Egyezmény az atlanti-óceán északi körzetében élő lazac védelméről

AZ EGYEZMÉNYT aláíró felek,

FELISMERVE, hogy a különböző államok folyóiból származó lazacállományok az Atlanti-óceán északi körzetének egyes területein egymással keverednek,

FIGYELEMBE VÉVE a nemzetközi jogot, az Egyesült Nemzetek Szervezetének Harmadik Tengerjogi Konferenciáján megfogalmazott egyezménytervezetben szereplő rendelkezéseket az anadrom vándorló halállományokról és más nemzetközi fórumok megállapításait az anadrom vándorló halállományokról,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy elősegítsék az Atlanti-óceán északi körzetében a lazacállományokra vonatkozó tudományos ismeretek megszerzését, elemzését és terjesztését,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy nemzetközi együttműködéssel előmozdítsák az Atlanti-óceán északi körzetében a lazacállományok védelmét, helyreállítását, növelését és ésszerű kezelését,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

(1) Az egyezmény azokra a lazacállományokra vonatkozik, amelyek vándorlásuk során az Atlanti-óceán partján, az északi szélesség 36. fokától északra fekvő államok halászati joghatósága alá tartozó területeiken túl vándorolnak.

(2) Ez az egyezmény nem érinti a felek halászati joghatóságának korlátaival vagy mértékével kapcsolatos jogokat, követeléseket vagy álláspontokat, és nem sérti a felek tengerjoggal kapcsolatos nézeteit vagy álláspontjait.

2. cikk

(1) Tilos a lazachalászat a parti államok halászati joghatóságának területén kívül.

(2) A parti államok halászati joghatóságának területén belül tilos a lazachalászat attól az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföld távolságon túl, ahonnan a felségvizek kiterjedését mérik, kivéve az alábbi területeket:

a) a Nyugat-grönlandi Bizottság hatáskörébe tartozó területen, az alapvonaltól számított 40 tengeri mérföldig; és

b) az Északkelet-atlanti Bizottság hatáskörébe tartozó területen a Feröer-szigetek halászati joghatóságának területén belül.

(3) A felek felhívják az egyezményt alá nem író államok figyelmét az ilyen államok hajóinak tevékenységével kapcsolatos minden olyan ügyre, amely vélhetően hátrányosan befolyásolja az egyezmény hatálya alá tartozó lazacállományok védelmét, helyreállítását, növelését vagy ésszerű kezelését, illetve az egyezmény végrehajtását.

3. cikk

(1) Megalakult egy nemzetközi szervezet, amelynek neve: Észak-atlanti Lazacvédelmi Szervezet, a továbbiakban: a szervezet.

(2) A szervezet célja, hogy konzultációk és együttműködés révén hozzájáruljon az egyezmény hatálya alá tartozó lazacállományok védelméhez, helyreállításához, növeléséhez és ésszerű kezeléséhez, a rendelkezésére álló legjobb tudományos adatok alapján.

(3) A szervezet az alábbiakból áll:

a) tanács;

b) három regionális bizottság:

- Észak-amerikai Bizottság,

- Nyugat-grönlandi Bizottság és

- Északkelet-atlanti Bizottság és

c) titkárság.

(4) A bizottságok hatásköre az alábbiakra terjed ki:

a) Észak-amerikai Bizottság: Észak-Amerika keleti partjánál fekvő parti államok halászati joghatóságának területén belüli tengeri területek;

b) Nyugat-grönlandi Bizottság: Nyugat-Grönland partjánál a halászati joghatóság területén belüli tengeri területek, amelyek nyugatra helyezkednek el attól a vonaltól, amely a 44. nyugati hosszúság mentén délre, az északi szélesség 59. fokáig, majd keletre a nyugati hosszúság 42. fokáig, majd tovább déli irányban húzódik; és

c) Északkelet-atlanti Bizottság: a b) pontban említett vonaltól keletre elhelyezkedő tengeri területek.

(5) A szervezet jogi személyiséggel és a felek területén, valamint más nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatai során feladatai teljesítéséhez és céljai megvalósításához szükséges jogképességgel rendelkezik. Azok a mentességek és kiváltságok, amelyeket a szervezet, annak tisztviselői és személyzete valamint a felek képviselői egy adott állam területén élveznek, a szervezet és az érintett állam közötti megállapodás tárgyát képezik.

(6) A szervezet hivatalos nyelve az angol és a francia.

(7) A szervezet székhelye Edinburgh vagy a tanács által meghatározott más hely.

4. cikk

(1) A tanács feladatai a következők:

a) fórumot biztosít az egyezmény hatálya alá tartozó lazacállományokra, illetve az egyezmény céljának megvalósítására vonatkozó ügyek tanulmányozásához, elemzéséhez és a felek között a tárgyban folytatott információcseréhez;

b) fórumot biztosít az Atlanti-óceán északi körzetében, a bizottság hatáskörébe tartozó területeken kívül található lazacállományokra vonatkozó ügyekkel kapcsolatos konzultációhoz és együttműködéshez;

c) elősegíti a bizottságok tevékenységének koordinációját, és összehangolja a felek 2. cikk (3) bekezdése szerinti kezdeményezéseit;

d) munkaszerződéseket köt a Nemzetközi Tengerkutatási Tanáccsal és más megfelelő halászati és tudományos szervezetekkel;

e) ajánlásokat tesz a felek, a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács és más megfelelő halászati és tudományos szervezetek számára a tudományos kutatás elvégzésével kapcsolatban;

f) felügyeli és koordinálja a szervezet közigazgatási, pénzügyi és egyéb belső ügyeit, beleértve a szervezet egyes szervei közötti kapcsolatokat;

g) koordinálja a szervezet külső kapcsolatait; és

h) elvégzi az egyezmény által előírt feladatokat.

(2) A tanács jogosult ajánlásokat tenni a felek és a bizottságok számára az egyezmény hatálya alá tartozó lazacállományokra vonatkozó ügyekben, beleértve a jogszabályok és rendelkezések végrehajtását, azzal a feltétellel, hogy egy fél halászati joghatóságának területén belüli lazachalászat kezelésével kapcsolatosan nem tehető ajánlás.

(3) A (2) bekezdés ellenére, egy bizottság konkrét kérésére, a tanács jogosult ajánlásokat tenni az adott bizottságnak azokról a szabályozási intézkedésekről, amelyeket a bizottság az egyezmény szerint javasolhat.

5. cikk

(1) Mindegyik fél tagja a tanácsnak, és kinevezhet a tanácsba legfeljebb három képviselőt, akiket a tanács üléseire szakértők és tanácsadók kísérhetnek el.

(2) A tanács elnököt és alelnököt választ, akiknek a megbízatása két évre szól. Az elnök és az alelnök újraválasztható, de legfeljebb egymást követő négy évig tölthetik be megbízatásukat. Az elnök és az alelnök nem lehet ugyanazon fél képviselője.

(3) A tanács elnöke a szervezet fő képviselője.

(4) Az elnök hívja össze a tanács és a bizottságok rendszeres éves ülését a tanács által meghatározott időpontban és helyen.

(5) Az egyik fél kérelmére, amennyiben egy másik fél csatlakozik ehhez a kérelemhez, az elnök összehívja a tanács éves ülésén kívüli üléseit az elnök által meghatározott időpontban és helyen.

(6) A tanács éves jelentést készít a feleknek a szervezet tevékenységéről.

6. cikk

(1) A tanács eljárási szabályzatot fogad el.

(2) A tanács minden tagja egy szavazattal rendelkezik.

(3) Eltérő rendelkezés hiányában a tanács a határozatait a jelenlévő, igennel vagy nemmel szavazó tagok szavazatainak háromnegyedes többségével hozza. A szavazáshoz a tagok kétharmadának jelenléte szükséges.

7. cikk

(1) Az Észak-amerikai Bizottság feladatai területe tekintetében a következők:

a) fórumot biztosít a tagok közötti konzultációhoz és együttműködéshez:

i. az egyik fél folyóiból származó lazac egy másik fél halászati joghatóságának területén történő kifogásának minimalizálásával kapcsolatos ügyekben, és

ii. olyan esetekben, amikor az egyik tag által vállalt vagy javasolt tevékenységek befolyást gyakorolnak egy másik tag folyóiból származó lazacra, például biológiai kölcsönhatások miatt;

b) szabályozási intézkedéseket javasol egy olyan tag joghatósága alá tartozó területen való lazachalászatra, amely egy másik tag folyóiból származó lazacot a másik tag számára jelentős mennyiségben fog ki, az ilyen halfogás minimálisra csökkentése érdekében;

c) szabályozási intézkedéseket javasol egy olyan tag joghatósága alá tartozó területen való lazachalászatra, amely egy másik fél folyóiból származó lazacot a másik fél számára jelentős mennyiségben fog ki; és

d) ajánlásokat tesz a tanácsnak a tudományos kutatások végzésével kapcsolatban.

(2) Mindegyik fél, hajói és a halászati joghatósága alá tartozó terület vonatkozásában, megteszi a szükséges intézkedéseket, hogy minimálisra lehessen csökkenteni a járulékos halfogást a másik tag folyóiból származó lazacokból.

(3) Az Észak-amerikai Bizottság területén a lazachalászatot nem szabad úgy megváltoztatni, hogy az egy másik fél folyóiból származó lazac halászatának megkezdéséhez vagy a fogás mennyiségének növekedéséhez vezessen, kivéve ha a másik fél ehhez a hozzájárulását adta.

8. cikk

A Nyugat-grönlandi Bizottság és az Északkelet-atlanti Bizottság feladatai a területük tekintetében a következők:

a) fórumot biztosítanak a tagok közötti konzultációhoz és együttműködéshez az egyezmény hatálya alá tartozó lazacállományok védelmét, helyreállítását, növelését és ésszerű kezelését illetően;

b) szabályozási intézkedéseket javasolnak a más felek folyóiból származó lazacnak egy tag halászati joghatósága alá tartozó területen történő halászatára; és

c) ajánlásokat tesznek a tanácsnak a tudományos kutatások végzésével kapcsolatban.

9. cikk

A 7. és 8. cikkben megállapított feladatok gyakorlása során a bizottság figyelembe veszi a következőket:

a) a rendelkezésre álló legjobb információ, beleértve a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács és más megfelelő tudományos szervezetek tanácsait;

b) olyan intézkedések és egyéb tényezők, a bizottsági területen belül vagy kívül, amelyek befolyásolják az érintett lazacállományokat;

c) a származási államok azon erőfeszítései, hogy megvalósítsák és végrehajtsák a folyóikban és halászati joghatóságuk területén található lazacállományok védelmét, helyreállítását, növelését és ésszerű kezelését, beleértve a 15. cikk (5) bekezdésének b) pontjában említett intézkedéseket;

d) az adott lazacállományok táplálkozásának mértéke a felek halászati joghatóságának területén;

e) a lazac lehalászásának relatív hatásai a vonulási útvonalak különböző szakaszaiban;

f) a származási államokon kívüli felek hozzájárulása azon lazacállományok védelméhez, amelyek halászati joghatóságuk területére vándorolnak, az ilyen állományok halászatának korlátozása révén vagy más intézkedésekkel; és

g) azon közösségek érdekei, amelyek különösen függnek a lazachalászattól.

10. cikk

(1) A bizottságoknak az alábbi felek a tagjai:

a) Észak-amerikai Bizottság: Kanada és az Amerikai Egyesült Államok;

b) Nyugat-grönlandi Bizottság: Kanada, az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok;

c) Északkelet-atlanti Bizottság: a Feröer-szigetek tekintetében Dánia, az Európai Gazdasági Közösség, Izland, Norvégia és Svédország.

(2) A tanács első ülésén áttekinti, és egyhangú szavazattal módosíthatja a Nyugat-grönlandi Bizottság tagságát.

(3) Egy, az (1) bekezdés b) pontjában nem említett fél saját kérésére és a tanács egyhangú határozatával a Nyugat-grönlandi Bizottság vagy az Északkelet-atlanti Bizottság tagjává válhat, ha jelentős mennyiségű, a megfelelő bizottsági területen található lazac származási állama, vagy ha halászati joghatóságot gyakorol az adott területen.

(4) A felek megfigyelőként részt vehetnek annak a bizottságnak a tanácskozásain, amelyeknek nem tagjai.

(5) Egy bizottságba minden tag legfeljebb három képviselőt jelölhet, akiket a bizottság üléseire szakértők és tanácsadók kísérhetnek el.

(6) Mindegyik bizottság elnököt és alelnököt választ, akiknek megbízatása két évre szól. Az elnök és az alelnök újraválasztható, de legfeljebb egymást követő négy évig tölthetik be hivatalukat. Az elnök és az alelnök nem lehet ugyanazon fél képviselője.

(7) Valamely bizottság egy tagjának kérésére, amennyiben egy másik tag csatlakozik ehhez a kéréshez, az elnök összehívja a bizottság éves ülésein kívüli üléseit az elnök által meghatározott időpontban és helyen.

(8) A bizottságok időszakosan jelentést készítenek tevékenységeikről a tanács részére.

11. cikk

(1) Mindegyik bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

(2) A bizottság minden tagja egy szavazattal rendelkezik. Továbbá, az Észak-amerikai Bizottság esetében az Európai Gazdasági Közösség jogosult a 18. cikkben említett területekről származó lazacállományokkal kapcsolatos szabályozási intézkedésekre javaslatokat benyújtani, és azokról szavazni. Az Északkelet-atlanti Bizottság esetében Kanada és az Amerikai Egyesült Államok jogosult Kanada, illetve az Amerikai Egyesült Államok folyóiból származó és Kelet-Grönlandnál található lazacállományokkal kapcsolatos szabályozási intézkedésekre javaslatokat benyújtani, és azokról szavazni.

(3) A bizottságok határozataikat a jelenlévő, igennel vagy nemmel szavazó tagok egyhangú szavazatával hozzák. A szavazáshoz az adott ügyben szavazásra jogosultak kétharmadának jelenléte szükséges.

12. cikk

(1) A tanács titkárt nevez ki, aki a szervezet legfőbb igazgatási tisztviselője.

(2) A titkár feladatai a következők:

a) igazgatási szolgáltatásokat nyújt a szervezet részére;

b) statisztikákat és jelentéseket állít össze és terjeszt az egyezmény hatálya alá tartozó lazacállományokkal kapcsolatosan; és

c) ellátja az egyezmény egyéb rendelkezéseiből következő vagy a tanács által meghatározott feladatokat.

(3) A tanács határozza meg a titkár és a személyzet foglalkoztatási feltételeit.

(4) A titkár nevezi ki a személyzetet a tanács által jóváhagyott személyzeti követelményekkel összhangban. A személyzet a titkárnak tartozik felelősséggel, és a tanács általános felügyelete alá tartozik.

13. cikk

(1) A titkár indokolatlan késedelem nélkül értesíti a bizottságok tagjait az adott bizottság által javasolt minden szabályozási intézkedésről.

(2) A (3) bekezdésre is figyelemmel egy bizottság által a 7. cikk (1) bekezdésének b) vagy c) pontja vagy a 8. cikk b) pontja szerint javasolt szabályozási intézkedés a titkár értesítésében megjelölt napot követő 60 nap elteltével vagy a bizottság által adott esetben meghatározott későbbi időpontban válik a tagokra nézve jogerőssé.

(3) Ha egy szabályozási intézkedés érinti egy tag halászati joghatóságának területét, akkor az illető tag a titkár értesítésében megjelölt napot követő 60 napon belül kifogással élhet. Ebben az esetben a szabályozási intézkedés egyik tagra nézve sem válik jogerőssé. A kifogással élő tag bármikor visszavonhatja a kifogást. A (2) bekezdésre is figyelemmel a szabályozási intézkedés 30 nappal azt követően válik jogerőssé, hogy minden kifogást visszavontak.

(4) Attól a naptól számított egy év lejártát követően, hogy egy szabályozó intézkedés jogerőssé válik, minden olyan tag, amelynek halászati joghatósága alá tartozó területét a szabályozó intézkedés érinti, a titkárnak írt értesítésben felmondhatja az adott intézkedést. A titkár azonnal tájékoztatja a többi tagot a felmondásról. A szabályozási intézkedés kötelező ereje a tagokra nézve megszűnik attól a naptól számított 60 nap elteltével, hogy a titkár átveszi a felmondásról szóló értesítést, vagy ha az adott tag egy későbbi időpontot jelöl meg, akkor azon a napon.

(5) Egy bizottság javaslatot tehet a (2) bekezdésben említett 60 napos időszak lejárta előtt hatályba lépő sürgősségi szabályozó intézkedésre. A felek minden tőlük telhetőt megtesznek az intézkedés végrehajtására, kivéve ha egy tag kifogással él a bizottság javaslattételétől számított 30 napon belül.

14. cikk

(1) Mindegyik fél biztosítja, hogy meghozza a szükséges intézkedéseket, beleértve a jogsértések vonatkozásában kirótt megfelelő büntetéseket, amelyek szükségesek az egyezmény rendelkezéseinek hatálybaléptetéséhez, és a 13. cikk szerint az adott félre nézve jogerőssé váló szabályozó intézkedések végrehajtásához.

(2) Mindegyik fél éves beszámolót küld a tanács részére az (1) bekezdés szerint megtett lépésekről. Ezt a beszámolót legkésőbb 60 nappal a tanács éves ülését megelőzően elküldik a titkárnak.

15. cikk

(1) A tanács által meghatározott időközönként mindegyik fél átadja a tanács részére az egyezmény hatálya alá tartozó, a folyóiban és halászati joghatóságának területén halászott lazacállományokra vonatkozó fogási statisztikákat.

(2) Mindegyik fél összeállítja, és a tanács részére átadja a tanács kérésére az egyezmény hatálya alá tartozó, a folyóiban és halászati joghatóságának területén található lazacállományokra vonatkozó egyéb statisztikákat. A tanács egyhangú szavazattal határozza meg az ilyen statisztikák körét és formáját, valamint a statisztikák átadásának gyakoriságát.

(3) Mindegyik fél közli a tanáccsal azokat az egyéb tudományos és statisztikai információkat, amelyeket a tanács az egyezmény alkalmazásában kér.

(4) A tanács kérésére mindegyik fél átadja a tanács részére az egyezmény hatálya alá tartozó, a folyóiban és halászati joghatóságának területén található lazacállományok védelmére, helyreállítására, növelésére és ésszerű kezelésére vonatkozó hatályos jogszabályok, rendelkezések és programok másolatát vagy adott esetben azok összefoglalóit.

(5) Minden évben mindegyik fél értesíti a tanácsot az alábbiakról:

a) az egyezmény hatálya alá tartozó, az adott fél folyóiban és halászati joghatóságának területén található lazacállományok védelmére, helyreállítására, növelésére és ésszerű kezelésére vonatkozó jogszabályoknak, rendelkezéseknek és programoknak a legutóbbi értesítés óta történt elfogadásáról vagy hatályon kívül helyezéséről;

b) a felelős hatóságok által tett olyan kötelezettségvállalásokról, amelyek az egyezmény hatálya alá tartozó, az adott fél területén vagy halászati joghatóságán belüli lazacállományok védelmére, helyreállítására, növelésére és ésszerű kezelésére irányuló intézkedések elfogadására vagy meghatározott időszakra történő hatályban tartására vonatkoznak; és

c) olyan, az adott fél területén vagy halászati joghatóságán belüli tényezőkről, amelyek jelentősen befolyásolhatják az egyezmény hatálya alá tartozó lazacállományok nagyságát.

(6) Az (5) bekezdés a) pontjában említett értesítéseket legkésőbb 60 nappal a tanács éves ülését megelőzően küldik el a titkárnak. Az (5) bekezdés b) és c) pontjában említett értesítéseket a lehető leghamarabb elküldik a titkárnak.

16. cikk

(1) A tanács elfogadja a szervezet éves költségvetését. A titkár legkésőbb 60 nappal a tanács költségvetést tárgyaló ülése előtt elküldi a felek részére a költségvetés-tervezetet, valamint a hozzájárulások tervét.

(2) A tanács az alábbiak szerint határozza meg az egyes felek éves hozzájárulását:

a) a költségvetés 30 %-át egyenlő mértékben felosztják a felek között; és

b) a költségvetés 70 %-át annak arányában osztják fel a felek között, hogy az egyezmény hatálya alá tartozó lazacból mennyi a névleges halfogásuk abban a naptári évben, amely a pénzügyi év kezdete előtt legfeljebb 18 hónappal, de legalább hat hónappal végződik.

(3) A titkár mindegyik fél részére értesítést küld a hozzájárulásáról. A hozzájárulásokat legkésőbb négy hónappal az értesítés napját követően fizetik be.

(4) A hozzájárulásokat annak az államnak a valutájában fizetik, amelyben a szervezet székhelye található, kivéve ha a tanács másként határoz.

(5) Egy olyan fél hozzájárulása, amelynek vonatkozásában az egyezmény egy pénzügyi év során hatályba lépett, része az adott évre vonatkozó éves hozzájárulásnak azon teljes hónapok arányában, amelyek az adott fél tekintetében történő hatálybalépés dátumától számítva az évből megmaradtak.

(6) Az a fél, amely két egymást követő éven át nem fizeti be a hozzájárulását, nem jogosult az egyezmény hatálya alá tartozó szavazáson részt venni, amíg nem teljesíti kötelezettségeit, kivéve ha a tanács másként határoz.

(7) A szervezet pénzügyeit a tanács által választott külső könyvvizsgálók évente ellenőrzik.

17. cikk

(1) Az egyezményt 1982. március 2-től augusztus 31-ig Reykjavikban írhatja alá Kanada, a Feröer-szigetek tekintetében Dánia, az Európai Gazdasági Közösség, Izland, Norvégia, Svédország és az Amerikai Egyesült Államok.

(2) Az egyezményt megerősítik, vagy jóváhagyják.

(3) Az egyezményhez csatlakozhatnak az (1) bekezdésben említett felek és a tanács jóváhagyásával bármely más olyan állam, amely halászati joghatóságot gyakorol az Atlanti-óceán északi részén, vagy az egyezmény hatálya alá tartozó lazacállományok tekintetében származási állam.

(4) A megerősítésről, jóváhagyásról vagy csatlakozásról szóló okiratokat letétbe helyezik a letéteményesnél.

(5) Az egyezmény a megerősítésről, jóváhagyásról vagy csatlakozásról szóló okiratok négy fél általi letétbe helyezésének hónapját követő hónap első napján lép hatályba, feltéve hogy a négy fél között van mindegyik bizottság két-két tagja, és mindegyik bizottság két tagja közül legalább az egyik a bizottsági területen halászati joghatóságot gyakorol.

(6) Azon felek tekintetében, amelyek az (5) bekezdés szerint szükséges megerősítési, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratok letétbehelyezését követően erősítik meg, hagyják jóvá az egyezményt, vagy csatlakoznak hozzá, a hatálybalépés napjának az egyezmény hatálybalépésének napját, vagy ha a megerősítésről, jóváhagyásról vagy csatlakozásról szóló okirat letétbehelyezésére később kerül sor, akkor a letétbehelyezés napját kell tekinteni.

(7) A letéteményes tájékoztatja az aláíró és a csatlakozó feleket a megerősítésről, jóváhagyásról vagy csatlakozásról szóló okiratok letétbehelyezéséről, és értesíti az aláíró és csatlakozó feleket arról, hogy az egyezmény mikor és milyen felek tekintetében lép hatályba.

(8) Az egyezmény hatálybalépését követően a letéteményes a lehető leghamarabb összehívja a tanács és a bizottságok első ülését.

18. cikk

Az Európai Gazdasági Közösség tekintetében az egyezményt azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó az abban meghatározott feltételekkel.

19. cikk

(1) Bármelyik fél javasolhatja az egyezmény módosítását, amelyet a tanácsnak figyelembe kell vennie. A javasolt módosítást a titkárnak küldik el legkésőbb 90 nappal azt megelőzően, hogy az ülés a javaslatot megtárgyalja. A titkár azonnal továbbítja a javasolt módosítást a feleknek.

(2) Egy módosításnak a tanács általi elfogadásához a jelenlévő, igennel és nemmel szavazó felek egyhangú szavazata szükséges. Az így elfogadott módosítás szövegét a titkár továbbítja a letéteményesnek, aki azonnal értesíti erről a feleket.

(3) Egy módosítás a letéteményes által küldött, mindegyik fél megerősítési vagy jóváhagyási okiratának átvételéről szóló értesítésében megjelölt napot követő 30 nap elteltével lép minden fél tekintetében hatályba.

(4) Az a fél, amelynek tekintetében egy módosításnak a (3) bekezdéssel összhangban történő hatálybalépését követően az egyezmény jogerőssé válik, a módosított egyezmény szerződő felének tekintendő.

(5) A letéteményes azonnal értesít minden felet a megerősítési vagy jóváhagyási okiratok átvételéről és a módosítások hatálybalépéséről.

20. cikk

(1) Bármelyik fél felmondhatja az egyezményt minden év december 31-től kezdődő hatállyal a letéteményeshez legkésőbb az előző év június 30-án vagy azt megelőzően intézett értesítéssel. A letéteményes azonnal tájékoztatja a többi felet a felmondásról.

(2) Bármelyik másik fél felmondhatja az egyezményt ugyanazon év december 31-vel kezdődő hatállyal a letéteményeshez azt a napot követő 30 napon belül intézett értesítéssel, amikor a letéteményes egy (1) bekezdés szerinti felmondásról tájékoztatta a feleket.

21. cikk

(1) Az egyezmény eredeti példányát az egyezményben letéteményesként említett Európai Közösségek Tanácsánál helyezik letétbe, amely minden aláíró és csatlakozó fél részére eljuttat egy hitelesített másolatot.

(2) A letéteményes az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 102. cikkével összhangban bejegyezteti az egyezményt.

--------------------------------------------------