Az EurópaiUnióHivatalos Lapja C 221/19
IV. MELLÉKLET
ELFOGADOTT 
ÁLLÁSFOGLALÁSOK
Oldal
–Az etnikai, kulturális és vallási sok féleség demokratikus befogadásána k kihívásai az AKCS- és az 
uniós 
országokban 
(ACP-EU/100.460/09/fin.). 19
–A 
gazdasági 
partnerségi 
megállapodások 
(GPM-ek) 
és azok 
AKCS-államokr
a gyakorolt 
hatása (ACP-
EU/100.463/09/fin.) 24
–Az
 éghajlatváltozás
 társadalmi  és k örnyezeti
 következményei
  az AKCS-o
rszágokban
 (ACP-
EU/100.383/09/fin.) 31
–A 
cotonou-i 
partnerségi 
megállapodás 
szerepe az élelmiszer- és pén zügy
i válság 
AKCS-országokban 
történő 
kezelésében 
(ACP-EU/100.440/08/fin.) 38
–A 
béke, 
a biztonság, 
a stabilitás 
és a kormányzati 
rendszer 
megteremtése 
és előmozdítása Szomáli­
ában 
(ACP-EU/100.569/09/fin.) 43
ÁLLÁSFOGLALÁS
(1) Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2009. április 9-én  Prágában (Cseh Köztársaság) elfogadott állásfoglalás (1)
az AKCS- és az u niós
 országokban az etnikai, ku l
turális
 és vallási sokszínű ség
 demokratiku s
 
összeegyeztetése előtt álló kihívásokról
Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,
–2009. április 6–9-i prág ai 
(Cseh Köztársaság) 
ülése során ,
 
–tekintettel 
eljárási szab ályzata 
17. cikkének 
(1) bekezdésére,
 
–tekintettel
 a kulturális
 javak jog talan
 behozatalának,
 kivitelének
 és tulajdon joga
 jogtalan
 átruházásán ak
 
megakadályozását 
és megelőzését 
szolgáló 
eszközökről 
szóló, 1970. évi UNE SCO-egyezményre,
 
–tekintettel 
az emberi 
jogokról 
szóló, 1978. évi amerik ai 
egyezményre,
 
–tekintettel
 az 1945. jún ius
 26-án aláírt Egyesült
 Nemzetek Chartájára, és a Nemzetk özi
 Bíróság 
létrehozására, 
–tekintettel
 az ENSZ
 Közgyűlése
 által 1948. decemb er
 10-én elfogadott
 Em
beri
 Jogok
 Egyetemes
 
Nyilatkozatára,
 
–tekintettel 
az 1985. évi, az E mberek 
és Népek 
Jogainak 
Afrikai 
Chartájára (Ban jul), 
valamint 
az Emberek 
és 
Népek 
Jogai 
Afrikai 
Bíróságának 
2004. évi létrehozására, 
–tekintettel 
az ENSZ 
Közgyűlése 
által 1992. decemb er 
18-án elfogadott, 
a nemzeti, 
etnikai, 
vallási és n yelvi 
kisebbségekhez 
tartozó személyek  
jogairól 
szóló nyilatkozatra,
 
–tekintettel
 az Európa
 Tanács
 nemzeti
 kisebbségek
 védelméről szóló, 1995. feb ruár
 1-jei 
keretegyezményére,
 
–tekintettel 
az el nem 
kötelezettek 
mozgalmának 
1998-ban 
Durbanban 
megr
endezett 
XII. 
csúcstalálk ozó­
ján 
kidolgozott 
nyilatkozat 
IV. 
fejezetére,U H . 4 1 . 9 . 9 0 0 2
Az EurópaiUnióHivatalos Lapja 2009.9.14.
–tekintettel az Afrikai Unió 2000-ben elfogadott alapító ok iratának 30. cikkére,  
–tekintettel 
a személyek  
közötti, 
faji vagy 
etnikai 
származásra való tekin tet 
nélküli 
egyenlő 
bánásmód 
elvé­
nek 
alkalmazásáról 
szóló, 2000. jún ius 
29-i 2000/43/E K 
tanácsi 
irányelv
re
(1) HL L 180., 2000.7.19., 22. o. (1), 
–tekintettel
 a kulturális
 sokszínűségről
 szóló, az UNESCO általán os
 kon
ferenciája
 által 2001. november
 
2-án elfogadott 
egyetemes 
nyilatkozatra,
 
–tekintettel 
a 2001. évi rasszizmus ellen i 
világkonferenciára 
és a fennt
artható fejlődés témájáb an 
megren­
dezett 
2002. évi világ csúcsra,
 
–tekintettel 
a szellemi k ulturális 
örökség 
védelméről szóló, 2003. évi eg yezményre,
 
–tekintettel 
az Afrikai 
Unió 
Bíróságának 
2003. évi jeg yzőkönyvére,
 
–tekintettel 
a rasszizmusról, a faji meg különböztetésről, 
az idegengyű
löletről és az ehhez k apcsolódó 
into­
leranciáról 
szóló, AK CS–EU 
Közös 
Parlamenti 
Közgyűlés 
által 2003. április 3-án  Brazzaville-b en 
elfoga­
dott 
állásfoglalásra,
 
–tekintettel
 a Nemzetk özi
 Büntetőbíróságról
 (ICC)
 2003. április 3-án  Brazzaville-b en
 elfogadott
 
állásfoglalására
(2) HL C 231., 2003.9.26., 20. o. (2), 
–tekintettel 
az AKCS-országok 
kultúrájának 
és kulturális 
ágazatának 
előmozdításáról szóló dak ari 
nyilat­
kozatra, 
amelyet az AK CS-országok 
kulturális 
minisztereinek 2003. 
júni
us 20-i első ülésén  
fogadtak 
el, 
–tekintettel 
az Európa 
Tanács „
Az autonóm 
régiók 
pozitív tapasztalatai min t 
a konfliktusok 
megoldásának 
lehetséges 
eszközei 
Európában
” című, 2003. jún ius 
24-én elfogadott 
1334. sz. határozatára, 
–tekintettel 
az Egyesült 
Nemzetek  
Fejlesztési Prog ramjának 
2004. évi „Kulturális szab adság 
a jelen 
sokszínű 
világában
” című humán  
fejlesztési jelen tésére,
 
–tekintettel
 a kulturális
 kifejezések
 sokszínűségének
 védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi 
UNESCO-egyezményre,
 
–tekintettel
 „A kisebbségek
 védelme és a meg különböztetés
 elleni
 politikák
 a bővítés
 utáni
 Európában
” 
című, 2005. jún ius 
8-i európai parlamen ti 
állásfoglalásra
(3) HL C 124. E , 2006.5.25., 405. o. (3), 
–tekintettel 
a 2000 jún iusában 
Cotonou-ban 
aláírt
(4) HL L 317., 2000.12.15., 3. o. (4) és 2005 jún iusában Luxembourgban felülvizsgált
(5) HL L 209., 2005.8.11., 27. o. (5) 
cotonou-i 
megállapodásra, 
különösen 
annak 
33. cikkére 
(Intézményi 
fejlesztés és k apacitásépítés), 
amely 
felszólít „a sokszínűség 
tiszteletben 
tartására a társadalmak ban, 
illetve a társadalmak  
között
”, 
–tekintettel 
az Afrikai 
Unió 
által 2007. jan uár 
30-án Addisz-Ab ebában 
aláírt, a demok ráciáról, 
a választá­
sokról 
és a kormányzásról 
szóló Afrik ai 
Chartára, 
–tekintettel 
a bennszülött 
népek 
jogairól 
szóló, az E NSZ 
Közgyűlése 
által 2007. szeptemb er 
13-án elfoga­
dott 
nyilatkozatra,
 
–tekintettel 
a Nemzetk özi 
Munkaügyi 
Szervezet (I LO) 
egyezményeire,
 
–tekintettel
 az Afrikai
 Unió
 2003-ban
 Maputóban megrendezett csúcstalálk ozóján
 hozott határozatra, 
miszerint 
az afrikai 
diaszpórát tek intsék 
6. régiójának,
 
–tekintettel 
a Politikai 
Bizottság 
jelentésére 
(ACP-EU 
100.460/09/fin.),U H 0 2 / 1 2 2 C
Az EurópaiUnióHivatalos Lapja C 221/21
A. mivel a világ csak nem  200 ország a  megk özelítőleg 5 000 etnikai  csoportn ak  ad otthon t,  és kétharma ­
dukban 
legalább 
egy 
jelentős 
etnikai 
vagy 
vallási kisebbség 
él,
B. mivel ezért az összes demok ráciának 
olyan 
politikákat 
kell 
kidolgozni
a, amelyek  
kifejezetten 
elismerik 
a 
kulturális 
különbségeket, 
ugyanakkor 
biztosítják 
az integrációt, 
és tovább 
erősítik 
a közös 
kötelékeket 
és 
a szolidaritás érzését, amelyek re 
szükség 
van 
a demokratikus 
társadalom műk ödéséhez,
C.
 mivel az etn ikai,
 vallási és n yelvi
 csoportok eg yenlő
 jogait
 elismerő jog i
 keret
 alapvető fon tosságú
 a 
demokratikus 
kormányzás 
előmozdítása, a multik ulturális 
politikák 
kia
lakítása 
és a humán  
fejlesztés elő­
segítése 
érdekében,
D. mivel 
a kulturális 
sokszínűség 
a legtöbb 
AKCS- 
és uniós 
ország 
régóta 
elismert jellemzője, amely a g lo­
balizáció 
hatásainak 
köszönhetően 
az elmúlt évtizedek ben 
erőteljeseb b
é vált; mivel az újab b 
kultúrák, 
val­
lások 
és nyelvek 
befogadása 
sok 
társadalom számára új k ihívás, 
különösen 
Európában, 
valamint 
az afrikai, 
karibi 
és csendes-óceáni 
országokban,
E. mivel 
a globalizált 
világban 
a sokszínűség 
tiszteletben 
tartása még  
inkább 
elengedhetetlenné 
válik, 
mind 
az 
államok, 
mind 
a nemzetközi 
közösség 
számára a társadalmi, etn ikai 
és vallási k onfliktusok 
megelőzése 
érdekében,
Politikai 
és jogi szempontok
1. hangsúlyozza
 a regionális
 és régióközi
 jogi
 eszközök
 és struktúrák
 tiszteletb en
 tartásának
 jelentőségét,
 
valamint 
az emberi 
jogi 
bíróságok 
és a Nemzetk özi 
Büntetőbíróság 
fontos 
szerepét;
2. elismeri, hog y 
az Emberi 
Jogok 
Egyetemes 
Nyilatkozata 
kulcsfontosság
ú szerepet tölt b e 
a népek 
jogainak 
védelmében 
és a megkülönböztetés 
különböző 
formáinak 
megszüntetésében
;
3. felszólít valamen nyi 
uniós 
és AKCS-tagállamot 
a nemzetközi 
és regioná
lis emberi 
jogi 
egyezmények 
rati­
fikálására 
és végrehajtására, 
ideértve a k isebbségi 
jogok 
védelmét szolg áló 
különleges 
jogi 
eszközöket 
is, 
valamint 
arra, hogy 
e nemzetközi 
megállapodásokkal 
összhangban 
dolgozz
anak 
ki 
hatékony, 
megkülön­
böztetés 
elleni 
jogszabályokat; 
ezzel összefüg gésben 
felhívja a fig yel
met azon 
rászoruló emb ercsoportok 
nehéz 
helyzetére, min t 
például a HI V-fertőzöttek/AIDS-betegek, 
az albí
nók, 
az országukban 
lakóhelyüket 
elhagyni 
kényszerült 
személyek , 
a menekültek 
és a migráns 
munkavállalók
;
4. elismeri a Nemzetk özi 
Munkaügyi 
Szervezet által a mun kavállalók 
jogai
nak 
védelme és a velük  
szemben 
alkalmazott 
megkülönböztetés 
felszámolása terén  
betöltött 
szerepet, és felszólítja az AK CS- 
és az uniós 
tagállamokat 
e jogok 
védelmezésére,
5. felszólítja az AK CS- 
és az uniós 
tagállamokat, 
hogy 
sürgősen 
ratifikál
ják 
a Nemzetk özi 
Munkaügyi 
Szer­
vezet bennszülött 
és törzsi n épekről 
szóló 169. sz. eg yezményét;
6. úgy 
véli, hogy 
ahol a sok színűség 
erőszakos 
konfliktusokhoz 
vezetett vag y 
félő, hogy 
oda vezet, szilárd 
közvetítő 
mechanizmusokat 
kell 
létrehozni, 
amelyekkel 
kezelhető 
a konf
liktus, 
még 
mielőtt felfok ozódna;
7. felszólítja 
az uniós 
és az AKCS-országok 
kormányait, 
hogy 
a civil társadalmi szervezetek et 
– ideértve a 
marginalizált 
és kisebbségi 
csoportok at 
képviselő 
szervezetek et 
is – vonják 
be 
a politikai 
párbeszédbe, 
a 
cotonou-i 
megállapodás 
8. cikkével 
összhangban;
8. úgy 
véli, hogy 
a regionális 
és helyi szereplők  
közötti 
fejlesztési eg yü
ttműködés 
különösen 
alkalmas 
a sok­
színűség
 kezelését
 szolgáló
 legjobb
 gyakorlatok
 cseréjére és b izonyos
 közösség ek
 konkrét
 szükségletei
­
nek 
megválaszolására; 
ezért kéri 
az uniós 
és az AKCS-országok 
kormányait
, hogy 
támogassák 
a helyi és 
regionális 
szintű 
közös 
fejlesztési k ezdeményezéseket, 
és biztosítsák 
számukra 
a szükséges 
politikai 
teret, 
hogy 
a kormánnyal 
való együttműködéstől 
függetlenül 
fejlődhessen ek;U H . 4 1 . 9 . 9 0 0 2
Az EurópaiUnióHivatalos Lapja 2009.9.14.
9. úgy véli, hog y egy, az afrikai szakértői értékelési mechanizmushoz hasonló többoldalú szakértői értéke­
lést 
lehetne 
végezni 
a különböző 
államok 
helyzetének 
felmérésére, és meg  
lehetne 
határozni 
a sokszínű­
ség 
demokratikus 
kezelésének 
referenciaértékeit;
10.
 hangsúlyozza,
 hogy
 a kisebbségi
 csoportok demok ratikus
 képviselete
, valamin t
 azok politik ai,
 társa­
dalmi és k ulturális 
vitákban 
való részvételi k épessége 
központi 
fontoss
ágú 
a felelősség teljes 
kormányzási 
elvek 
végrehajtásának 
biztosításához;
11. hangsúlyozza, 
hogy 
egy 
állampolg árnak 
nem 
kell 
feltétlenül 
egy 
vallásos csoport tag jának 
lennie 
ahhoz, 
hogy 
teljes mérték ű 
polgári 
és szociális jog ai 
biztosítva 
legyenek;
A 
kulturális 
dimenzió
12. elismeri, hog y 
a kulturális 
sokféleség 
összeegyeztetésére 
különböz
ő politikák 
és alkotmányos 
megoldások 
léteznek; 
úgy 
véli azonban, 
hogy 
a multikulturális 
politikák 
kialakítás
ához min denekelőtt 
egy 
olyan 
jogi 
keretre 
van 
szükség, 
amely elismeri az etn ikai, 
vallási és n yelvi 
csoportok  
egyenlő 
jogait, 
és védelmet n yújt 
a 
polgároknak 
a megkülönböztetés 
minden 
formájával szemb en;
13. különösen 
hangsúlyozza, 
hogy 
valamennyi 
AKCS- 
és uniós 
államnak 
tiszteletben 
kell 
tartania 
a vallássza­
badságot, 
az Emberi 
Jogok 
Egyetemes 
Nyilatkozatának 
18. cikkével, 
valamint 
a nemzeti, 
etnikai, 
vallási 
vagy 
nyelvi 
kisebbségekhez 
tartozó személyek  
jogairól 
szóló ENSZ-nyila
tkozat 
(Kisebbségi 
Nyilatkozat) 
1. 
és 2. cikkével 
és más nemzetközi 
emberi 
jogi 
szerződések kel 
összhangba
n;
14. hangsúlyozza, 
hogy 
maguknak 
a kulturális 
és vallási g yakorlatoknak 
is meg 
kell 
felelniük 
a nemzetközi 
emberi 
jogi 
előírásoknak, 
ideértve a k isebbségek, 
a nők 
és a gyermekek 
jogait is, amin t 
azt például az 
Emberi 
Jogok 
Egyetemes 
Nyilatkozatának 
5. cikke 
és 16. cik kének 
(2) bekez
dése, valamin t 
a Kisebbségi 
Nyilatkozat 
4. cikkének 
(2) bekezdése 
is előírja, továb bá 
biztosítani 
ke
ll a vallási vag y 
kulturális 
közössé­
gek 
tagjai 
számára a szab ad 
választás jog át;
15. hangsúlyozza, 
hogy 
egy 
csoport hag yományos, 
kulturális 
és vallási jog ai 
nem 
áshatják 
alá a mindenki 
szá­
mára nemzetközileg 
elfogadott 
emberi 
jogi 
normákat;
16. emlékeztet 
arra, hogy 
a vallásgyakorlás 
személyes választás és mag án
ügy, 
és úgy 
véli, hogy 
a különböző 
társadalmak ban
 a vallási szervezetek nek
 és az állami in tézményeknek
 továbbra
 is egyértelműen
 el ke
ll 
különülniük 
egymástól;
17. felszólítja 
az AKCS- 
és az uniós 
országokat, 
hogy 
minden 
nyelvi 
kisebb
ségi 
csoport számára b iztosítsák 
az 
anyanyelvük 
gyakorlásához 
való joguk 
tiszteletben 
tartását, az E mber
i Jogok 
Egyetemes 
Nyilatkozatá­
nak 
2. cikkével 
összhangban; 
emlékeztet 
arra, hogy 
az államok nak 
a Kisebb
ségi 
Nyilatkozat 
4. cikkének 
(3) 
bekezdése 
értelmében 
kötelességük 
megfelelő 
intézkedéseket 
tenni 
annak 
érdekében, 
hogy 
– lehetőség  
szerint 
– a kisebbségi 
csoportok hoz 
tartozó személyek  
elsajátíthassák  
anyanye
lvüket, 
vagy 
az anyanyel­
vükön 
történő 
oktatásban 
részesülhessen ek, 
és biztosítani, 
hogy 
az okta
tási rendszerekben 
nem 
történik 
etnikai, 
vallási vag y 
nyelvi 
alapon 
történő 
megkülönb ö
ztetés; hangsúlyozza an nak 
szükségességét 
is, hogy 
előmozdítsák  
és biztosítsák 
egyéb 
uralkodó 
nyelvek 
elsajátítását;
18. ösztönzi 
az AKCS- 
és az uniós 
államokat 
az oktatási 
rendszereikbe 
való befektetésre, 
mivel az ok tatáshoz 
való 
jog 
alapvető emb eri 
jog 
(az Emberi 
Jogok Egyetemes 
Nyilatkozatának 
26. cikke), 
és az oktatás 
az egyik 
leghatékonyabb 
eszköz 
a tolerancia 
és az integráció 
előmozdításához; ezzel összefüg gésben 
felszólítja az 
Európai 
Bizottságot 
arra irányuló 
kötelezettségvállalásának 
betartás
ára, hogy 
a fejlesztési eg yüttműködési 
eszköz 
földrajzi prog ramjai 
keretében 
a források  
legalább 
20 %-át az eg és
zségügy 
és az oktatás 
céljaira 
különíti 
el, és felkéri, 
hogy 
e kötelezettségvállalását 
terjessze k i 
az Európai Fejlesztési Alapra is;
19. felszólítja valamen nyi 
AKCS- 
és uniós 
ország 
kormányát, 
hogy 
– az Embe
ri Jogok 
Egyetemes 
Nyilatko­
zatának
 19. cikkével
 összhangban
 – minden
 polgár
 számára b iztosítsák
 a médiához való hozzáférést, 
annak 
érdekében, 
hogy 
teljes mérték ben 
kifejezhessék 
etnikai, 
vallási vag y 
nyelvi 
identitásukat, 
ideértve a 
kisebbségi 
nyelveken 
szóló médiumok  
célzott támog atását, 
valamint 
a társadalom min den 
csoportján ak 
méltányos 
és kiegyensúlyozott 
képviseletét; 
e jogok 
gyakorlását 
a megfe
lelő médiajelen lét 
és a médiához 
való hozzáférés révén  
lehetővé k ell 
tenni 
az eltérő vélemén yek 
számára a demok ratikus 
állam egyik 
elő­
nyeként; 
hangsúlyozza 
a nemzeti 
médiához való széles k örű 
hozzáférés fontosság át 
az tájékoztatás 
bizo­
nyos 
szintjének 
biztosítása 
érdekében;U H 2 2 / 1 2 2 C
Az EurópaiUnióHivatalos Lapja C 221/23
20. úgy  véli, hog y  ahol a kirekesztés  és az előítéletek alapvető prob lémak ént  jelentkeznek,  az AKCS–EU-
együttműködésnek 
konkrét 
programokat 
kell 
támogatniuk 
a médiában 
és az oktatásban 
a tolerancia 
és a 
jobb 
megértés 
előmozdítása érdek ében;
21. felszólítja 
az AKCS- 
és az uniós 
államokat, 
hogy 
a hatóságoknál, 
a választási ren dszerekben, 
a közigaz­
gatásban, 
valamint 
a rendészeti 
és a biztonsági 
ágazatban 
fogadjanak 
el a különböző 
etnikai, 
kulturális 
és 
nyelvi 
csoportok  
méltányos 
képviseletét 
előmozdító proak tív 
politikák
at, a megkülönbözetés 
minden 
for­
mája ellen  
történő 
fellépés és célzott mun kaerő-felvételi 
stratégiák 
ki
dolgozása 
révén, 
ideértve – adott eset­
ben 
– a pozitív meg különböztetés 
alkalmazását;
22. felhívja 
az AKCS- 
és uniós 
országokat, 
hogy 
választási ren dszereiket 
úgy 
alakítsák 
ki, 
hogy 
ezáltal ösztö­
nözzék 
a kisebbségi 
érdekek 
tisztességes 
képviseletét, 
ugyanakkor 
előzzék 
meg, 
hogy 
az etnikai 
hovatar­
tozás váljon  
a fő megosztó 
tényezővé;
23. felszólítja 
az AKCS- 
és az uniós 
államokat, 
hogy 
támogassák 
a szellemi tulajdon ra 
vonatkozó 
megfelelő 
jogszabályokat 
– összhan gban 
az olyan 
elismert n emzetközi 
szervezetek , 
mint 
például a Szellemi Tulaj­
don 
Világszervezete 
(WIPO) 
által előírtak kal 
– a kulturális 
javak 
vagy 
a kulturális 
és természeti örök ség­
hez 
tartozó erőforrások  
cseréje és átruházása tek intetében;
Társadalmi 
és gazdasági kérdések
24. felszólítja az AK CS- 
és az uniós 
államokat 
a gazdasági 
diverzifikáció 
fontosságának 
felismerésére és az e 
célt szolgáló 
politikák 
végrehajtására, 
tekintve, 
hogy 
a társadalmi-g a
zdasági 
tényezők 
etnikai 
és kulturális 
feszültség eket 
szíthatnak, 
illetve súlyosb íthatják 
azokat, 
továbbá 
arra, hogy 
a fejlődés érdek ében 
támogas­
sák 
a regionális 
integrációt;
25. felhívja 
az AKCS- 
és uniós 
országokat, 
hogy 
mozdítsák  
elő a kisebbsége
k 
társadalmi b efogadását, 
és fogad­
janak 
el aktív 
politikákat 
a foglalkoztatáshoz, 
az oktatáshoz 
és a szociális szolg áltatásokhoz 
való egyenlő 
hozzáférés 
biztosítása 
érdekében;
26. felszólítja 
az uniós 
tagállamokat, 
hogy 
tegyenek 
eleget 
arra irányul
ó kötelezettségvállalásuknak, 
hogy 
segít­
séget
 nyújtanak
 az AKCS-országok
 számára azon feladatuk b
an, hogy
 megval
ósítsák a millen niumi
 fej­
lesztési célok at;
27. elismeri, 
hogy 
az olyan 
tényezők, 
mint 
a globalizáció, 
a természeti erőforrások  
miatti konfliktusok 
vagy 
az 
éghajlatváltozás 
várhatóan  
további 
migrációs 
hullámokat 
eredményez
nek, 
és úgy 
véli, hogy 
az AKCS-
csoporton  
belüli, 
valamint 
az AKCS- 
és az uniós 
országok 
közötti 
migráció
ra nemcsak 
gazdasági 
szem­
pontból
 kell
 tekinteni,
 hanem
 azt politik ai,
 társadalmi és k ulturális
 csereként
 is számításb a
 kell
 venni;
 
szilárd meg győződése, 
hogy 
alapvető fon tosságú 
valamennyi 
migráns 
személy jog ainak 
és emberi 
méltó­
ságának 
tiszteletben 
tartása;
28. kitart 
amellett, hog y 
az AKCS- 
és az uniós 
országok 
természetes erőforrások ból 
származó b evételeit 
ezen 
országok
 valamennyi
 társadalmi réteg e
 fejlődésén ek
 javára kell felhaszn álni;
 felszólítja a k ormányokat
 
annak 
biztosítására, 
hogy 
valamennyi 
közösséggel 
konzultáljanak 
annak 
érdekében, 
hogy 
az üzleti b evé­
telekből 
profitálhassan ak, 
valamint 
hogy 
figyelembe 
vegyék 
a környezet
i és kulturális 
szempontokat; 
elis­
meri, hog y 
mechanizmusokat 
kell 
kialakítani 
ezen 
javak 
elosztásán ak 
biz
tosítására;
Nemzetközi és regionális együ ttműködés 
és fejlesztési politika
29. felszólítja az E U 
és az AKCS-országok 
kormányait, 
hogy 
– az ország os 
és regionális 
stratégiai 
dokumen­
tumok 
kidolgozásakor 
és felülvizsg álatakor 
– vizsgálják 
meg 
az etnikai, 
kulturális, 
regionális 
és a kialaku­
lóban
 levő kisebbségek
 integrációjával
 és egyenlőségével
 kapcsolatos
 problémákat,
 és a konzultációs
 
folyamatb a 
vonják 
be 
az érintett 
csoportok  
képviselőit; 
hangsúlyozza, 
hogy 
olyan 
egyedi 
programokat 
kell 
kialakítani 
és finanszírozni, 
amelyek 
előmozdítják  
a szociális szolg ál
tatásokhoz 
való egyenlő 
hozzáférést 
és a politik ai 
részvételt;
30. felszólítja az un iós 
tagállamokat 
és a Bizottság ot 
annak 
biztosításá
ra, hogy 
a kisebbségek 
– többek 
között 
a 
bennszülött 
népek 
és a kialakulóban 
levő kisebbségek 
– jogainak 
általános érvén yesítésére 
minden 
pro­
gramban 
és projektben 
sor kerüljön, 
különösen 
az emberi 
jogok, 
a demokrác
ia és a kormányzás 
terén;U H . 4 1 . 9 . 9 0 0 2
Az EurópaiUnióHivatalos Lapja 2009.9.14.
31. emlékeztet arra, hogy az EU pozitív tapasztalatok kal rendelkezik a ki sebbségi jogok védelme és a határ­
konfliktusok 
békés 
megoldása 
terén;
32. felszólítja 
az AKCS-országokat 
és az uniós 
tagállamokat, 
hogy 
ismerjék 
el az Afrik ai 
Unió 
alapító ok irata 
által
 elért pozitív hatást, amely k imondja,
 hogy
 az alkotmán yellenes
 eszközökkel
 hatalomra jutott k or
­
mányok 
nem 
vehetnek 
részt az Afrik ai 
Unió 
tevékenységeiben;
33. úgy 
véli, hogy 
az Afrikai 
Szakértői 
Értékelési 
Mechanizmus 
(APRM) haték onyan 
erősíti a sok színűséget 
és 
a felelősség teljes 
kormányzást 
elősegítő 
demokratikus 
intézményeket; 
sürgeti 
a regionális 
és alregionális 
AKCS-szervezeteket, 
hogy 
az ilyen 
keretrendszerekben 
nagyobb 
mértékbe
n 
foglalkozzanak 
a kisebbségi 
kérdésekkel;
34. utasítja 
társelnökeit, 
hogy 
továbbítsák 
ezt az állásfog lalást 
az AKC
S–EU 
Miniszterek 
Tanácsának, 
az Afri­
kai 
Unió 
Bizottságának, 
a Pánafrikai 
Parlamentnek, 
valamint 
a nemzeti 
és regionális 
parlamenteknek, 
az 
Európai
 Bizottság nak,
 az ENSZ-nek
 és a regionális
 szervezetek nek,
 az EU-nak
 és az Afrik ai
 Unió
 soros 
elnökeinek.
ÁLLÁSFOGLALÁS
(1) Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2009. április 9-én  Prágában (Cseh Köztársaság) elfogadott állásfoglalás (1)
gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM- ek) 
és azok AKCS- államok
ra gyakorolt hatásáról
Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,
–2009. április 6–9-i prág ai 
(Cseh Köztársaság) 
ülése során ,
 
–tekintettel 
eljárási szab ályzata 
17. cikkének 
(1) bekezdésére,
 
–tekintettel 
az Európai 
Közösséget 
létrehozó szerződés 178. cik kére,
 
–tekintettel 
az egyrészről 
az afrikai, 
karibi 
és csendes-óceáni 
államok 
(AKCS), 
másrészről az E urópai 
Közös­
ség 
és tagállamai 
közötti, 2000. 
június 
23-án Cotonouban 
aláírt partn ers
égi 
megállapodásra 
(cotonou-i 
megállapodás)
(2) HL L 317., 2000.12.15., 3. o. (2), 
–tekintettel 
az Afrikai 
Unió 
állam- és k ormányfői 
közgyűlése 
– 2008. jún i
us 30. és július 1. k özötti 
– tizen­
egyedik 
rendes 
ülésének 
a gazdasági 
partnerségi 
megállapodásokról 
szóló határozatára
(3) AU/Dec. 197(XI ) (3), 
–tekintettel 
az Afrikai 
Unió 
állam- és k ormányfői 
közgyűlése 
– 2008. janu
ár 31. és február 
2. közötti 
– tize­
dik 
rendes 
ülésének 
a gazdasági 
partnerségi 
megállapodásokról 
szóló nyi
latkozatára,
 
–tekintettel 
az AKCS 
állam- és k ormányfői 
hatodik 
csúcstalálk ozóján 200
8. október 
3-án elfogadott „
Acc­
rai Nyilatk ozatra
”
(4) ACP/28/025/08 (4), 
–tekintettel 
a Bizottság  „
Politikák 
fejlesztési célú k oherenciáj
a - A haladás felg yorsítása 
a millenniumi 
fej­
lesztési célok  
elérése felé” című, a Tan ácshoz, 
az Európai 
Parlamenthez 
és a Gazdaság i 
és Szociális Bizott­
sághoz 
intézett 2005. 
április 12-i k özleményére
(5) COM(2005) 134 vég leges (5),U H 4 2 / 1 2 2 C