktanácsadás, biztosításmatematikai szolgáltatások, kockázat felmérési és kárrendezési szolgáltatások;

Banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások (a biztosítás kivételével)

v. lakossági betét- és más visszafizetendő pénzeszközök gyűjtése;

vi. mindenfajta hitelezés, ideértve a fogyasztási hiteleket, jelzálog hitelt, hitel faktorálást és a kereskedelmi ügyletek finanszírozását;

vii. pénzügyi lízing;

viii. minden fizetési és pénzátutalási szolgáltatás, ideértve a hitel-, terhelési és költségkártyákat, utazási csekkeket, banki váltókat;

ix. garanciák és kötelezettségvállalások;

x. saját vagy az ügyfél számlájára folytatott kereskedés, ideértve a tőzsdei, a közvetlen eladási vagy egyéb módozatokat, az alábbiak szerint:

A) pénzpiaci instrumentumokat (ideértve a csekkeket, váltókat, letéti jegyeket);

B) devizaműveleteket;

C) származékos termékeket, ideértve egyebek mellett a futures és opciós szerződéseket;

D) árfolyam- és kamatláb instrumentumokat, ideértve olyan termékeket mint a swap és határidős kamatláb- és árfolyam szerződéseket;

E) átruházható értékpapírokat;

F) egyéb forgatható instrumentumokat, pénzügyi eszközöket, ideértve a nemes fémeket.

xi. mindenfajta értékpapír kibocsátásában való részvétel, ideértve a jegyzési garanciavállalást és kibocsátói tevékenységet (nyilvánosan és zárt körben egyaránt) és az ilyen kibocsátásokkal összefüggő szolgáltatások nyújtását;

xii. pénzközvetítés;

xiii. vagyonkezelés, úgy mint készpénz vagy portfólió kezelés, a közös befektetések minden formájának szervezése, nyugdíjalap kezelés, vagyonkezelői és letéti szolgáltatások;

xiv. pénzügyi eszközök elszámolásával és kiegyenlítésével összefüggő szolgáltatások, ideértve értékpapírokat, származékos termékeket és egyéb forgatható instrumentumokat;

xv. pénzügyi információk nyújtása és továbbítása és pénzügyi adatfeldolgozás, valamint más pénzügyi szolgáltatók ezzel kapcsolatos szoftverei;

xvi. tanácsadás, közvetítés és más kiegészítő pénzügyi szolgáltatások az v.-(xv) alpontban felsorolt tevékenységek vonatkozásában, ideértve hitelreferenciát és -elemzést, a befektetési és portfólió kutatást és tanácsadást, felvásárlással, illetve vállalkozási szerkezetátalakítással és stratégiával összefüggő tanácsadást.

b) A pénzügyi szolgáltató egy tag olyan természetes vagy jogi személyét jelenti, amely pénzügyi szolgáltatást kíván nyújtani, a "pénzügyi szolgáltató" kifejezés azonban nem terjed ki az állami szervekre.

c) Az "állami szerv" az alábbiakat jelenti:

i. Valamely tag kormányzata, központi bankja, monetáris hatósága vagy olyan szerv, amely a tag tulajdonában vagy ellenőrzése alatt van és elsősorban kormányzati funkciók vagy kormányzati célú tevékenységek végrehajtásával foglalkozik, nem ideértve azokat a szerveket, amelyek kereskedelmi alapon nyújtanak pénzügyi szolgáltatásokat, vagy

ii. valamely magán szervezet, amikor olyan funkciókat lát el, amelyek a központi bank vagy más monetáris hatóság feladatai lennének.

--------------------------------------------------

Második melléklet a pénzügyi szolgáltatásokról

1. Az Egyezmény II. cikke és a II. cikk alóli kivételekről szóló melléklet 1. és 2. pontja ellenére valamely tag a WTO-egyezmény hatálybalépése után négy hónappal kezdődő 60 napos időszak során az adott mellékletbe olyan, pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos intézkedéseket vehet fel, amelyek az Egyezmény II. cikkének (1) bekezdésével nincsenek összhangban.

2. Az Egyezmény XXI. cikke mellett bármely tag, a WTO-egyezmény hatálybalépése után négy hónappal kezdődő 60 napos időszak során javíthatja, módosíthatja vagy visszavonhatja az engedményes listájában szereplő, a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó egyedi kötelezettségeinek összességét vagy egy részét.

3. A Szolgáltatáskereskedelmi Tanács, az 1. és 2. pontok alkalmazása érdekében bármilyen szükséges eljárást elfogadhat.

--------------------------------------------------

Melléklet a tengeri szállítási szolgáltatásokra vonatkozó tárgyalásokról

1. A II. cikk és a II. cikk alóli kivételekre vonatkozó melléklet, beleértve azt a követelményt, hogy a tag felsorolja ebben a mellékletben azokat a továbbra is fenntartani kívánt intézkedéseket, amelyek nem hozhatók összhangba a legnagyobb kedvezményes elbánással, a nemzetközi hajózásra, kiegészítő szolgáltatásokra és a kikötői létesítményekhez való hozzáférésére és azok használatára vonatkozóan csak a következő időpontban lép hatályba:

a) a tengeri szállítási szolgáltatásokról folyó tárgyalásokon született miniszteri határozat 4. pontjában meghatározott végrehajtás napján, vagy

b) a tárgyalások sikertelensége esetén az ezen határozatban előírt, a Tengeri Szállítási Szolgáltatások Tárgyalócsoport Záró Jelentésének keltének napján.

2. Az 1. pont nem vonatkozik a tagok engedményes listáiban szereplő tengeri szállítási szolgáltatásokra tett egyedi kötelezettségvállalásra.

3. Az l. pontban említett tárgyalások lezárása után és az alkalmazási időpont előtt bármely tag kompenzáció nyújtása nélkül, a XXI. cikk rendelkezései mellett teljesen vagy részben javíthatja, változtathatja vagy visszavonhatja az ebben a szektorban tett egyedi kötelezettségvállalásait.

--------------------------------------------------

Melléklet a távközlésről

1. Célok

Felismervén a távközlési szolgáltatási ágazat egyedi jellegét és különösen gazdasági tevékenységet folytató önálló ágazatként, illetve más gazdasági tevékenységet folytató támogató eszközként betöltött kettős szerepét, a tagok megállapodtak az alábbi mellékletről azzal a céllal, hogy az Egyezményben a nyilvános távközlés közvetítő hálózataihoz és szolgáltatásaihoz való hozzáférést, illetve azok használatát érintő intézkedésekre vonatkozó rendelkezések kidolgozásra kerüljenek.

2. Alkalmazási kör

a) E melléklet vonatkozik valamely tag minden olyan intézkedésére, amely érinti a nyilvános távközlés közvetítő hálózataihoz és szolgáltatásaihoz való hozzáférést, illetve használatukat [1].

b) E melléklet nem vonatkozik a rádió- és televízió-műsorok kábeles vagy műsorszórás útján történő terjesztésére.

c) E mellékletben semmi nem értelmezhető oly módon, hogy az

i. előírja egy tagnak olyan távközlési közvetítő hálózatok vagy szolgáltatások létrehozásának, kiépítésének, megszerzésének, lízingelésének, működtetésének vagy nyújtásának engedélyezését egy másik tag szolgáltatójának, amelyekről az engedményes listája nem rendelkezik; vagy

ii. előírja egy tag számára (vagy a fennhatósága alatt lévő szolgáltatók számára) olyan távközlési közvetítő hálózatok vagy szolgáltatások létrehozását, kiépítését, megszerzését, lízingelését, működtetését vagy nyújtását, amelyek általában a lakosság számára nem biztosítottak.

3. Meghatározások

E melléklet alkalmazásában:

a) a "távközlés" jelek elektromágneses eszközökkel történő továbbítását és vételét jelenti;

b) a "lakossági távközlés közvetítő szolgáltatása" bármely olyan távközlési szállítási szolgáltatást jelent, amelynek általános biztosítását a nyilvánosság számára valamely tag formálisan vagy gyakorlatilag megköveteli. Az ilyen szolgáltatások kiterjedhetnek, egyebek mellett, a táviratra, telefonra, telexre és adattovábbításra, ideértve a felhasználói információk valós időben történő továbbítását két vagy több pont között, a felhasználói információ formájának, illetve tartalmának két végpont közötti változtatása nélkül;

c) a "nyilvános távközlési közvetítő hálózat" olyan lakossági távközlési infrastruktúrát jelent, amely lehetővé teszi a távközlést a hálózat meghatározott végpontjai között;

d) a "vállalaton belüli kommunikáció" olyan távközlést jelent, amelyen keresztül az adott vállalat szervezetén belül, a leányvállalataival és ágazati egységeivel, illetőleg a tag belső törvényeivel és jogszabályaival összhangban, társult vállalkozásaival kommunikál. Ezen célból a "leányvállalatokat", az "ágazati egységeket" és, ahol alkalmazható, a "társult vállalkozásokat" az egyes tagok maguk határozzák meg. Jelen mellékletben a "vállalaton belüli kommunikáció" nem terjed ki olyan kereskedelmi vagy nem kereskedelmi szolgáltatásokra, amelyeket nem leányvállalatnak, ágazati egységnek vagy társult vállalkozásnak minősülő vállalatnak nyújtanak, illetve amelyeket ügyfeleknek vagy potenciális ügyfeleknek kínálnak;

e) e melléklet pontjaira és alpontjaira történő utalások minden további felosztásra is kiterjednek.

4. Átláthatóság

Az Egyezmény III. cikkének alkalmazása során minden tag szavatolja, hogy a nyilvános távközlés közvetítő hálózatához és szolgáltatásokhoz való hozzáférést, illetve használatukat érintő releváns információk nyilvánosan megszerezhetők, ideértve a díjszabásokat és a szolgáltatások más feltételeit is; az ilyen hálózatokhoz, illetve szolgáltatásokhoz való műszaki kapcsolódás specifikációját; a tájékoztatást azokról a területekről, amelyek felelősek az ilyen hozzáféréssel, illetve használattal kapcsolatos szabványok kidolgozásáért és elfogadásáért; a felhasználói állomás, illetve más berendezések csatlakoztatására vonatkozó feltételeket; a bejelentési, nyilvántartási, illetve engedélyezési követelményeket, amennyiben vannak ilyenek.

5. A nyilvános távközlés közvetítő hálózatához és szolgáltatásaihoz való hozzáférés, illetve használatuk

a) Minden tag biztosítja, hogy egy másik tag bármely szolgáltatója, ésszerű és megkülönböztetésmentes feltételekkel, megkapja a nyilvános távközlés közvetítő hálózatát, és szolgáltatásokat illetően a hozzáférési és használati lehetőséget az engedményes listában szereplő szolgáltatások nyújtására. Ez a kötelem, egyebek között, az alábbiakban következő b)-f) alpontok alapján alkalmazandó [2].

b) Minden tag gondoskodik arról, hogy egy másik tag szolgáltatói megkapják a hozzáférési és használati lehetőséget azokra a lakossági távközlési közvetítő hálózatokra és szolgáltatásokra, amelyeket a tag határain belül vagy azon keresztül kínálnak, ideértve a magántulajdonú bérelt hálózatokat is, és e célból biztosítja az e) és f) alpontoknak megfelelően, hogy az ilyen szolgáltatók engedélyt kapnak:

i. felhasználói állomás vagy más berendezés vásárlására vagy bérlésére, amely csatlakozik a hálózathoz és amely szükséges a szolgáltatók számára szolgáltatások biztosítására;

ii. a bérelt vagy saját tulajdonú magánhálózatok összekötésére nyilvános távközlési közvetítő hálózatokkal és szolgáltatásokkal vagy olyan hálózatokkal, amelyek más szolgáltatók tulajdonában vagy bérletében vannak; és

iii. a szolgáltatás során a szolgáltató által választott működési protokoll használatára, a nyilvános távközlési közvetítő hálózatok, illetve szolgáltatások biztosítása mellett.

c) Minden tag gondoskodik arról, hogy valamely másik tag szolgáltatói használhassák a nyilvános távközlési közvetítő hálózatokat, illetve szolgáltatásokat a határokon belüli, illetve keresztülmenő információ továbbítására, ideértve az ilyen szolgáltatók vállalaton belüli kommunikációját, és a hozzáférési lehetőséget a tag területén adatbázisokban vagy más, gépileg olvasható formában tárolt információhoz. A tag bármely olyan új vagy módosító intézkedését, amely jelentősen érinti az említett használatot, be kell jelenteni és arról konzultációt kell folytatni, az Egyezmény vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően.

d) Az előző pontban foglaltak mellett, egy tag megfelelő intézkedéseket hozhat az üzenetek biztonságának és bizalmasságának szavatolására, azon követelménynek eleget téve, hogy az ilyen intézkedéseket nem alkalmazzák oly módon, hogy azok önkényes vagy megalapozatlan megkülönböztetést vagy a szolgáltatáskereskedelem álcázott korlátozását jelentsék.

e) Minden tag biztosítja, hogy semmilyen feltétel nem nehezíti a nyilvános távközlési közvetítő hálózatokhoz, illetve szolgáltatásokhoz való hozzáférést, illetve azok használatát, kivéve amelyek szükségesek az alábbiakhoz:

i. a nyilvános távközlési közvetítő hálózatok és szolgáltatások nyújtóinak lakossági szolgáltatási kötelezettségei védelméhez, különös tekintettel azon képességükre, hogy hálózataikat, illetve szolgáltatásaikat általában a lakosság számára elérhetővé tegyék;

ii. a nyilvános távközlési közvetítő hálózatok és szolgáltatások műszaki integritásának védelméhez; vagy

iii. annak biztosításához, hogy valamely másik tag csak olyan szolgáltatás nyújtására kapjon engedélyt, amely a tag engedményes listájából következik.

f) Feltéve, hogy az e) alpontban leírt kritériumok teljesülnek, a nyilvános távközlési közvetítő hálózatokra és szolgáltatásokra vonatkozó feltételek az alábbiakra terjedhetnek ki:

i. az ilyen szolgáltatások viszonteladásának, illetve megosztott felhasználásának korlátozására;

ii. meghatározott műszaki összeköttetés alkalmazásának előírására, ideértve az összeköttetési protokollokat, az ilyen hálózatok és szolgáltatások összekapcsolásának céljából;

iii. az ilyen szolgáltatások, amennyiben szükséges, együttes működtethetőségére és a 7. a) pontban meghatározott célok megvalósításának ösztönzésére vonatkozó követelmény előírására;

iv. a hálózattal összeköttetést biztosító felhasználói állomás, illetve más berendezés típusának jóváhagyására, és az ilyen berendezések hálózati csatlakozásával kapcsolatos műszaki követelmények meghatározására;

v. a bérelt vagy saját tulajdonú bérelt hálózatok, hasonló hálózatokkal, illetve egy másik szolgáltató tulajdonában vagy bérletében lévő hálózattal való összekapcsolásának korlátozására;

vi. a bejelentésre, nyilvántartásra, engedélyezésre.

g) A jelen fejezet fenti pontjaiban foglaltak mellett, valamely fejlődő ország tag, fejlettségi szintjének megfelelően, méltányos feltételeket szabhat meg a nyilvános távközlési közvetítő hálózatokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférésre, illetve ezek használatára vonatkozóan, ezáltal erősítve a hazai távközlési infrastruktúrát és szolgáltatási hátteret, valamint bővítve részvételét a távközlési szolgáltatások nemzetközi kereskedelmében. Ezen feltételek meghatározására a tag engedményes listájában kerül sor.

6. Műszaki együttműködés

a) A tagok elismerik, hogy a szolgáltatáskereskedelmük bővítéséhez az országokban, különös tekintettel a fejlődő országokra, alapvetően szükséges a hatékony és fejlett távközlési infrastruktúra. E célból a tagok támogatják és ösztönzik, hogy a fejlett és fejlődő országok nyilvános távközlési szállítási hálózatait és szolgáltatásait nyújtó szolgáltatók és más szervezetek a lehető legnagyobb mértékben vegyenek részt a nemzetközi és regionális szervezetek fejlesztési programjaiban, ideértve a Nemzetközi Távközlési Uniót, az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programját és a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bankot.

b) A tagok ösztönzik és támogatják a fejlődő országok közötti együttműködést a távközlés területén, nemzetközi, regionális és szubregionális szinten.

c) A megfelelő nemzetközi szervezetekkel együttműködve, a tagok, lehetőség szerint, a fejlődő országok számára hozzáférhetővé teszik a távközlési szolgáltatásokra és fejlesztésekre, valamint az információs technológiára vonatkozó információkat, ezáltal segítve a belföldi távközlési szolgáltató ágazat megerősödését.

d) A tagok különös figyelmet fordítanak azokra a lehetőségekre, amelyekkel a külföldi távközlési szolgáltatókat arra lehetne ösztönözni, hogy támogassák a legkevésbé fejlett országok távközlési infrastruktúrájának fejlesztését és távközlési szolgáltatáskereskedelmük bővítését, technológia átadás, képzés és más tevékenységek útján.

7. Kapcsolatok más nemzetközi szervezetekkel és egyezményekkel

a) A tagok elismerik a nemzetközi szabványok jelentőségét, ami a távközlési hálózatok és szolgáltatások globális kompatibilitását és egymás közötti működtethetőségét illeti, és ezért vállalják az ilyen szabványok kidolgozásának előmozdítását a megfelelő nemzetközi szervezetek tevékenysége révén, ideértve a Nemzetközi Távközlési Uniót, Nemzetközi Szabványügyi Szervezetet.

b) A tagok elismerik azt a szerepet, amelyet a kormányközi, illetve nem kormányzati szervezetek és egyezmények játszanak a belföldi és globális távközlési szolgáltatások hatékony működtetésének biztosításában, különös tekintettel a Nemzetközi Távközlési Unióra. A tagok, amennyiben indokolt, megfelelő intézkedéseket tesznek arra, hogy az e melléklet megvalósítása során felmerülő kérdésekről az említett szervezetekkel konzultáljanak.

[1] Ez a pont úgy értendő, hogy minden tag biztosítja a Mellékletben foglalt kötelmek alkalmazását, a nyilvános távközlés közvetítő hálózatait és szolgáltatásait nyújtók vonatkozásában, a szükséges intézkedéseken keresztül.

[2] A diszkriminációmentes kifejezés alatt a legnagyobb kedvezmény elve, illetve a nemzeti elbánás értendő, amint azok az Egyezményben meghatározásra kerültek, továbbá-adott ágazatra vonatkoztatott használat esetén a kifejezés olyan feltételeket jelent, mint amelyeket már hasonló nyilvános távközlési közvetítő hálózatok, illetve szolgáltatások felhasználói hasonló körülmények között élveznek.

--------------------------------------------------

Melléklet az alaptávközlési tárgyalásokról

1. A II. cikk és a II. cikk alóli kivételekre vonatkozó melléklet, beleértve azt a követelményt, hogy a tagok ebben a mellékletben felsorolják azokat a továbbra is fenntartott intézkedéseket, amelyek nincsenek összhangban a legnagyobb kedvezményes elbánással, az alaptávközlés vonatkozásában csak a következő időpontban lép hatályba:

a) az alaptávközléssel kapcsolatos tárgyalásokról szóló miniszteri határozat 5. pontja szerint meghatározandó végrehajtási napon; vagy

b) a tárgyalások sikertelensége esetén, az Alaptávközléssel foglalkozó Tárgyaló Csoport záró jelentésének kelte napján, a fenti határozat szerint.

2. A fenti 1. pont nem vonatkozik az alaptávközléssel összefüggő azon egyedi kötelezettségekre, amelyek a tag engedményes listájában szerepelnek.

--------------------------------------------------