Együttműködési megállapodás

az Európai Atomenergia-közösség és Ukrajna Minisztertanácsa között a nukleáris biztonságról

Egyrészről

AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG,

a továbbiakban: a "Közösség",

és másrészről

UKRAJNA MINISZTERTANÁCSA,

a továbbiakban mindkettő: "Fél" vagy együttesen "Felek",

ANNAK TUDATÁBAN, hogy az Európai Unió és Ukrajna között 1994. június 14-én aláírt partnerségi és együttműködési megállapodás megerősíti, hogy a Felek együttműködnek a nukleáris ágazatban, többek között egy nukleáris biztonságról szóló megállapodás végrehajtásán keresztül;

EMLÉKEZTETVE, hogy Ukrajna és a Közösség tagállamai a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés szerződő felei és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség tagjai;

EMLÉKEZTETVE, hogy az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: "Bizottság") felelős többek között a sugárvédelem alapvető szabványainak megállapításáért, és ezek végrehajtásának biztosításáért, valamint a közösségi szintű sugárzási adatok összegyűjtéséért és ellenőrzéséért;

EMLÉKEZTETVE, hogy fontos a környezetvédelem és az ezzel kapcsolatos közösségi szintű együttműködés harmadik felekkel;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Közösség közösségi kutatóprogramot hajt végre a reaktor-biztonságot, sugárzásvédelmet, hulladékgazdálkodást és a nukleáris erőmű leállítását és leszerelését magában foglaló nukleáris biztonság, valamint a nukleáris anyagok őrzése terén, és szándékában áll e témákban egy nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés kialakítása, amelynek célja a nemzetközileg elfogadott nukleáris biztonsági elvek és iránymutatások támogatása;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy Ukrajna erőfeszítéseit – az elfogadott időszerű nukleáris biztonsági követelmények kielégítésének érdekében – a meglévő nukleáris erőművek biztonságának javítására és új erőművek tervezésére, valamint a radioaktív hulladék gazdálkodásával és ártalmatlanításával és a nukleáris erőművek leállításával kapcsolatos problémák megoldására irányuló kutatási és fejlesztési programok végrehajtására koncentrálja;

EMLÉKEZTETVE, hogy Ukrajna nukleáris ágazatra vonatkozó szabályozási tevékenységének célja az általános környezet- és lakosságvédelem, valamint a dolgozók sugárzás elleni védelme a nemzetközileg elfogadott iránymutatások és elvek alapján;

FELISMERVE, hogy a nukleáris energia jövőbeni hozzájárulása egész Európa energia-szükségletének kielégítéséhez – kellő tekintettel a diverzifikációra, a gazdaságra és általában a környezetre és a lakosságra – függ a fent említett biztonsági vonatkozású ügyekre adott kielégítő válaszoktól is, valamint a meglévő nukleáris reaktorok biztonságának értékelésétől és az ebből eredő szükséges utószerelvényezéstől;

TUDATÁBAN a Közösség és Ukrajna által kitűzött, összehangolt nukleáris biztonsági cselekvések különböző formáinak,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Az e megállapodás szerinti együttműködés kizárólag békés célokat szolgál és azt a Felek kölcsönös előnyök alapján folytatják. Elősegíti és hozzájárul a nukleáris biztonság javításához, beleértve a tudományosan igazolt és nemzetközileg elfogadott nukleáris biztonsági iránymutatások megfogalmazását és alkalmazását.

2. cikk

Az együttműködés a lehető legszélesebb körű, és a következő területekre terjed ki:

a) A nukleáris reaktorbiztonságra vonatkozó kutatás

Biztonsági ügyek felülvizsgálata és elemzése, és különösen a nukleáris reaktor biztonságnak hatása a nukleáris energia fejlesztésére; a nukleáris reaktor biztonságának javítására alkalmas technikák azonosítása kutatás és fejlesztésen, valamint a működő és tervezett nukleáris reaktorok értékelési tanulmányain keresztül.

b) Sugárzásvédelem

Kutatás, szabályozási vonatkozások, biztonsági szabványok kialakítása, képzés és oktatás, különös figyelmet kell fordítani az alacsony dózis által kifejtett hatásra, ipari sugárterhelésre, a lakosságra és személyzetre vonatkozó dózis-előrejelzés és balesetet követő kezelés.

c) Nukleárishulladék-gazdálkodás

A geológiai ártalmatlanítás értékelése és optimalizálása, és a lassan bomló hulladék kezelésének tudományos szempontjai.

d) Nukleáris létesítmények leállítása, sugármentesítése és leszerelése

Nukleáris létesítmények leállítására és leszerelésére vonatkozó stratégiák, beleértve a radiológiai szempontokat is.

e) Nukleáris anyagok védelmére vonatkozó kutatás és fejlesztés

Nukleáris anyag mérési technikáinak kifejlesztése és értékelése, az őrzési tevékenységek referenciaanyagainak jellemzői és a nukleáris anyagokhoz és azok ellenőrzéséhez használt könyvviteli rendszer kifejlesztése.

f) Nukleáris anyagok tiltott kereskedelmének megelőzése

Az együttműködés a nukleáris anyag ellenőrzési módszereinek és technikáinak fejlesztésére vonatkozik.

A felsorolás további együttműködési területekkel egészülhet ki, a mindkét fél oldalán hatályban lévő eljárásokkal összhangban.

3. cikk

(1) Az együttműködést különösen a következők útján kell végrehajtani:

- műszaki információk cseréje jelentések, látogatások, szemináriumok, műszaki ülések, stb. útján,

- mindkét oldalon a résztvevő laboratóriumok és/vagy szervek személyzetének cseréje, beleértve a képzési célú cserét is,

- kísérleti célú minta-, anyag-, eszköz- és berendezéscsere,

- arányos részvétel közös tanulmányokban és tevékenységekben.

(2) A bármely Fél által a fent említett tevékenységekkel megbízott Felek és/vagy szervek a szükséges mértékig részt vehetnek a meghatározott együttműködési tevékenységek végrehajtásának alkalmazási köre és feltételei meghatározására szolgáló végrehajtási rendelkezésekben.

E végrehajtási rendelkezések magukban foglalhatnak többek között pénzügyi rendelkezéseket, vezetési felelősségek átruházását, és az információk terjesztésére és szellemi tulajdonjogokra vonatkozó részletes rendelkezéseket.

(3) A párhuzamos erőfeszítések lehető legalacsonyabb szintre való csökkentése érdekében a Felek törekednek az e megállapodás szerinti tevékenységeik koordinálására a részvételükkel zajló más nukleáris biztonsággal kapcsolatos nemzetközi tevékenységekkel.

4. cikk

(1) Mindkét fél e megállapodás szerinti kötelezettségeinek teljesítése a szükséges alapok rendelkezésre állásától függ.

(2) Az együttműködésből eredő minden költség azon felet terheli, amelyiknél a költség felmerül.

(3) Az ipari tevékenységek finanszírozása nem tartozik e megállapodás alkalmazási körébe.

5. cikk

(1) A Közösség vonatkozásában e megállapodást azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződést alkalmazzák.

(2) Az e megállapodás szerinti együttműködés összhangban áll a hatályban lévő törvényekkel és rendeletekkel, valamint a Felek részvételével megkötött nemzetközi megállapodásokkal.

(3) Mindegyik fél – a vonatkozó jogszabályok és rendeletek keretén belül – megtesz minden tőle elvárhatót a személyek mozgása, az anyagok és berendezések áthelyezése és az együttműködés folytatásához szükséges valuta átutalása terén tapasztalható alakiságok teljesítésének megkönnyítésére.

6. cikk

Az információk és a szellemi tulajdonjogok – beleértve az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységekkel kapcsolatos ipari tulajdonjogokat, a szabadalmakat és a szerzői jogokat – felhasználása és terjesztése összhangban áll a mellékletekkel, amelyek e megállapodásnak szerves részét képzik.

7. cikk

A Felek arra törekednek, hogy az e megállapodással kapcsolatos kérdéseket egymás közötti konzultáció útján rendezzék.

8. cikk

(1) E megállapodás végrehajtásának ellenőrzésére a két fél által egyenlő számban kinevezett tagokból koordinációs bizottság jön létre.

(2) A koordinációs bizottság igény szerint ülésezik, a Közösségben és Ukrajnában felváltva, az alábbi célok elérése érdekében:

- az e megállapodás szerinti együttműködés helyzetének felülvizsgálata és értékelése, és erről éves jelentés készítése,

- az e megállapodás szerint elvállalt egyedi feladatok meghatározása kölcsönös megállapodás útján, a Felek saját programjaira vonatkozó önálló határozatainak sérelme nélkül.

(3) Ha kölcsönösen elfogadható, különleges körülmények között illetve bizonyos témakörök megvitatására rendkívüli üléseket lehet tartani.

9. cikk

(1) E megállapodás akkor lép hatályba, amikor a Felek diplomáciai jegyzékváltás útján értesítik egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges megfelelő belső eljárásaik teljesültek, és az egy kezdeti 10 éves időtartamra hatályban marad [1].

(2) Ezt követően e megállapodás ötéves időtartamokra automatikusan meghosszabbodik, kivéve, ha bármelyik Fél a lejárat előtt legalább hat hónappal írásban nem kezdeményezi annak megszüntetését vagy újratárgyalását.

(3) E megállapodást bármelyik Fél bármikor – hat hónapos felmondási idővel – írásos értesítéssel felbonthatja.

(4) E megállapodás megszüntetése nem érinti a 6. cikk szerinti jogokat és kötelezettségeket.

10. cikk

(1) E megállapodást a Felek kölcsönös írásos megállapodásával – megfelelő törvényeikkel és rendeleteikkel összhangban – lehet módosítani. A módosítások e megállapodás szerves részét képezik.

(2) Módosítás, megszűnés vagy újratárgyalás esetén e megállapodás a megelőző formájában marad hatályban a módosítás hatálybalépésének, a megszűnés kérésének vagy az újratárgyalásnak az időpontja előtt ténylegesen megkezdett együttműködési tevékenységek tekintetében, az ilyen tevékenységek és a rá vonatkozó végrehajtási intézkedések befejezéséig, de legfeljebb egy évig e megállapodás megelőző formájának lejártát követően.

Kelt Kijevben, 1999. július 23-án két-két eredeti példányban angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol, svéd és ukrán nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

+++++ TIFF +++++

Por la Comunidad Europea de la Energía AtómicaPå Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegneFür die Europäische AtomgemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή Κοινότητα Ατομικής ΕνέργειαςFor the European Atomic Energy CommunityPour la Communauté européenne de l'énergie atomiquePer la Comunitá europea dell'energia atomicaVoor de Europese Gemeenschap voor AtoomenergiePela Comunidade Europeia da Energia AtómicaEuroopan atomienergiayhteisön puolestaPå Europeiska atomenergigemenskapens vägnar

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

Por el Consejo de Ministros de UcraniaPå vegne af Ukraines ministerkabinetFür das Ministerkabinett der UkraineΓια το Υπουργικό Συμβούλιο της ΟυκρανίαςFor the Cabinet of Ministers of UkrainePour le Cabinet des ministres de l'UkrainePer il Consiglio dei ministri dell'UcrainaVoor de Ministerraad van OekraïnePelo Gabinete de Ministros da UcrâniaUkrainan hallituksen puolestaPå Ukrainas regerings vägnar

+++++ TIFF +++++

[1] E megállapodás 2002. november 13-án lép hatályba.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

IRÁNYADÓ ELVEK AZ ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG ÉS UKRAJNA MINISZTERTANÁCSA KÖZÖTT A NUKLEÁRIS BIZTONSÁG TÁRGYÁBAN LÉTREJÖTT EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS ÉRTELMÉBEN VÉGZETT KÖZÖS KUTATÁSBÓL EREDŐ SZELLEMI TULAJDONJOGOK [1] SZÉTOSZTÁSÁRA

I. TULAJDONJOG, SZÉTOSZTÁS ÉS A JOGOK GYAKORLÁSA

1. Az e megállapodás értelmében végzett minden kutatás "közös kutatás". A résztvevők közösen közös technológiakezelési terveket (TKT) [2] dolgoznak ki a közös kutatás során létrejött információ és szellemi tulajdon (SzT) tulajdonjoga és felhasználása tekintetében, beleértve a közzétételt is. E terveket a kutatás finanszírozásában részt vevő Fél felelős finanszírozó ügynöksége vagy osztálya hagyja jóvá, a hozzájuk kapcsolódó, adott kutatási és fejlesztési együttműködési szerződéseknek a megkötése előtt. A technológiakezelési tervek kidolgozásánál figyelembe kell venni a közös kutatás célját, a résztvevők arányos hozzájárulását, a terület vagy felhasználási terület szerinti engedélyezés előnyeit és hátrányait, a vonatkozó törvények által megszabott követelményeket, és egyéb tényezőket, amelyeket a résztvevők indokoltnak tartanak. A közös technológiakezelési terveknek foglalkozniuk kell az SzT tekintetében a látogató kutatók által végzett kutatásra vonatkozó jogokkal és kötelezettségekkel.

2. A közös kutatás során létrejött információt vagy SzT-t, amelyről a TKT nem rendelkezik, a Felek jóváhagyásával kell szétosztani a technológiakezelési tervben meghatározott elvekkel összhangban. Véleménykülönbség esetén az ilyen információ vagy SzT tulajdonosa azon közös kutatás összes résztvevője, amelyből az információ vagy SzT származik. Minden résztvevő, amelyre e rendelkezés vonatkozik, jogosult ezen információt vagy SzT-t saját kereskedelmi céljára hasznosítani, földrajzi korlátozás nélkül.

3. Mindegyik Félnek biztosítania kell, hogy a másik fél és annak résztvevői ezen elvekkel összhangban jogot formálhassanak a nekik juttatott szellemi tulajdonra.

4. Fenntartva a verseny feltételeit az e megállapodással érintett területeken, mindegyik félnek törekednie kell annak biztosítására, hogy az e megállapodás értelmében megszerzett jogokat úgy gyakorolja, hogy támogassa különösen a következőket:

i a megállapodás értelmében létrehozott, felfedett vagy másképpen rendelkezésre bocsátott információ terjesztését és felhasználását;

ii nemzetközi szabványok elfogadását és végrehajtását.

II. SZERZŐI JOGOK

A Felek vagy résztvevőik szerzői jogát a Berni Egyezménnyel (1971 évi Párizsi Törvény) összhangban tiszteletben kell tartani.

III. TUDOMÁNYOS SZAKIRODALOM

A IV. szakasz sérelme nélkül, kivéve, ha a felek a TKT-ben másképp állapodnak meg, a kutatási eredményeket a Feleknek vagy a közös kutatásban résztvevőknek közösen kell közzétenniük. Az előbbi általános szabály alapján a következő eljárásokat kell alkalmazni:

1. Amennyiben valamelyik Fél vagy ennek állami szerve tudományos vagy szakmai folyóiratban olyan cikket, beszámolót, könyvet tesz közzé, beleértve a videóanyagot és szoftvert is, amelyek e megállapodás értelmében közös kutatásból származnak, a másik Fél az egész világon, nem kizárólagos jelleggel, visszavonhatatlanul és jogdíj nélkül jogosult az ilyen munka fordítására, reprodukciójára, adaptációjára, továbbítására és nyilvános terjesztésére.

2. A Feleknek biztosítaniuk kell, hogy az e megállapodás értelmében közös kutatásból származó, független kiadók által közzétett tudományos jellegű irodalmi munkákat a lehető legszélesebb körben terjesszék.

3. Szerzői jogi védelem alá tartozó, nyilvánosan terjeszthető és e rendelkezések szerint elkészített munkák minden példányán fel kell tüntetni a szerző(k) nevét, kivéve, ha a szerző vagy szerzők megnevezését vagy megnevezésüket kifejezetten elutasítják. Ezenkívül a példányokon jól láthatóan fel kell tüntetni a köszönetnyilvánítást a Felek együttműködéséért.

IV. FEL NEM FEDETT INFORMÁCIÓ

A. Dokumentáció jellegű fel nem fedett információ

1. Mindegyik fél vagy – értelemszerűen – résztvevői a lehető leghamarabb, célszerűen meghatározzák a TKT-ben azon információt, amelyet e megállapodással kapcsolatban nem kívánnak felfedni, figyelembe véve többek között a következő szempontokat:

- az információ titkossága abban az értelemben, hogy az információ egészében, vagy alkotóelemeinek meghatározott összetételében vagy összeállításában nem általánosan ismert vagy törvényes eszközökkel nem elérhető a terület szakértői számára;

- az információ titkosságból fakadó tényleges vagy potenciális kereskedelmi értéke;

- az információ korábbi védelme abban az értelemben, hogy a titkosság fenntartása érdekében az információt jogszerűen ellenőrző személy a körülmények között indokolt lépéseket tett.

A Felek és a résztvevők bizonyos esetekben megállapodhatnak, hogy – eltérő rendelkezés hiányában – a megállapodás alapján a közös kutatás során szolgáltatott, kicserélt vagy létrehozott információt részben vagy egészben nem fedik fel.

2. Mindegyik Félnek biztosítania kell, hogy az e megállapodás értelmében fel nem fedett információ és annak ebből eredő különleges jellege a másik Fél által könnyen felismerhető legyen, például megfelelő megjelölés vagy korlátozó szöveg alkalmazásával. Ez az említett információ minden, akár egészében, akár részben végzett reprodukálására vonatkozik.

Azon Félnek, aki e megállapodás értelmében fel nem fedett információhoz jut, tiszteletben kell tartania annak különleges jellegét. E korlátozások automatikusan megszűnnek, ha ezen információt a tulajdonos a terület szakértői előtt korlátozás nélkül felfedi.

3. Az e megállapodás értelmében közölt, fel nem fedett információt a fogadó Fél közölheti a fogadó Félhez tartozó, vagy a fogadó Fél által alkalmazott személyekkel és a fogadó Fél más, a folyamatban levő közös kutatás meghatározott céljaira felhatalmazott szervezeti egységeivel vagy ügynökségeivel, azzal a feltétellel, hogy az így terjesztett információra egy titoktartási megállapodást kötnek, és ennek jellege a fentiek szerint könnyen felismerhető.

4. A fel nem fedett információt e megállapodás szerint átadó Fél előzetes írásbeli beleegyezésével a fogadó Fél az ilyen fel nem fedett információt terjesztheti az egyébként a fenti 3. bekezdésben megengedetteknél kevésbé szigorú feltételek szerint. A Felek együttműködnek az előzetes írásos beleegyezés kérésére és megadására vonatkozó eljárások kidolgozásában e szélesebb körű terjesztésre, és mindegyik Fél megadja e jóváhagyást a hazai politikái, rendeletei és törvényei által megengedett mértékben.

B. Nem dokumentáció jellegű fel nem fedett információ

Az e megállapodás alapján szervezett szemináriumokon vagy más üléseken rendelkezésre bocsátott, nem dokumentáció jellegű, fel nem fedett vagy más bizalmas vagy különleges információt, vagy a személyzet kapcsolatából, a létesítmények használatából illetve közös projektekből származó információt a Felek vagy résztvevőik a dokumentáció jellegű információk tekintetében a megállapodásban előírt elveknek megfelelően kezelik, feltéve azonban, hogy az ilyen fel nem fedett, illetve más, bizalmas vagy különleges információ fogadójának a közölt információ bizalmas jellegét a közlés időpontjában a tudomására hozták.

C. Ellenőrzés

Mindegyik Fél az általa e megállapodás szerint átvett fel nem fedett információ ellenőrzését a megállapodásban előírtak szerint biztosítja. Ha valamelyik Fél tudomást szerez arról, hogy nem tudja, vagy várhatóan nem fogja tudni teljesíteni a fenti A. és B. bekezdés rendelkezéseit a terjesztés tilalmára vonatkozóan, erről haladéktalanul tájékoztatnia kell a másik Felet. A Felek ezután konzultálnak a megfelelő intézkedések meghatározása érdekében.

[1] Az ezekben az irányadó elvekben említett fogalmak meghatározását a II. melléklet tartalmazza.

[2] E TKT-k indikatív jellemzőit a III. melléklet tartalmazza.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

MEGHATÁROZÁSOK

1. A SZELLEMI TULAJDON jelentése a Szellemi Tulajdon Világszervezete létrehozásáról szóló, 1967. július 14-i stockholmi egyezmény 2. cikkében található.

2. RÉSZTVEVŐ minden természetes vagy jogi személy, beleértve magukat a Feleket, akik részt vesznek egy projektben e megállapodás szerint.

3. KÖZÖS KUTATÁS a Felek közös hozzájárulásával végrehajtott és/vagy finanszírozott, és megfelelő esetben mindkét fél résztvevőinek együttműködésével végzett kutatás.

4. INFORMÁCIÓ: kutatás és fejlesztés tudományos vagy műszaki adatai, eredményei vagy módszerei, amely KÖZÖS KUTATÁSBÓL származik, és minden más információ, amelynek a szolgáltatását vagy kicserélését a Felek és a KÖZÖS KUTATÁS résztvevői szükségesnek tartják e megállapodás vagy az aszerint végzett kutatás értelmében.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

A TECHNOLÓGIAKEZELÉSI TERV (TKT) INDIKATÍV JELLEMZŐI

A technológiakezelési terv olyan egyedi dokumentum, amelyet a résztvevők között kell egyeztetni, a közös kutatás végrehajtásáról és a résztvevők jogainak és kötelességeinek meghatározásáról. A szellemi tulajdonjog (SzTJ) tekintetében a TKT rendszerint többek között a tulajdonviszonyokkal, védelemmel, felhasználói jogokkal foglalkozik kutatás és fejlesztés, felhasználás és terjesztés céljából, beleértve a közös közlésre vonatkozó intézkedéseket, látogató kutatók jogait és kötelezettségeit, valamint a vitás kérdések rendezésére szolgáló eljárásokat. A TKT kiterjedhet még az előzetes és háttérinformációra, az engedélyekre és a teljesítésre vonatkozó feltételekre is.

--------------------------------------------------