Megállapodás

a Svájci Államszövetség és az Európai Gazdasági

Közösség között

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG,

egyrészről,

A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG

másrészről,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az Európai Gazdasági Közösség bővítése alkalmával megerősítsék és kiterjesszék a Közösség és Svájc között meglévő gazdasági kapcsolatokat, tekintettel a tisztességes versenyfeltételekre, valamint hogy biztosítsák kereskedelmük harmonikus fejlődését, így járulva hozzá Európa építésének munkájához,

AZZAL AZ ELHATÁROZÁSSAL, hogy ennek érdekében, az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény szabadkereskedelmi területek létrehozásáról szóló rendelkezéseivel összhangban, fokozatosan felszámolják a teljes kereskedelmüket érintő akadályokat,

KINYILVÁNÍTVA, hogy készek minden lényeges tényező, különösen a Közösségek fejlesztése szempontjának figyelembevételével kapcsolataik továbbépítésének és elmélyítésének lehetőségét megvizsgálni, ha gazdaságuk érdekében hasznosnak tűnik e kapcsolatok e megállapodás hatálya alá nem tartozó területekre történő kiterjesztése,

ÚGY HATÁROZTAK, hogy e célkitűzések elérése érdekében, figyelembe véve, hogy e megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az mentesíti a szerződő feleket a más nemzetközi megállapodások alapján őket terhelő kötelezettségek alól,

MEGKÖTIK EZT A MEGÁLLAPODÁST:

1. cikk

E megállapodás célja, hogy:

a) a kölcsönös kereskedelem bővülése révén elősegítse az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti gazdasági kapcsolatok harmonikus fejlődését, és ezzel segítse a Közösségben és Svájcban a gazdasági tevékenység fellendülését, az élet- és a foglalkoztatási feltételek javulását, valamint előmozdítsa a termelékenység növekedését és a pénzügyi stabilitást,

b) tisztességes versenyfeltételeket biztosítson a szerződő felek közötti kereskedelemben,

c) ily módon a kereskedelem akadályainak felszámolásával járuljon hozzá a világkereskedelem harmonikus fejlődőséhez és bővüléséhez.

2. cikk

E megállapodást az alábbi, a Közösségből vagy Svájcból származó termékekre kell alkalmazni:

i. amelyek a Brüsszeli Nómenklatúra 25–99. árucsoportjába tartoznak, kivéve az I. mellékletben felsorolt termékeket;

ii. a 2. jegyzőkönyvben meghatározott termékek, tekintettel az abban a jegyzőkönyvben meghatározott különös rendelkezésekre.

3. cikk

(1) A Közösség és Svájc közötti kereskedelemben nem vezetnek be új behozatali vámot.

(2) A behozatali vámokat fokozatosan eltörlik az alábbi ütemezésnek megfelelően:

- 1973. április 1-jén minden vámtételt az alapvám 80 %-ára csökkentenek;

- négy további, egyenként 20 %-os csökkentésre kerül sor az alábbiak szerint:

1974. január 1-jén,

1975. január 1-jén,

1976. január 1-jén,

1977. július 1-jén.

4. cikk

(1) A behozatali vámok fokozatos eltörlésére vonatkozó rendelkezéseket a fiskális vámok tekintetében is alkalmazni kell.

A szerződő felek a fiskális vámot vagy a vám fiskális elemét belső adóval helyettesíthetik.

(2) Dánia, Írország, Norvégia és az Egyesült Királyság 1976. január 1-jéig tarthat fenn fiskális vámot vagy vám fiskális elemét az Európai Közösségek és a Dán Királyság, Írország, a Norvég Királyság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti konferencián kidolgozott és elfogadott "A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány" 38. cikkének alkalmazása esetén.

(3) Svájc ideiglenesen, a 18. cikk feltételeinek betartásával tarthat fenn olyan vámtételeket, amelyek a II. mellékletben meghatározott termékek behozatali vámjában szereplő fiskális elemnek felelnek meg.

A 29. cikkben előírt vegyes bizottság megvizsgálja, hogy az előző albekezdésben előírt alkalmazási feltételek teljesülnek-e, különösen ha a fiskális elem mértékén változtatnak.

A vegyes bizottság megvizsgálja a helyzetet figyelemmel arra a lehetőségre, hogy az ilyen vámtételeket 1980. január 1-je előtt vagy bármely más, a körülmények alapján meghatározott időpont előtt belső adóvá alakítsák át.

5. cikk

(1) Az alapvám, amely vonatkozásában a 3. cikkben és az 1. jegyzőkönyvben előírt, egymást követő csökkentéseket alkalmazni kell, minden termék esetében az 1972. január 1-jén ténylegesen alkalmazott vámtétel.

(2) Ha 1972. január 1-je után az 1964–1967 között Genfben tartott kereskedelmi konferencia eredményeképpen megkötött vámmegállapodásokból eredő bármilyen vámcsökkentést alkalmaznak, az (1) bekezdésben említett alapvámok helyébe az így csökkentett vámtételek lépnek.

(3) A 3. cikkel és az 1. jegyzőkönyvvel összhangban kiszámított csökkentett vámtételeket az első tizedes jegyig kerekítve kell alkalmazni.

Az Európai Közösségek és a Dán Királyság, Írország, a Norvég Királyság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti konferencián kidolgozott és elfogadott "A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány" 39. cikke (5) bekezdésének a Közösség által történő alkalmazására is figyelemmel, a 3. cikket és az 1. jegyzőkönyvet kell alkalmazni az ír vámtarifában szereplő külön vámtételek vagy a vegyes vámtételek külön része tekintetében, a negyedik tizedes jegyig kerekítve.

6. cikk

(1) A Közösség és a Svájc közötti kereskedelemben nem vezetnek be a behozatali vámmal megegyező hatású új díjat.

(2) A Közösség és a Svájc közötti kereskedelemben az 1972. január 1-jén vagy azt követően bevezetett, a behozatali vámokkal azonos hatású díjakat a megállapodás hatálybalépésével eltörlik.

A behozatali vámmal azonos hatású valamennyi díjat, amelyek mértéke 1972. december 31-én magasabb, mint az 1972. január 1-jén ténylegesen alkalmazott díjak mértéke, a megállapodás hatálybalépésével az utóbbi értékre csökkentik.

(3) A behozatali vámokkal azonos hatású díjakat fokozatosan eltörlik az alábbi ütemtervnek megfelelően:

- legkésőbb 1974. január 1-jére minden díj mértékét az 1972. január 1-jén alkalmazott mérték 60 %-ára csökkentik;

- három további, egyenként 20 %-os csökkentésre kerül sor az alábbiak szerint:

1975. január 1-jén,

1976. január 1-jén,

1977. július 1-jén.

7. cikk

(1) A Közösség és Svájc közötti kereskedelemben nem vezetnek be kiviteli vámot vagy azonos hatású díjat.

A kiviteli vámokat és az azonos hatású díjakat legkésőbb 1974. január 1-jéig eltörlik.

(2) A III. mellékletben felsorolt termékek esetében a szerződő felek a saját maguk által meghatározott módon hozhatják meg az ellátási politikáik végrehajtásához szükségesnek tartott intézkedéseket.

8. cikk

Az 1. jegyzőkönyv állapítja meg az egyes termékekre vonatkozó tarifális vámelbánást és rendelkezéseket.

9. cikk

A 2. jegyzőkönyv állapítja meg a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó tarifális vámelbánást és rendelkezéseket.

10. cikk

(1) Amennyiben valamelyik szerződő fél mezőgazdasági politikájának végrehajtása során különös szabályokat vezet be, vagy a már létező szabályokat módosítja, az e szabályok hatálya alá tartozó termékek vonatkozásában szabályait hozzáigazíthatja e megállapodás rendelkezéseihez.

(2) Ilyen esetekben az érintett szerződő fél megfelelően figyelembe veszi a másik szerződő fél érdekeit. Ennek érdekében a szerződő felek a vegyesbizottságban konzultálhatnak egymással.

11. cikk

A 3. jegyzőkönyv állapítja meg a származási szabályokat.

12. cikk

Az a szerződő fél, amely a legnagyobb kedvezményben részesített harmadik országok tekintetében ténylegesen alkalmazott vámtételei vagy azonos hatású díjai mértékét csökkenteni vagy azok alkalmazását felfüggeszteni szándékozik, az ilyen csökkentés vagy felfüggesztés hatálybalépése előtt legkésőbb 30 nappal értesíti erről a vegyesbizottságot, ha lehetséges. E szerződő fél tudomásul veszi a másik szerződő félnek az esetlegesen ebből eredő torzulásokkal kapcsolatos valamennyi kifogását.

13. cikk

(1) A Közösség és Svájc közötti kereskedelemben nem vezetnek be új mennyiségi importkorlátozást vagy azonos hatású intézkedést.

(2) A mennyiségi importkorlátozásokat 1973. január 1-jén, az azonos hatású intézkedéseket legkésőbb 1975. január 1-jéig törlik el.

14. cikk

(1) A Közösség fenntartja a jogot, hogy módosítsa a Brüsszeli Nómenklatúra 27.10, 27.11, 27.12, ex 27.13 (paraffinviasz, mikrokristályos viasz vagy bitumenes pala és más ásványi viaszok) és 27.14 vámtarifaszáma alá tartozó kőolajtermékekre vonatkozó rendelkezéseket a kőolajtermékek származása közös meghatározásának elfogadása, a szóban forgó termékekre vonatkozó közös kereskedelempolitikai döntések elfogadása, illetve a közös energiapolitika kialakítása esetén.

Ez esetben a Közösség megfelelően figyelembe veszi Svájc érdekeit; e célból tájékoztatja a vegyesbizottságot, amely a 31. cikkben meghatározott feltételek alapján ül össze.

(2) Svájc fenntartja a jogot, hogy hasonlóképpen járjon el, amennyiben hasonló helyzetbe kerül.

(3) Az (1) és (2) bekezdésre is figyelemmel, a megállapodás nem érinti a kőolajtermékek behozatalára vonatkozó nem vámjellegű szabályokat.

15. cikk

(1) A szerződő felek kijelentik, hogy, amennyiben mezőgazdasági politikájuk engedi, készek támogatni azon mezőgazdasági termékek kereskedelmének harmonikus fejlődését, amelyekre e megállapodás nem vonatkozik.

(2) A szerződő felek állat-egészségügyi, egészségügyi és növény-egészségügyi ügyekben megkülönböztetéstől mentesen alkalmazzák mezőgazdasági szabályaikat, és nem vezetnek be új, a kereskedelem indokolatlan akadályozásával járó intézkedéseket.

(3) A szerződő felek a 31. cikkben meghatározott feltételek alapján megvizsgálnak minden nehézséget, amely a mezőgazdasági termékek kereskedelmével kapcsolatban felmerülhet, és e nehézségek leküzdését szolgáló megoldásokra törekszenek.

16. cikk

1977. július 1-jétől a Svájcból származó termékek a Közösségbe való behozataluk alkalmával nem részesülhetnek kedvezőbb elbánásban, mint amilyet a Közösség tagállamai egymás számára nyújtanak.

17. cikk

E megállapodás nem zárja ki vámuniók, szabadkereskedelmi területek fenntartását vagy létrehozását, illetve a határ menti kereskedelemre vonatkozó rendelkezéseket, amennyiben ezek nem változtatják meg az e megállapodásban meghatározott kereskedelmi rendelkezéseket, különösen a származási szabályokra tekintettel.

18. cikk

A szerződő felek tartózkodnak minden olyan, akár közvetlen, akár közvetett belső fiskális természetű intézkedéstől vagy gyakorlattól, amely az egyik szerződő fél termékei és a másik szerződő fél területéről származó hasonló termékek közötti hátrányos megkülönböztetéshez vezet.

A szerződő felek egyikének területére exportált termékek nem részesülhetnek a belső adó visszatérítéséből a rájuk kivetett közvetlen vagy közvetett adó összegén felül.

19. cikk

Az árukereskedelemmel kapcsolatos kifizetések és az ilyen kifizetéseknek a Közösség azon tagállamába, ahol a hitelező letelepedett, illetve Svájcba történő átutalása minden korlátozástól mentes.

A szerződő felek tartózkodnak minden olyan kereskedelmi ügyletekre kiterjedő rövid és közepes futamidejű hitelek nyújtására, visszafizetésére vagy elfogadására vonatkozó devizakorlátozástól vagy igazgatási korlátozástól, amelyben a területükön lakóhellyel rendelkező személy vagy letelepedett vállalkozás részt vesz.

20. cikk

A megállapodás nem zárja ki a behozatalra, a kivitelre vagy az áruk tranzitjára vonatkozó olyan tilalmakat vagy korlátozásokat, amelyeket a közerkölcs, a jogrend vagy a közbiztonság, az emberek, állatok vagy növények életének és egészségének védelme, a művészeti, történelmi vagy régészeti értékű nemzeti kincsek védelme, az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme indokolnak, valamint nem zárja ki az arannyal vagy az ezüsttel kapcsolatos szabályok alkalmazását sem. Az ilyen tilalmak vagy korlátozások azonban nem szolgálhatnak a szerződő felek közötti kereskedelem önkényes megkülönböztetésének vagy rejtett korlátozásának eszközéül.

21. cikk

E megállapodás semmilyen módon nem akadályozza egyik szerződő felet sem az alábbi intézkedések meghozatalában:

a) az alapvető biztonsági érdekeivel ellentétes információk nyilvánosságra hozatalának megelőzése érdekében szükségesnek tartott intézkedések;

b) fegyverek, lőszer vagy háborús eszközök kereskedelmével, vagy a védelmi célokból nélkülözhetetlen kutatással, fejlesztéssel vagy termeléssel kapcsolatos intézkedések, feltéve hogy az ilyen intézkedések nem csorbítják a versenyfeltételeket a nem kifejezetten katonai célokra szánt termékek tekintetében;

c) háború vagy komoly nemzetközi feszültség idején a saját biztonsága érdekében alapvetőnek tartott intézkedések.

22. cikk

(1) A szerződő felek tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti a megállapodás célkitűzéseinek elérését.

(2) A szerződő felek megtesznek minden, a megállapodás alapján fennálló kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges általános vagy különös intézkedést.

Ha bármely szerződő fél úgy véli, hogy a másik szerződő fél nem teljesítette valamely, e megállapodás alapján fennálló kötelezettségét, a 27. cikkben meghatározott feltételek alapján és eljárások szerint megfelelő intézkedéseket hozhat.

23. cikk

(1) Amennyiben hátrányosan befolyásolhatják a Közösség és a Svájc közötti kereskedelmet, a megállapodás megfelelő működésével nem összeegyeztethetők az alábbiak:

i. minden olyan, vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulásainak döntései és minden, vállalkozások közötti összehangolt magatartás, amelyeknek a célja vagy a hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása az áruk termelése vagy kereskedelme tekintetében;

ii. egy vagy több vállalkozás által elkövetett erőfölénnyel való visszaélés a szerződő felek területeinek egészén vagy annak jelentős részén;

iii. minden állami támogatás, amely egyes vállalatok vagy egyes áruk termelésének előnyben részesítésével torzítja a versenyt vagy a verseny torzításával fenyeget.

(2) Ha valamelyik szerződő fél úgy véli, hogy bármely gyakorlat nem egyeztethető össze e cikkel, a 27. cikkben megállapított feltételek alapján és eljárások szerint megfelelő intézkedéseket tehet.

24. cikk

Ha egy adott termék behozatalának növekedése a szerződő felek valamelyikének termelési ágazatát súlyosan hátrányosan érinti vagy ezzel fenyeget, és ha e növekedés az alábbiak következménye:

i. az adott termékre kivetett vámok és azonos hatású díjak részleges vagy teljes csökkentése az importáló fél területén a megállapodásban előírtak szerint; és

ii. az adott termék gyártása során felhasznált nyersanyagok vagy köztes termékek behozatalára az exportáló szerződő fél által kivetett vámtételek vagy azonos hatású díjak lényegesen alacsonyabbak az importáló szerződő fél által kivetett megfelelő vámtételeknél vagy díjaknál; az érintett szerződő fél a 27. cikkben megállapított feltételek alapján és eljárások szerint megfelelő intézkedéseket tehet.

25. cikk

Ha a szerződő felek egyike dömpingmagatartást állapít meg a másik szerződő féllel folytatott kereskedelemben, e magatartás ellen az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodással összhangban a 27. cikkben megállapított feltételek alapján és eljárások szerint megfelelő intézkedéseket tehet.

26. cikk

Ha a gazdaság bármely ágazatában komoly zavarok lépnek fel, vagy ha olyan nehézségek merülnek fel, amelyek egy régió gazdasági helyzetének komoly romlását idézhetik elő, az érintett szerződő fél a 27. cikkben megállapított feltételek alapján és eljárások szerint megfelelő intézkedéseket tehet.

27. cikk

(1) Abban az esetben, ha egy szerződő fél olyan közigazgatási eljárás alá vonja a 24. és 26. cikkben említett nehézségek előidézésére alkalmas termékek behozatalát, amelynek célja, hogy mielőbb információt szolgáltasson a kereskedelmi forgalom alakulásáról, erről a másik szerződő felet tájékoztatja.

(2) A 22–26. cikk szerinti esetekben az ott meghatározott intézkedések meghozatala előtt, illetve a (3) bekezdés d) pontja alkalmazásának eseteiben az érintett szerződő fél a lehető leghamarabb ellátja a vegyesbizottságot a helyzet alapos vizsgálatához szükséges valamennyi lényeges információval annak érdekében, hogy a szerződő felek számára elfogadható megoldást keressenek.

Az intézkedések megválasztása során azon intézkedéseket kell előnyben részesíteni, amelyek legkevésbé zavarják a megállapodásban foglaltak érvényesülését.

A védintézkedések bevezetését haladéktalanul jelenteni kell a vegyesbizottságnak, és a bizottságban rendszeresen konzultálnak e védintézkedésekről, különös tekintettel mielőbbi visszavonásukra.

(3) A (2) bekezdés végrehajtására a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

a) A 23. cikk tekintetében bármely szerződő fél a vegyes bizottság elé utalhatja az ügyet, amennyiben úgy véli, hogy egy adott gyakorlat nem egyeztethető össze a megállapodás megfelelő működésével a 23. cikk (1) bekezdésének értelmében.

A szerződő felek a vegyes bizottság rendelkezésére bocsátanak minden lényeges információt, valamint segítséget nyújtanak az ügy vizsgálatához és szükség esetén a kifogásolt gyakorlat megszüntetéséhez.

Ha az érintett szerződő fél a vegyes bizottság által megállapított határidőn belül nem vet véget a kifogásolt gyakorlatnak, illetve ha a vegyes bizottság az ügy elé utalásától számított három hónapon belül nem jut megállapodásra, az érintett szerződő fél bármilyen védintézkedést megtehet, amelyet a szóban forgó gyakorlatból eredő komoly nehézségek leküzdése érdekében szükségesnek tart; különösen visszavonhatja a vámengedményeket.

b) A 24. cikk tekintetében az e cikkben említett helyzetből eredő nehézségeket vizsgálat céljából a vegyes bizottság elé kell utalni, amely az e nehézségek leküzdéséhez szükséges bármilyen döntést meghozhat.

Ha a vegyes bizottság vagy az exportáló szerződő fél nem hozott a nehézségek leküzdésére irányuló döntést az ügy vegyes bizottság elé történő utalásától számított harminc napon belül, az importáló szerződő fél a behozott termékre kiegyenlítő díjat vethet ki.

A kiegyenlítő díjat a nyersanyagok vagy az azokba beépített köztes termékek tekintetében a vámkülönbségek által érintett áruk értékének vámterhe szerint kell kiszámítani.

c) A 25. cikk tekintetében a vegyesbizottságban konzultációt tartanak, mielőtt az érintett szerződő fél a megfelelő intézkedéseket megteszi.

d) Ha azonnali intézkedést követelő kivételes körülmények lehetetlenné teszik az előzetes vizsgálatot, az érintett szerződő fél a 24., 25. és 26. cikkben meghatározott esetekben és azon exporttámogatások esetében, amelyek közvetlen vagy azonnali hatást gyakorolnak a kereskedelemre, haladéktalanul megteheti a helyzet orvoslásához elengedhetetlenül szükséges védintézkedéseket.

28. cikk

Ha a Közösség egy vagy több tagállama vagy Svájc nehéz helyzetbe kerül, vagy fizetési mérlege tekintetében komoly nehézségek fenyegetik, az érintett szerződő fél megteheti a szükséges védintézkedéseket. Erről haladéktalanul tájékoztatja a másik szerződő felet.

29. cikk

(1) Vegyesbizottságot hoznak létre, amelynek feladata e megállapodás végrehajtása és megfelelő működésének biztosítása. E célból ajánlásokat ad ki és dönt a megállapodásban előírt esetekben. E döntéseket a szerződő felek saját jogszabályaikkal összhangban hajtják végre.

(2) E megállapodás megfelelő végrehajtása érdekében a szerződő felek információt cserélnek egymással és bármely fél kérésére konzultációkat folytatnak a vegyesbizottságban.

(3) A vegyes bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

30. cikk

(1) A vegyes bizottság egyrészt a Közösség képviselőiből, másrészt Svájc képviselőiből áll.

(2) A vegyes bizottság közös megegyezés alapján jár el.

31. cikk

(1) A szerződő felek az eljárási szabályzatában megállapítandó rendelkezéseknek megfelelően, felváltva elnökölnek a vegyesbizottságban.

(2) Az elnök évente legalább egyszer összehívja a vegyesbizottságot a megállapodás általános működésének felülvizsgálata érdekében.

A vegyes bizottság összeül továbbá bármely szerződő fél kérésére, az eljárási szabályzatában megállapítandó feltételeknek megfelelően, ha különleges körülmények azt indokolttá teszik.

(3) A vegyes bizottság dönthet bármely olyan munkacsoport létrehozásáról, amely feladatai végrehajtásában támogatja.

32. cikk

(1) Ha az egyik szerződő fél úgy véli, hogy mindkét szerződő fél gazdaságának érdekében hasznos lenne a megállapodás által létrehozott kapcsolatok fejlesztése azáltal, hogy e kapcsolatokat e megállapodás hatálya alá nem tartozó területekre is kiterjesztik, indokolással ellátott kérelmet nyújt be a másik szerződő félnek.

A szerződő felek utasíthatják a vegyesbizottságot, hogy vizsgálja meg e kérelmet és szükség esetén dolgozzon ki ajánlásokat, különösen tárgyalások megkezdése céljából.

(2) Az (1) bekezdésben említett tárgyalásokból eredő megállapodásokat a szerződő feleknek meg kell erősíteniük vagy jóvá kell hagyniuk saját nemzeti eljárásaiknak megfelelően.

33. cikk

A megállapodás mellékletei és jegyzőkönyvei a megállapodás szerves részét képezik.

34. cikk

Bármelyik szerződő fél felmondhatja ezt a megállapodást a másik szerződő félhez intézett értesítés útján. E megállapodás az ilyen értesítés napját követő 12 hónap elteltével hatályát veszti.

35. cikk

E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó az abban a szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről a Svájci Államszövetség területén.

36. cikk

Ez a megállapodás két-két példányban, angol, dán, francia, holland, német, olasz és norvég nyelven készült, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

Ezt a megállapodást a szerződő felek saját eljárásaikkal összhangban hagyják jóvá.

Ez a megállapodás 1973. január 1-jén lép hatályba, feltéve hogy a szerződő felek ezen időpont előtt értesítették egymást arról, hogy az e célból szükséges eljárásokat befejezték.

Ezen időpont után ez a megállapodás az említett értesítést követő második hónap első napján lép hatályba. Az említett értesítésre vonatkozó végső időpont 1973. november 30.

Az 1973. április 1-jén alkalmazandó rendelkezések e megállapodással egyidejűleg lépnek hatályba, amennyiben a megállapodás ezen időpont után lép hatályba.

Udfærdiget i Bruxelles, den toogtyvende juli nitten hundrede og tooghalvfjerds.Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten Juli neunzehnhundertzweiundsiebzig.Done at Brussels on this twenty-second day of July in the year one thousand nine hundred and seventy-two.Fait à Bruxelles, le vingt-deux juillet mil neuf cent soixante-douze.Fatto a Bruxelles, il ventidue luglio millenovecentosettantadue.Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste juli negentienhonderdtweeënzeventig.Udferdiget i Brussel, tjueandre juli nitten hundre og syttito.

På Rådet for De europæiske Fællesskabers vegneIm Namen des Rates der Europäischen GemeinschaftenIn the name of the Council of the European CommunitiesAu nom du Conseil des Communautés européennesA nome del Consiglio delle Comunità europeeNamens de Raad van de Europese GemeenschappenFor Rådet for De Europeiske Fellesskap

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

Für die Schwiezerische EidenossenschaftPour la Confédération SuissePer la Confederazione svizzera

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A megállapodás 2. cikkében említett termékek jegyzéke

A Brüsszeli Nómenklatúraszerinti vámtarifaszám | Árumegnevezés |

ex 35.01 | Kazeinek, kazeinátok, más kazeinszármazékok |

ex 35.02 | Albuminok, albuminátok és más albuminszármazékok: Albuminok:Más:Tojásalbumin és laktalbumin:Szárított (például lap, pehely, kristály, por formájában)Más |

45.01 | Természetes parafa, megmunkálatlan, parafahulladék, aprított, szemcsézett vagy őrölt parafa |

54.01 | Len nyersen vagy megmunkálva, de nem fonva; lenkóc és lenhulladék (beleértve a fonalhulladékot és a foszlatott anyagot is) |

57.01 | Kender (Cannabis sativa L.) nyersen vagy megmunkálva, de nem fonva; kenderkóc és -hulladék (beleértve a fonalhulladékot és a foszlatott anyagot is) |

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

A megállapodás 4. cikkében említett termékek jegyzéke

A svájci vámtarifa szerinti vámtarifaszám | Árumegnevezés | Eltörlendő védőelem |

100 tiszta kg-onkénti S.Fr. |

2707. | Kőszénkátrány magas hőfokon történő lepárlásából nyert olaj és más termék; a 27. árucsoport 2. megjegyzésében meghatározott hasonló termékek: | |

| Nem krakkolt: | |

10 | Motorokhoz | – |

12 | Más célra | – |

| Krakkolt: | |

| Termékek, amelyeknek legalább 90 térfogatszázaléka 200 °C-ig ledesztillálható (benzol, toluol, xilol stb.): | |

20 | Motorokhoz | – |

22 | Más célra | – |

| Más olajok és lepárlási termékek, mint a fenol, a kreozot, a naftalin és az antracénolajok stb.: | |

30 | Motorokhoz | – |

32 | Más célra | – |

2709. | Nyers kőolaj és bitumenes ásványokból előállított nyersolaj: | |

10 | Motorokhoz | – |

20 | Más célra | – |

2710. | Kőolajból és bitumenes ásványokból előállított olaj, a nyers kivételével; másutt nem említett olyan készítmény, amely legkevesebb 70 tömegszázalékban kőolajat vagy bitumenes ásványokból előállított olajat tartalmaz, és amelyeknek ez az olaj a lényeges alkotórésze: | |

| Motorokhoz: | – |

| Termékek, amelyeknek legalább 90 térfogatszázaléka 210 °C-ig ledesztillálható: | |

10 | Benzin vagy annak részpárlatai (petróleumszesz, gazolin stb.) | – |

12 | Könnyűpárlatok | – |

| Más termékek és párlatok: | |

20 | Gázolaj | – |

22 | Petróleum | – |

24 | Más | – |

| Más célra: | |

| Legalább 90 térfogatszázaléka 210 °C-ig ledesztillálható termékek: | |

30 | Benzin vagy annak részpárlatai (petróleumszesz, gazolin stb.) | – |

32 | Könnyűpárlatok | – |

40 | 135 °C fölött desztilláló termékek, amelyek kevesebb, mint 90 térfogatszázaléka 210 °C-ig, és több mint 65 %-a 250 °C-ig ledesztillálható (petróleum): | – |

| Termékek, amelyeknek kevesebb, mint 20 térfogatszázaléka 300 °C-ig ledesztillálható (kőolajbázisú kenőolaj, paraffinolaj, nyerspetrolátum és hasonlók): | |

50 | Elegyítetlen | – |

52 | Elegyített | – |

60 | Más párlatok és termékek, mint gázolaj stb. | – |

64 | Kőolajbázisú kenőzsír | – |

70 | Fűtőolajok | – |

2711. | Földgáz és gázhalmazállapotú más szénhidrogén: | |

10 | Motorokhoz | – |

20 | Más célra | – |

2901. | Szénhidrogének: | |

| Nem aromás: | |

| Gáz halmazállapotban, cseppfolyósítva is: | |

| Egyéb: | |

12 | Motorokban való használatra | – |

ex 30 | Aromás: | |

| Motorok meghajtására | – |

2904. | Aciklikus alkoholok és ezek halogénezett, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékai: | |

ex 10 | Metanol (metil-alkohol): | |

| Motorüzemanyagként használt | – |

ex 30 | Propil-alkohol és más magasabb vegyértékű alkoholok: | |

| Motorüzemanyag céljára | – |

3706.01 | Megvilágított és előhívott mozifilm, amely csak hangfelvételt tartalmaz, negatív vagy pozitív | méterenként – |

3707. | Más megvilágított és előhívott mozifilm, hangfelvétellel is, negatív vagy pozitív: | |

| Más: | |

20 | legalább 35 mm szélességben | – |

22 | 35 mm-nél kisebb szélességben | – |

ex 3814.01 | Kopogásgátló szerek, antioxidánsok, gyantásodásgátlók, viszkozitást javítók, rozsdagátlók és egyéb hasonló adalékanyagok ásványolajhoz: | |

| Motorüzemanyag céljára | – |

ex 3818.01 | Szerves oldószerkeverékek és hígítók lakkokhoz és hasonló termékekhez: | |

| Motorüzemanyag céljára | – |

3819. | Másutt nem említett vegyipari és rokon ipari termékek és készítmények (beleértve a természetes termékek keverékét is); a vegyipar és a vele rokon iparágak másutt nem említett maradékai és melléktermékei: | |

ex 38 | Alkilaril elegy: | |

| Motorüzemanyag céljára | – |

ex 50 | Más: | |

| Motorüzemanyag céljára | – |

8406. | Belső égésű, dugattyús motorok: | |

| Gépkocsikhoz: | – |

ex 20 | Dízelmotorok: | |

| A 87021022 alszám alá tartozó gépjárművekhez, kivéve a dugattyúkat és a dugattyúrészeket | – |

ex 22 | Más: | |

| A 87021022 alszám alá tartozó gépjárművekhez, kivéve a dugattyúkat és dugattyúrészeket | – |

8702. | Személy-, áru-, vagy anyagszállításra tervezett gépjárművek (ideértve a sport gépjárműveket is, a 8709 vtsz. alá tartozó gépjármű kivételével): | |

| Személygépkocsi, amelynek tömege: | |

10 | 800 kg vagy kevesebb | 29,0 |

12 | 800 kg-nál több és legfeljebb 1200 kg | 38,0 |

14 | 1200 kg-nál több és legfeljebb1600 kg | 41,0 |

16 | 1600 kg-nál több | 59,0 |

| Közforgalmú személyszállító gépjárművek (távolsági autóbuszok, helyi forgalmú autóbuszok, trolibuszok), és áru- vagy anyagszállításra tervezett gépjárművek, amelyek súlya: | |

20 | 800 kg vagy kevesebb | – |

21 | 800 kg-nál több és legfeljebb 1200 kg | – |

22 | 1200 kg-nál több és legfeljebb1600 kg | – |

ex 8704.01 | A 8701, 8702 vagy 8703 vtsz. alá tartozó gépjárművek alváza, motorral felszerelve: | |

| A 87021022 alszám alá tartozó gépjárművekhez | a 8702.10/22 alszám szerint |

8705. | A 8701, 8702 vagy 8703 vtsz. alá tartozó gépjárművek karosszériája (vezetőfülke is): | |

ex 12 | Más: | |

| A 87021022 alszám alá tartozó gépjárművekhez | – |

8706. | A 8701, 8702 vagy 8703 vtsz. alá tartozó gépjárművek alkatrészei és tartozékai: | |

| Más: | |

| Másféle gépjárművekhez: | |

ex 20 | A felépítmény alkatrészei: | |

| A 87021022 alszám alá tartozó gépjárművekhez, kivéve a csomagtartókat, a rendszámtáblatartókat és a síléctartókat. | – |

| Csuklós tengelyek, amelyek súlya darabonként: | |

ex 26 | 25 kg vagy kevesebb: | |

| A 8702.10/22 alszám alá tartozó gépjárművekhez | – |

ex 34 | Más: | |

| A 87021022 alszám alá tartozó gépjárművekhez, kivéve a biztonsági öveket, a kész kereket abronccsal vagy anélkül, a motor vízhűtőjét, a lágy, vulkanizálatlan gumiszőnyeget és a kormányvédőt. | – |

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

A megállapodás 7. cikkében említett termékek jegyzéke

A Brüsszeli Nómenklatúraszerinti vámtarifaszám | Árumegnevezés |

ex 26.03 | Hamu és maradványok (a vas- vagy acélgyártásnál keletkező hamu és maradványok kivételével): alumíniumtartalmúólomtartalmúréztartalmúkemény cinktartalmú tűzi horganyzás maradvány |

ex 74.01 | Nyers réz (szulfid-fémkeverék) megmunkálatlan réz (finomított is); rézhulladék és -törmelék: rézhulladék és -törmelék |

ex 75.01 | Nyers nikkel (szulfid-fémkeverék), zsugorított nikkel-oxid és a nikkelkohászat más közbeeső termékei; megmunkálatlan nikkel (kivéve a galvanizáló anódot), nikkelhulladék és -törmelék: nikkelhulladék és -törmelék |

ex 76.01 | Megmunkálatlan alumínium; alumíniumhulladék és -törmelék: alumíniumhulladék és -törmelék |

ex 78.01 | Megmunkálatlan ólom (az ezüsttartalmú ólom is); ólomhulladék és -törmelék: ólomhulladék és -törmelék |

ex 79.01 | Megmunkálatlan cink; cinkhulladék és -törmelék: cinkhulladék és -törmelék |

--------------------------------------------------

1. Jegyzőkönyv

az egyes termékekre alkalmazható kezelésekről

A. SZAKASZ

A SVÁJCBÓL SZÁRMAZÓ EGYES TERMÉKEK KÖZÖSSÉGBE IRÁNYULÓ BEHOZATALÁRA IRÁNYADÓ SZABÁLYOK

1. cikk

(1) A Közös Vámtarifa 48. vagy 49. árucsoportjába tartozó termékeknek az eredeti Közösségben meghatározott behozatali vámját, kivéve a 48.09 vámtarifaszám alá tartozó termékeket (szigetelő karton facellulózból vagy növényi rostból, természetes vagy mesterséges gyantával vagy más kötőanyaggal ragasztva is), az alábbi ütemtervnek megfelelően fokozatosan el kell törölni:

Ütemterv | A 48.01 C II, 48.01 E, 48.07 B, 48.13 vagy 48.15 B vámtarifaszám vagy alszám alá tartozó termékek Az alkalmazandó vámok mértéke százalékban | Más termékek Az alkalmazandó alapvámok százaléka |

1973. április 1. | 11,5 | 95 |

1974. január 1. | 11 | 90 |

1975. január 1 | 10,5 | 85 |

1976. január 1. | 10 | 80 |

1977. július 1. | 8 | 65 |

1979. január 1. | 6 | 50 |

1980. január 1. | 6 | 50 |

1981. január 1. | 4 | 35 |

1982. január 1. | 4 | 35 |

1983. január 1. | 2 | 20 |

1984. január 1. | 0 | 0 |

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott termékek Írországba irányuló behozatalára kivetett vámját az alábbi ütemtervnek megfelelően fokozatosan el kell törölni:

Ütemterv | Az alkalmazandó alapvámok százaléka |

1973. április 1. | 85 |

1974. január 1. | 70 |

1975. január 1. | 55 |

1976. január 1. | 40 |

1977. július 1. | 20 |

1979. január 1. | 15 |

1980. január 1. | 15 |

1981. január 1. | 10 |

1982. január 1. | 10 |

1983. január 1. | 5 |

1984. január 1. | 0 |

(3) A megállapodás 3. cikkétől eltérve Dánia, Norvégia és az Egyesült Királyság az (1) bekezdésben meghatározott, Svájcból származó termékek behozatalára az alábbi vámokat alkalmazza:

Ütemterv | A 48.01 C II, 48.01 E, 48.07 B, 48.13 vagy 48.15 B vámtarifaszám vagy alszám alá tartozó termékek Az alkalmazandó vámok mértéke százalékban | Más termékek Az alkalmazandó közös vámtarifa szerinti vám százaléka |

1973. április 1. | 0 | 0 |

1974. január 1. | 3 | 25 |

1975. január 1. | 4,5 | 37,5 |

1976. január 1. | 6 | 50 |

1977. július 1. | 8 | 65 |

1979. január 1. | 6 | 50 |

1980. január 1. | 6 | 50 |

1981. január 1. | 4 | 35 |

1982. január 1. | 4 | 35 |

1983. január 1. | 2 | 20 |

1984. január 1. | 0 | 0 |

(4) Az 1974. január 1. és 1983. december 31. közötti időszakban Dánia, Norvégia és az Egyesült Királyság jogosult a Svájcból származó termékek behozatalára vonatkozóan minden évben nulla vámtételű vámkontingenst bevezetni, amelynek az 1974-re vonatkozó, az A. mellékletben meghatározott mennyisége megegyezik az 1968. és 1971. közötti behozatal évenként halmozottan négyszer 5 %-os emeléssel növelt átlagos mértékével; 1975. január 1. után a vámkontingenst évente 5 %-kal kell növelni.

(5) Az "eredeti Közösség" kifejezés a Belga Királyságot, a Németországi Szövetségi Köztársaságot, a Francia Köztársaságot, az Olasz Köztársaságot, a Luxemburgi Nagyhercegséget és a Holland Királyságot jelenti.

2. cikk

(1) A (2) bekezdésben meghatározott termékeknek az eredeti Közösségbe és Írországba irányuló behozatalára kivetett vámokat fokozatosan az alábbi szintekre kell csökkenteni a következő ütemtervnek megfelelően:

Ütemterv | Az alkalmazandó alapvámok százaléka |

1973. április 1. | 95 |

1974. január 1. | 90 |

1975. január 1. | 85 |

1976. január 1. | 75 |

1977. január 1. | 60 |

1978. január 1. | 40legfeljebb 3 %-os ad valorem vám (kivéve a 78.01 A II és 79.01 A alszámot) |

1979. január 1. | 20 |

1980. január 1. | 0 |

A (2) bekezdésben megadott táblázatban felsorolt 78.01 A II és 79.01 A alszám esetében az eredeti Közösség tekintetében, és az 5. cikk (3) bekezdésétől függetlenül a vámtarifa-csökkentést el kell végezni, a második tizedes jegyig kerekítve.

(2) A fenti bekezdésben említett termékek a következők:

A Közös Vámtarifa szerinti vámtarifaszám | Árumegnevezés |

ex 73.02 | Ferroötvözet, kivéve a ferronikkelt és az ESZAK-Szerződés hatálya alá tartozó termékeket |

76.01 | Megmunkálatlan alumínium; alumíniumhulladék és -törmelék: A.Megmunkálatlan |

78.01 | Megmunkálatlan ólom (az ezüsttartalmú ólom is); ólomhulladék és -törmelék: A.MegmunkálatlanII.Más |

79.01 | Megmunkálatlan cink; cinkhulladék és -törmelék: A.Megmunkálatlan |

81.01 | Wolfram (tungsten), megmunkálatlan vagy megmunkált, és ebből készült áru |

81.02 | Molibdén, megmunkálatlan vagy megmunkált, és ebből készült áru |

81.03 | Tantál, megmunkálatlan vagy megmunkált, és ebből készült áru |

81.04 | Más nem nemesfémek, megmunkálatlan vagy megmunkált, és ebből készült áru; cermet, megmunkálatlan vagy megmunkált, és ebből készült áru: B.KadmiumC.KobaltII.MegmunkáltD.KrómE.GermániumF.HafniumG.MangánH.Nióbium (kolumbium)IJ.AntimonK.TitánL.VanádiumM.U 235-re kimerített uránO.CirkóniumP.RéniumQ.Gallium; indium; talliumR.Cermetek |

3. cikk

Azon termékek behozatala, amelyekre az 1. és 2. cikkben előírt vámelbánást alkalmazni kell, – kivéve a kohóólomtól különböző (a közös vámtarifa 78.01 A II. alszáma alá tartozó) megmunkálatlan ólmot –, éves indikatív plafon alá esik, és ennek túllépése esetén a harmadik országokkal szemben alkalmazott vámokat kell alkalmazni a következő rendelkezéseknek megfelelően:

a) Az 1973-as évre megállapított indikatív plafonokat a B. melléklet sorolja föl, figyelembe véve a Közösség azon jogát, hogy egyes termékek tekintetében felfüggessze az indikatív plafon alkalmazását. Ezen indikatív plafonok meghatározásakor figyelembe veszik, hogy az eredeti Közösség és Írország az első vámtarifa-csökkentést 1973. április 1-jén hajtja végre. 1974-ben az indikatív plafonok szintjének meg kell egyeznie az 1973-ban alkalmazott, közösségi éves alapon kiigazított, 5 %-kal megemelt szinttel. 1975. január 1-jétől az indikatív plafonok szintjét évente 5 %-kal kell emelni.

Az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó, de a B. mellékletben nem szereplő termékekre nézve a Közösség fenntartja a jogot, hogy indikatív plafonokat vezessen be, amelyek szintje megegyezik a Közösségbe az utóbbi négy évben irányuló azon behozatal 5 %-kal megemelt átlagos mértékével, amelyről statisztika készült; az ezt követő években ezen indikatív plafonok szintjét évente 5 %-kal emelni kell.

b) Amennyiben egy olyan termék behozatala, amelynek tekintetében indikatív plafont határoztak meg, két egymást követő évben a rögzített szint 90 %-a alatt marad, a Közösség ezen indikatív plafon alkalmazását felfüggeszti.

c) Rövid távú gazdasági nehézségek esetén a Közösség fenntartja magának a jogot, hogy a vegyesbizottsággal folytatott konzultációt követően egy évig fenntartsa a megelőző évre rögzített szintet.

d) A Közösség minden év december 1-jén megküldi a vegyesbizottságnak azon termékek listáját, amelyek tekintetében a következő évre indikatív plafont határozott meg, és tájékoztatja az indikatív plafonok szintjéről.

e) Az 1. cikk (4) bekezdésének megfelelően megnyitott vámkontingensek keretében történő behozatal tekintetében az ugyanerre a termékre vonatkozó indikatív plafon rögzített szintjét kell alkalmazni.

f) A megállapodás 3. cikkétől, valamint e jegyzőkönyv 1. és 2. cikkétől eltérve, ha egy, az e jegyzőkönyvben szereplő termék behozatalával kapcsolatban rögzített indikatív plafont elérik, a szóban forgó termék behozatalára a Közös Vámtarifában rögzített vámokat a naptári év végéig újból be lehet vezetni.

Ebben az esetben 1977. július 1-jét megelőzően az alábbiak szerint kell eljárni:

- i. Dánia, Norvégia és az Egyesült Királyság a vámokat a következőképpen vezeti be újra:

Év | A Közös Vámtarifa szerinti vám százaléka |

1973 | 0 |

1974 | 40 |

1975 | 60 |

1976 | 80 |

- ii. Írország a harmadik országokkal szemben alkalmazott vámokat vezeti be újra.

Az e jegyzőkönyv 1. és 2. cikkében meghatározott vámokat a következő év január 1-jén vezetik be újra.

g) 1977. július 1-jét követően a szerződő felek a vegyesbizottságban megvizsgálják az indikatív plafonok szintjének növelésére megállapított százalékok megváltoztatásának lehetőségét, tekintettel a közösségi fogyasztás és a behozatal alakulására, valamint az e cikk alkalmazásából származó tapasztalatokra.

h) Az indikatív plafonokat az e jegyzőkönyv 1. és 2. cikkében előírt vámtarifa-csökkentési időszakok végéig el kell törölni.

4. cikk

(1) A következő termékek behozatala tekintetében az eredeti Közösség 1975. december 31-ig minimális vámot alkalmaz:

A Közös Vámtarifa szerinti vámtarifaszám | Árumegnevezés | Minimális fenntartandó szint |

91.01 | Karóra, zsebóra és más azonos típusú óra, a stopperóra is | 0,35 EE cikkenként |

91.07 | Óraszerkezet (ideértve a stopperóra-szerkezetet is), összeszerelt: A.Balanszkerékkel és hajszálrugóval | 0,28 EE cikkenként |

91.11 | Más óraalkatrész: C.Óraszerkezetek, nem összeszerelve:1.Balanszkerékkel és hajszálrugóval | 0,28 EE cikkenként |

(2) Az (1) bekezdésben említett vámokat két, azonos ütemben 1976. január 1-jén és 1977. július 1-jén kell eltörölni. A megállapodás 5. cikkének (3) bekezdésétől eltérve az így csökkentett vámokat kell alkalmazni, a második tizedes jegyre kerekítve.

(3) A megállapodás rendelkezéseit alkalmazni kell a Brüsszeli Nómenklatúra 91. árucsoportjába tartozó termékekre, feltéve hogy Svájc alkalmazza az Európai Gazdasági Közösség és tagállamai, valamint a Svájci Államszövetség között létrejött, 1972. július 20-án Brüsszelben aláírt, az óragyártás termékeiről szóló megállapodás kiegészítő megállapodásának rendelkezéseit.

A kiegészítő megállapodásban megállapított bármely kötelezettséget e megállapodás 22. cikkének értelmében vett kötelezettségnek kell tekinteni.

B SZAKASZ

A KÖZÖSSÉGBŐL SZÁRMAZÓ EGYES TERMÉKEK SVÁJCBA IRÁNYULÓ BEHOZATALÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK

5. cikk

(1) Az eredeti Közösségből, illetve Írországból származó, e jegyzőkönyv C. mellékletében felsorolt termékek Svájcba irányuló behozatalára vonatkozó vámokat fokozatosan el kell törölni az alábbi ütemtervnek megfelelően:

Ütemterv | Az alkalmazandó alapvámok százaléka |

1973. április 1. | 95 |

1974. január 1. | 90 |

1975. január 1. | 85 |

1976. január 1. | 80 |

1977. július 1. | 65 |

1979. január 1. | 50 |

1980. január 1. | 50 |

1981. január 1. | 35 |

1982. január 1. | 35 |

1983. január 1. | 20 |

1984. január 1. | 0 |

(2) Az eredeti Közösségből, illetve Írországból származó, a Brüsszeli Nómenklatúra 44.18 vámtarifaszáma alá tartozó termékek Svájcba irányuló behozatalára vonatkozó vámokat fokozatosan el kell törölni az alábbi ütemtervnek megfelelően:

Ütemterv | Az alkalmazandó alapvámok százaléka |

1973. április 1. | 95 |

1974. január 1. | 90 |

1975. január 1. | 85 |

1976. január 1. | 80 |

1977. július 1. | 65 |

1979. január 1. | 50 |

1980. január 1. | 40 |

1981. január 1. | 20 |

1982. január 1. | 0 |

(3) A megállapodás 3. cikkétől eltérve Svájc fenntartja magának a jogot, hogy gazdasági szükségletei és igazgatási megfontolások függvényében az alábbi vámokat alkalmazza a C. mellékletben felsorolt, Dániából, Norvégiából, illetve az Egyesült Királyságból származó termékek behozatala tekintetében:

Ütemterv | Az alkalmazandó alapvámok százaléka. |

1973. április 1. | 0 |

1974. január 1. | 25 |

1975. január 1. | 37,5 |

1976. január 1. | 50 |

1977. július 1. | 65 |

1979. január 1. | 50 |

1980. január 1. | 50 |

1981. január 1. | 35 |

1982. január 1. | 35 |

1983. január 1. | 20 |

1984. január 1. | 0 |

6. cikk

A Brüsszeli Nómenklatúra 44.18, 48.01 és 48.07 vámtarifaszáma alá tartozó termékek esetében Svájc fenntartja magának a jogot, hogy súlyos nehézségek esetén indikatív plafont vezessen be az e jegyzőkönyv 3. cikkében meghatározott eljárásoknak megfelelően. Az indikatív plafont túllépő behozatal tekintetében a harmadik országokkal szemben alkalmazott vámot nem meghaladó vámokat kell újra bevezetni.

--------------------------------------------------

2. Jegyzőkönyv

a bennük feldolgozott mezőgazdasági termékek költségeiben fennálló különbségek figyelembevétele érdekében különleges intézkedések hatálya alá tartozó termékek

1. cikk

Az e jegyzőkönyv táblázataiban foglalt termékekben feldolgozott mezőgazdasági termékek költségeiben fennálló különbségek figyelembevétele céljából a megállapodás nem zárja ki a következőket:

- egy változó összetevő vagy rögzített összeg kivetése a behozatalra, vagy belső árkompenzáció alkalmazása;

- kivitel esetén alkalmazandó intézkedések

2 cikk

(1) Az e jegyzőkönyv táblázataiban meghatározott termékek esetében az alapvám a következőképpen alakul:

a) az eredeti Közösség esetében az 1972. január 1-jén ténylegesen alkalmazott vámok;

b) Dánia, Írország, Norvégia és az Egyesült Királyság esetében:

i. az 1059/69/EGK rendelet hatálya alá tartozó termékek tekintetében:

- egyrészről Írország esetében,

- másrészről Dánia, Norvégia és az Egyesült Királyság esetében, az Európai Szabadkereskedelmi Társulást létrehozó egyezmény hatálya alá nem tartozó termékek tekintetében:

az Európai Közösségek és a Dán Királyság, Írország, a Norvég Királyság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti konferencián kidolgozott és elfogadott, "A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány" 47. cikkéből eredő vámok; a vegyesbizottságot kellő időben és minden esetben a (2) bekezdésben előírt első vámcsökkentés előtt tájékoztatni kell ezen alapvámokról;

ii. más termékek tekintetében: az 1972. január 1-jén ténylegesen alkalmazott vámok;

c) Svájc esetében: az e jegyzőkönyv II. táblázatában szereplő vámok.

(2) Az így meghatározott alapvámok és az 1977. július 1-jén alkalmazandó, az e jegyzőkönyv táblázatában található vámok közötti különbséget folyamatosan öt, egyenként 20 %-os részletben fel kell számolni, az alábbi időpontokban:

1973. április 1.

1974. január 1.

1975. január 1.

1976. január 1.

1977. július 1.

Amennyiben azonban az 1977. július 1-jén alkalmazandó vámok magasabbak az alapvámnál, a két vám közötti különbséget 1974. január 1-jén 40 %-kal, majd az alábbi időpontok mindegyikén 20 %-kal kell csökkenteni:

1975. január 1

1976. január 1.

1977. július 1.

(3) A megállapodás 5. cikkének (3) bekezdésétől eltérve, és az Európai Közösségek és a Dán Királyság, Írország, a Norvég Királyság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti konferencián kidolgozott és elfogadott "A csatlakozás feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmány" 39. cikke (5) bekezdésének a Közösség általi alkalmazására is figyelemmel, az Egyesült Királyság vámtarifájában a specifikus vámok, illetve az összetett vámok különös része tekintetében, az (1) és (2) bekezdést négy tizedes jegyig történő kerekítéssel kell alkalmazni az alább felsorolt termékekre:

Az egyesült királyságbeli vámtarifa szerinti vámtarifaszám | Árumegnevezés |

22.06 | Vermut és friss szőlőből készült más bor, növényekkel vagy más aromás anyagokkal ízesítve |

ex 22.09 | Alkohol (a 22.08 vámtarifaszám alá tartozó kivételével); likőr és más szeszes ital; összetett alkoholos készítmények (más néven koncentrált kivonatok) italok gyártásához: Alkoholok, kivéve a 45,2 vagy annál kisebb etilalkohol-tartalmú rumot, rizspálinkát, tafiát, gint, whiskyt, vodkát és a tojást, vagy tojássárgáját és/vagy cukrot (szacharóz vagy invertcukor) tartalmazó szilva-, körte- vagy cseresznyeborpárlatot |

(4) Az e jegyzőkönyvhöz csatolt I. táblázatban felsorolt, az egyesült királyságbeli vámtarifa 19.03, 22.06 és 35.01 B vámtarifaszáma alá tartozó termékek esetében az Egyesült Királyság a (2) bekezdésben említett első vámcsökkentést 1973. július 1-jéig elhalaszthatja.

3. cikk

(1) E jegyzőkönyvet alkalmazni kell továbbá a közös vámtarifa 22.09 C alszáma alá tartozó, az e jegyzőkönyv I. és a II. táblázatában nem említett alkoholtartalmú italok esetében. Az e termékek vámtarifa-csökkentésére alkalmazandó szabályokról a vegyes bizottság dönt.

A vegyes bizottság a szabályok meghatározásakor vagy egy későbbi időpontban dönt a Brüsszeli Nómenklatúra 1–24. árucsoportjába tartozó egyéb olyan termékek e jegyzőkönyvbe történő felvételéről, amelyek nem tartoznak a szerződő felek területén hatályos mezőgazdasági szabályozások hatálya alá.

(2) Ez esetben a vegyes bizottság szükség szerint kiegészítheti a 3. jegyzőkönyv II. és III. mellékletét.

I. TÁBLÁZAT

EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG

Megjegyzés:

A felsorolásban megjelenő vc, ckv, lkv rövidítések jelentése: "változó komponens", "cukor kiegészítő vámtétel", "liszt kiegészítő vámtétel".

[1]

A Közös Vámtarifa szerinti vámtarifaszám | Árumegnevezés | Alapvámok | 1977. július 1-jén alkalmazandó vám |

15.10 | Zsírsavak; finomításból származó olajsav; zsíralkohol | | |

ex C.más zsírsavak; finomításból származó olajsavak: | | |

Erdeifenyőből nyert termékek, amelynek zsírsavtartalma 90 tömegszázalék vagy azt meghaladó | 4,5 % | 0 |

17.04 | Cukorkaáru, kakaótartalom nélkül: | | |

A.10 tömegszázalékot meghaladó szacharóztartalmú édesgyökér-kivonat, más anyag hozzáadása nélkül | 21 % | 12 % |

B. Rágógumi | 8 % + vc legfeljebb 23 %-kal | vc |

C.Fehér csokoládé | 13 % + vc legfeljebb 27 %-kal + ckv | vc |

D.Más | 13 % + vc legfeljebb 27 %-kal + ckv | vc |

18.06 | Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény | | |

A.Kakaópor, kizárólag cukor hozzáadásával édesítve | 10 % + vc | vc |

B.Fagylalt (a fagylaltpor kivételével) és más jégkrémek | 12 % + vc legfeljebb 27 %-kal + ckv | vc |

C.Csokoládé és csokoládés termékek, töltve is; cukorkaáru és helyettesítői, amelyek cukorpótlóból készülnek, kakaótartalommal | 12 % + vc legfeljebb 27 %-kal + ckv | vc |

D.Más: | | |

I.Tejzsírtartalom nélkül vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsírtartalommal: | | |

a)500 g vagy annál kisebb tömegű közvetlen csomagolásban | 12 % + vc legfeljebb 27 %-kal + ckv | vc |

b)más: | | |

500 g-ot meghaladó, de 1 kg-nál kisebb tömegű közvetlen csomagolásban | 19 % + vc | vc |

más | 19 % + vc | 6 % + vc |

II.Tejzsírtartalma tömegszázalékban: | | |

a)1,5 % vagy több, de legfeljebb 6,5 %: | | |

1.500 g vagy annál kisebb tömegű közvetlen csomagolásban | 12 % + vc legfeljebb 27 %-kal + ckv | vc |

2.más: | | |

500 g-nál nagyobb, de legfeljebb 1 kg tömegű közvetlen csomagolásban | 19 % + vc | vc |

más | 19 % + vc | 6 % + vc |

b)több mint 6,5 %, de kevesebb mint 26 %: | | |

1.500 g vagy annál kisebb tömegű közvetlen csomagolásban | 12 % + vc | vc |

2.más: | | |

500 g-nál nagyobb, de legfeljebb 1 kg tömegű közvetlen csomagolásban | 19 % + vc | vc |

más | 19 % + vc | 6 % + vc |

c)26 % vagy több: | | |

1.500 g vagy annál kisebb tömegű közvetlen csomagolásban | 12 % + vc | vc |

2.más: | | |

500 g-nál nagyobb, de legfeljebb 1 kg tömegű közvetlen csomagolásban | 19 % + vc | vc |

más | 19 % + vc | 6 % + vc |

19.01 | Malátakivonat | 8 % + vc | vc |

19.02 | Gyermektápszer, diétás vagy étkezési célú, lisztből, darából, keményítőből vagy malátakivonatból előállított élelmiszer-készítmény, amelynek kakaótartalma kisebb, mint 50 tömegszázalék | 11 % + vc | vc |

19.03 | Makaróni, spagetti és más tésztaféle termékek | 12 % + vc | vc |

19.04 | Tápióka és szágó; burgonyából vagy más keményítőből készült tápióka- és szágópótló | 10 % + vc | vc |

19.05 | Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (puffasztott rizs, kukoricapehely és hasonló termékek) | 8 % + vc | vc |

19.06 | Áldozóostya, üres gyógyszerkapszula gyógyszerészeti célokra, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termékek | 7 % + vc | vc |

19.07 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, biscuit és más pékáru cukor, méz, tojás, zsír, sajt vagy gyümölcs hozzáadása nélkül: | | |

A.Ropogós kenyér (knäckebrot) | 9 % + vc legfeljebb 24 %-kal + lkv | vc |

B.Pászka | 6 % + vc legfeljebb 20 %-kal + lkv | vc |

C.Diabetikus, sikéres kenyér | 14 % + vc | vc |

D.más | 14 % + vc | vc |

19.08 | Cukrászsütemény, kalács, biscuit és más pékáru bármilyen arányú kakaótartalommal: | | |

A.Mézeskalács és hasonlók | 13 % + vc | vc |

B.más | 13 % + vc legfeljebb 30 %-kal + lkv vagy 35 % + ckv | vc |

21.01 | Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, ezek kivonata, eszenciája és koncentrátuma: | | |

A.Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé: | | |

II.más | 8 % + vc | vc |

B.Kivonat, koncentrátum: | | |

II.más | 14 % + vc | vc |

21.04 | Mártás (szósz); ételízesítő keverék: | | |

B.más: | | |

paradicsomtartalmú | 18 % | 10 % |

más | 18 % | 6 % |

21.05 | Leves és erőleves, folyékony, szilárd és por alakban; homogenizált, összetett élelmiszer-készítmény: | | |

A.Leves és erőleves, folyékony, szilárd és por alakban: | | |

paradicsomtartalmú | 18 % | 10 % |

más | 18 % | 6 % |

21.06 | Élesztő (aktív vagy nem aktív); előkészített sütőpor: | | |

A.Aktív élesztő: | | |

II.Sütőélesztő | 15 % + vc | vc |

B.Nem aktív élesztő: | | |

I.tabletta, kocka vagy más hasonló formában, vagy legfeljebb 1 kg nettó tömegű kiszerelésben | 13 % | 4 % |

II.más | 8 % | 4 % |

21.07 | Másutt nem említett élelmiszer-készítmény | | |

A.Gabonafélék, mag vagy kalász formában, előfőzve vagy másképpen előkészítve | 13 % + vc | vc |

B.Ravioli, makaróni, spagetti és más tésztaféle termékek, nem töltve, főzve; tésztafélék, töltve | 13 % + vc | vc |

C.Fagylalt (a fagylaltpor kivételével) és más jégkrémek | 13 % + vc | vc |

D.Joghurt- és tejkészítmények, por formában, gyermektápszer, illetve diéta vagy étkezés céljára | 13 % + vc | vc |

E.Sajtfondü | 13 % + vc legfeljebb 100 tiszta kg-onkénti 35 EE-vel | vc legfeljebb 100 tiszta kg-onkénti 25 EE-vel |

F.más: | | |

I.tejzsírtartalom nélkül vagy 1,5 tömegszázaléknál kisebb tejzsírtartalommal: | | |

a)szacharóztartalom nélkül vagy 5 tömegszázaléknál kisebb szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is): | | |

ex 1.keményítőt nem tartalmazó vagy 5-nél kisebb tömegszázalékban tartalmazó:hidrolizált fehérjék és autolizált élesztők | 20 % | 6 % |

2.5 tömegszázaléknál nagyobb keményítőtartalommal | 13 % + vc | vc |

b)5 tömegszázaléknál nagyobb, de 15 tömegszázaléknál kisebb szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) | 13 % + vc | vc |

c)15 tömegszázaléknál nagyobb, de 30 tömegszázaléknál kisebb szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) | 13 % + vc | vc |

d)30 tömegszázaléknál nagyobb, de 50 tömegszázaléknál kisebb szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) | 13 % + vc | vc |

e)50 tömegszázaléknál nagyobb, de 85 tömegszázaléknál kisebb szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) | 13 % + vc | vc |

f)85 tömegszázaléknál nagyobb szacharóztartalommal (beleértve a szacharózban kifejezett invertcukrot is) | 13 % + vc | vc |

II.1,5 tömegszázaléknál nagyobb, de 6 tömegszázaléknál kisebb tejzsírtartalommal | 13 % + vc | vc |

III.6 tömegszázaléknál nagyobb, de 12 tömegszázaléknál kisebb tejzsírtartalommal | 13 % + vc | vc |

IV.12 tömegszázaléknál nagyobb, de 18 tömegszázaléknál kisebb tejzsírtartalommal | 13 % + vc | vc |

V.18 tömegszázaléknál nagyobb, de 26 tömegszázaléknál kisebb tejzsírtartalommal | 13 % + vc | vc |

VI.26 tömegszázaléknál nagyobb, de 45 tömegszázaléknál kisebb tejzsírtartalommal | | |

legfeljebb nettó 1 kg tömegű, közvetlen csomagolásban | 13 % + vc | vc |

más | 13 % + vc | 6 % + vc |

VII.45 tömegszázaléknál nagyobb, de 65 tömegszázaléknál kisebb tejzsírtartalommal | | |

legfeljebb 1 kg nettó tömegű, közvetlen csomagolásban | 13 % + vc | vc |

más | 13 % + vc | 6 % + vc |

VIII.65 tömegszázaléknál nagyobb, de 85 tömegszázaléknál kisebb tejzsírtartalommal | | |

legfeljebb nettó 1 kg tömegű, közvetlen csomagolásban | 13 % + vc | vc |

más | 13 % + vc | 6 % + vc |

IX.85 tömegszázaléknál nagyobb tejzsírtartalommal | | |

legfeljebb 1 kg tömegű, közvetlen kiszerelésben | 13 % + vc | vc |

más | 13 % + vc | 6 % + vc |

22.02 | Limonádé, ízesített természetes ásványvíz és ízesített szódavíz, és más alkoholmentes italok, a 20.07 vámtarifaszám alá tartozó gyümölcs- és zöldséglevek kivételével: | | |

ex A.tej- és tejzsírtartalom nélkül: | | |

cukortartalommal (szacharóz vagy invertcukor) | 15 % | 0 |

B.más | 8 % + vc | vc |

22.03 | Malátából készült sör | 24 % | 10 % |

22.06 | Vermut és friss szőlőből készült más bor, növényekkel vagy aromatikus anyagokkal ízesítve: | | |

A.Tényleges alkoholtartalma legfeljebb 18 térfogatszázalék, az alábbi űrtartalmú tárolókban: | | |

I.legfeljebb 2 literes | 17 EE /hl | 0 |

II.több mint 2 literes | 14 EE/hl | 0 |

B.18 térfogatszázalékot meghaladó, de legfeljebb 22 térfogatszázalék tényleges alkoholtartalommal, az alábbi űrtartalmú tárolókban: | | |

I.legfeljebb 2 literes | 19 EE /hl | 0 |

II.több mint 2 literes | 16 EE /hl | 0 |

C.22 térfogatszázalékot meghaladó tényleges alkoholtartalommal, az alábbi űrtartalmú tárolókban | | |

I.legfeljebb 2 literes | 1,60 EE /hl alkohol-fokonként + 10 EE/hl | 0 |

II.több mint 2 literes | 1,60 EE /hl alkohol-fokonként | 0 |

22.09 | Alkohol (a 22.08 vámtarifaszám alá tartozó kivételével); szesz, likőr és más szeszes ital; összetett alkoholos készítmények (más néven koncentrált kivonatok) italok gyártásához: | | |

C.Szeszes italok: | | |

ex V.más: | | |

tojást vagy tojássárgáját és/vagy cukrot (szacharóz vagy invertcukor) tartalmazó szeszes italok, az alábbi űrtartalmú tárolókban: | | |

a)legfeljebb 2 literes | 1,60 EE /hl alkohol-fokonként + 10 EE/hl | 1 EE/hl alkohol-fokonként + 6 EE/hl |

b)több mint 2 literes | 1,60 EE /hl alkohol-fokonként | 1 EE/hl alkohol-fokonként |

29.04 | Aciklikus alkoholok és ezek halogén-, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékai: | | |

C.Többértékű alkoholok: | | |

II.Mannit | 12 % + vc | 8 % + vc |

III.Szorbit | | |

a)vizes oldatban | | |

1.legfeljebb 2 tömegszázalék D-mannit tartalmú szorbittartalom alapján számítva | 12 % + vc | 6 % + vc |

2.más | 9 % + vc | 6 % + vc |

b)más | | |

1.legfeljebb 2 tömegszázalék D-mannit tartalmú szorbittartalom alapján számítva | 12 % + vc | 6 % + vc |

2.más | 9 % + vc | 6 % + vc |

29.10 | Acetálok, félacetálok, egyes vagy komplex oxigénfunkciós acetálok és félacetálok és ezek halogén-, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékai: | | |

ex B.más: | | |

Metil-glukozidok | 14,4 % | 8 % |

29.14 | Monokarbonsavak, ezek anhidridjei, halogenidjei, peroxidjai, peroxisavai, valamint ezek halogén-, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékai: | | |

ex A.Telített, aciklikus, egybázisú karbonsavak: | | |

Mannitészter és szorbitészter | 8,8 %–18,4 % | 8 % |

ex B.Telítetlen, aciklikus, egybázisú karbonsavak: | | |

Mannitészter és szorbitészter | 12 %–13,6 % | 8 % |

29.15 | Több-bázisú karbonsavak, ezek anhidridjei, halogenidjei, peroxidjai, peroxisavai, valamint ezek halogén-, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékai: | | |

A.Aciklikus több-bázisú karbonsavak: | | |

ex. V.más: | | |

Itakonsav, sói és észterei | 10,4 % | 0 |

29.16 | Karbonsavak további alkohol-, fenol-, aldehid- vagy ketonfunkciós csoporttal és más egyes vagy komplex oxigénfunkciós karbonsavak, valamint ezek anhidridjei, halogenidjei, peroxidjai, peroxisavai és ezek halogén-, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékai: | | |

A.Alkoholfunkciós karbonsavak: | | |

I.Tejsav, sói és észterei | 13,6 % | 0 |

IV.Citromsav, sói és észterei: | | |

a)Citromsav | 15,2 % | 0 |

b)nyers kalcium-citrát | 5,6 % | 0 |

c)más | 16 % | 0 |

ex VIII. más— glicerin-, glikol-, szacharin-, izoszacharin-, és heptaszacharinsavak, ezek sói és észterei | 12 % | 8 % |

29.35 | Heterociklikus vegyületek; nukleinsavak: | | |

ex Q.más | | |

mannit vagy szorbit anhidrátok, a maltol vagy izomaltol kivételével | 10,4 % | 8 % |

29.43 | Vegyileg tiszta cukrok, a szacharóz, a laktóz, a maltóz, a glukóz és a fruktóz kivételével; cukor-éterek, -észterek és ezek sói, a 29.39, 29.41 és 29.42 vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével: | | |

B.Más | 20 % | 8 % |

29.44 | Antibiotikumok | | |

A.Penicillinek | 16,8 % | 0 |

35.01 | Kazein, kazeinát, más kazeinszármazékok; kazeinenyvek: | | |

A.Kazein | | |

I.Regenerált textilszálak gyártásához [1] | 2 % | 0 |

II. [1]Ipari célra, az élelmiszer- és takarmánygyártás kivételével: | | |

50 tömegszázalék vagy annál nagyobb víztartalommal | 5 % | 0 |

más | 5 % | 3 % |

III.Más | 14 % | 12 % |

B.Kazeinenyv | 13 % | 11 % |

C.Más | 10 % | 8 % |

35.05 | Dextrinek és dextrinenyvek; oldható vagy pörkölt keményítő; keményítőenyv | | |

A.Dextrinek; oldható vagy pörkölt keményítő | 14 % + vc | vc |

B.Dextrin- vagy átalakított más keményítő-alapanyagból készített enyv | 13 % + vc legfeljebb 18 %-kal | vc |

35.06 | Másutt nem említett elkészített enyv- és más elkészített ragasztó; enyvként vagy ragasztóként használható termékek a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve, legfeljebb 1 kg tiszta tömegben: | | |

A.Másutt nem említett elkészített enyv: | | |

ex II.más enyv | | |

nátrium-szilikát emulzió alapú | 12,8 % | 0 |

ex B.Enyvként vagy ragasztóként használható termékek a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve, legfeljebb 1 kg tiszta tömegben: | | |

nátrium-szilikát emulzió alapú | 15,2 | 0 |

38.12 | Textil-, papír-, bőr és hasonló, iparban használt végkikészítő szerek, festést gyorsító és elősegítő, színtartóságot növelő anyagok | | |

A.Végkikészítő szerek és festést gyorsító és elősegítő készítmények: | | |

I.Keményítőtartalommal | 13 % + vc legfeljebb 20 %-kal | vc |

38.19 | Más vámtarifaszám alá nem sorolható vegyipari és rokon ipari termékek és készítmények (beleértve a természetes termékek keverékét is) a vegyipar és vele rokon iparágak másutt nem említett maradékai és melléktermékei: | | |

Q.Szintetikus gyanta alapú öntödei magkötők | 12,8 % | 8 % |

ex T.más: | | |

szorbitkrakkolás termékei | 14,4 % | 8 % |

39.02 | Polimerizációs és kopolimerizációs termékek (pl. polietilén, politetrahaloetilén, poli-izobutilén, polisztirén, PVC, polivinilacetát, polivinilklóracetát, és más polivinil származékok, poliakril és polimetakril származékok, kumaron-indén gyanták): | | |

ex C.más: | | |

gyanta alapú ragasztók | 12 %–18,4 % | 0 |

39.06 | Más polimerek, műgyanta és műanyagok, az alginsavat, sóit és észtereit, a linoxint is beleértve: | | |

ex B.másDextrin | 16 % | 6 % |

más, a linoxin kivételével | 16 % | 8 % |

II. TÁBLÁZAT

SVÁJC

A svájci vámtarifa szerinti vámtarifaszám | Árumegnevezés | [2]Alapvámok | [2]1977. július 1-jétől alkalmazandó vám |

100 tiszta kg-onkénti S.Fr | 100 tiszta kg-onkénti S.Fr. |

1510. | Zsírsavak; finomításból származó olajsav; zsíralkohol: | | |

ex 20 | tallolajból nyert zsírsav | 1,0 | 0 |

1704. | Cukorkaáru, kakaótartalom nélkül: | | |

20 | Rágógumi | 41,0 + vc legfeljebb 70,0 -val | vc |

30 | más | 53,0 + vc legfeljebb 90,0-val | vc |

1806.01 | Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény | | |

ex | jégkrém | 50,0 | 47,50 |

ex | más, kivéve a 12 tömegszázaléknál több vajat vagy zsiradékot, vagy összesen 20 tömegszázaléknál több tejalkotórészt tartalmazó, keverékeket, 1 kg tiszta tömeget meghaladó csomagolásban | 50,0 | 40,0 |

1901.01 | Malátakivonat | 20,0 + vc | vc |

1902. | Lisztből, darából, keményítőből vagy malátakivonatból előállított élelmiszer-készítmény, gyermektápszer, diétás vagy étkezési célra, 50 tömegszázaléknál kisebb kakaótartalommal: | | |

ex 10 | olyan készítmények, amelyekben a burgonyaliszt-tartalom a meghatározó, dara, pehely stb. formában, és a 12 tömegszázalékot meghaladó tejzsírtartalmú, készítmények, 2 kg tiszta tömeget meghaladó csomagolásban | 10,0 + vc | vc |

ex 20 | más, kivéve a 12 tömegszázalékot meghaladó tejzsírtartalmú, 2 kg tiszta tömeget meghaladó csomagolásban | 20,0 + vc legfeljebb 40,0-val | vc |

1903.01 | Makaróni, spagetti és hasonló tésztaféle termékek | 3,0 + vc legfeljebb 25,0-val | vc |

1904. | Tápióka és szágó; burgonyából vagy más keményítőből készült tápióka- és szágópótló: | | |

10 | burgonyakeményítőből előállított tápióka | 5,0 | 4,0 |

20 | más | 2,50 | 2,0 |

1905.01 | Gabonából vagy gabonatermékből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer: puffasztott rizs, kukoricapehely és hasonló termékek | 25,0 | 20,0 |

1906.01 | Áldozó ostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételő ostya, rizspapír és hasonló termékek | 40,0 | 32,0 |

1907. | Kenyér, biscuit és más közönséges pékáru, cukor, méz, tojás, zsír, sajt vagy gyümölcs hozzáadása nélkül: | | |

10 | csomagolás nélkül értékesítve | 5,0 | 4,0 |

20 | bármilyen csomagolásban értékesítve | 15,0 + vc legfeljebb 35,0-val | vc |

1908. | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, biscuit és más pékáru bármilyen arányú kakaótartalommal: | | |

10 | édesítetlen, kakaó vagy csokoládé nélkül | 27,0 + vc legfeljebb 55,0-val | vc |

20 | más | 60,0 + vc legfeljebb 100.0-val | vc |

2101. | Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé; ezek kivonata, eszenciája és koncentrátuma: | | |

ex 10 | pörkölt pótkávé, egészben vagy darabokban, kivéve a pörkölt cikóriát | 2,0 | 1,60 |

ex 12 | más, kivéve a pörkölt cikóriából készült termékeket | 21,0 + vc legfeljebb 50,0-val | vc |

2104. | Mártás (szósz); ételízesítő keverék: | | |

10 | ipari előállításra | 10,0 | 0 |

20 | más: | | |

| paradicsomtartalmú termékek | 50,0 | 27,50 |

| más | 50,0 | 0 |

2105. | Leves és erőleves, folyékony, szilárd és por alakban; homogenizált összetett élelmiszer-készítmény: | | |

10 | Leves és erőleves, folyékony, szilárd és por alakban: | | |

| paradicsomtartalmú termékek | 50,0 | 27,50 |

| más | 50,0 | 0 |

2106. | Élesztő (aktív vagy nem aktív); elkészített sütőpor: | | |

ex 20 | más élesztő | 10,0 | 4,0 |

2107. | Másutt nem említett élelmiszer-készítmények: | | |

ex 10 | zöldségkivonatok és -koncentrátumok alkoholmentes keveréke, édesített vagy nem édesített | 120 + vc | vc |

16 | gabonák, darálva, gabonapehely és hasonló termékek előállítására előkészítve | 6,0 | 4,80 |

20 | tartósított kukorica | 13 + vc legfeljebb 25-tel | vc |

22 | előfőzött rizs | 30,0 | 24,0 |

26 | gyermektápszer | 50,0 | 40,0 |

ex 40 | jégkrém | 110,0 | 100,0 [3] |

ex 40 | hidrolizált fehérjék; autolizált élesztők | 110,0 | 30,0 |

ex 40 | joghurtkészítmények | 110,0 | 100,0 |

ex 40 | más, kivéve a 12 tömegszázaléknál több vajat vagy zsiradékot tartalmazó, vagy összesen 20 tömegszázaléknál több tejalkotórészt tartalmazó, készítményeket, 1 kg tiszta tömeget meghaladó csomagolásban | 44 + vc | vc |

2202. | Limonádé, ízesített természetes ásványvíz és ízesített szódavíz, és más alkoholmentes italok, kivéve a 2007 vámtarifaszám alá tartozó gyümölcs- és zöldségleveket: | | |

40 | más | 8,0 | 6,40 |

2203. | Malátából készült sör: | | |

08 | tartályvagonban vagy hordóban, 2 hektolitert meghaladó mennyiségben | 15,0 [4] | 6,0 [4] |

10 | hordóban, 2 hektoliternél kisebb mennyiségben | 9,0 [4] | 3,50 [4] |

| üvegben, dobozban vagy hasonló tárolókban: | | |

12 | üvegben | 16,0 [4] | 6,0 [4] |

14 | más | 20,0 [4] | 8,0 [4] |

2206. | Vermut és friss szőlőből készült más bor növényekkel vagy aromatikus más anyagokkal ízesítve: | | |

10 | legfeljebb 18 térfogatszázalék alkoholtartalommal | 30,0 | 0 |

20 | 18 térfogatszázalékot meghaladó alkoholtartalommal | 50,0 | 0 |

2209. | Alkohol (a 22.08 vámtarifaszám alá tartozó kivételével); szesz, likőr és más szeszes ital; összetett alkoholos készítmények (más néven koncentrált kivonatok) italok gyártásához: | | |

ex 40 | likőr és más édesített és ízesített szeszes italok; cukor- vagy tojástartalommal | 75,0 | 45,0 |

2904. | Aciklikus alkoholok és ezek halogén-, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékai: | | |

50 | szorbit | 2,20 | 0 |

ex 60 | mannit | 1,50 | 0 |

ex 2910.01 | metil-glukozidok | 2,0 | 0 |

ex 2914.44 | mannitészter és szorbitészter | 1,50 | 0 |

ex 2915.30 | itakonsav, annak sói és észterei | 1,50 | 0 |

2916. | Karbonsavak alkohol-, fenol-, aldehid- vagy ketonfunkciós csoporttal és más egyes vagy komplex oxigénfunkciós karbonsavak, ezek anhidridjei, halogenidjei, peroxidjai, peroxisavai és ezek halogén-, szulfo-, nitro- vagy nitrozoszármazékai: | | |

10 | tejsav | 0,75 | 0 |

12 | tejsav sói (laktát) | 5,0 | 0 |

30 | citromsav | 2,0 | 0 |

32 | citromsav sói (citrát) | 2,0 | 0 |

ex 60 | tejsav és citromsav észterei; glükonsav, sói és észterei; glicerin-, glikol-, szacharin-, izoszacharin-, és heptaszacharinsavak, ezek sói és észterei | 2,50 | 0 |

2935. | Heterociklikus vegyületek; nukleinsavak: | | |

ex 30 | mannit vagy szorbit anhidrátok (például a szorbitan), amelyek nem tartalmaznak maltolt vagy izomaltolt | 1,50 | 0 |

2943. | Vegyileg tiszta cukrok, a szacharóz, a laktóz, a maltóz, a glukóz és a fruktóz kivételével; cukor-éterek, -észterek és ezek sói, a 2939, 2941 és 2942 vámtarifaszám alá tartozó termékek kivételével: | | |

ex 10 | szorbóz | 8,50 | 0 |

ex 20 | szorbóz sói és észterei | 1,50 | 0 |

ex 2944.01 | Penicillinek | 50,0 | 0 |

3501. | Kazein, kazeinát, más kazeinszármazékok; kazeinenyvek: | | |

20 | kazeinenyvek | 22,0 | 15.0 |

3505.01 | Dextrinek és dextrinenyvek; oldható vagy pörkölt keményítő; keményítőenyv: | 6,0 | 4.80 |

3506. | Másutt nem említett elkészített enyv és más elkészített ragasztó; enyvcént vagy ragasztóként használható termékek a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve, legfeljebb 1 kg tiszta tömegben: | | |

ex 12 | nátrium-szilikát emulzió alapú készítmények | 7,0 | 0 |

ex 20 | nátrium-szilikát emulzió alapú készítmények | 20,0 | 0 |

ex 3812.01 | Végkikészítő szerek és festést gyorsító és elősegítő készítmények keményítőtartalommal | 5,0 | 0 |

3819. | Más vámtarifaszám alá nem sorolható vegyipari és rokon ipari termékek és készítmények (beleértve a természetes termékek keverékét is) a vegyipar és vele rokon iparágak másutt nem említett maradékai és melléktermékei: | | |

ex 50 | szorbitkrakkolás termékei; szintetikus gyanta alapú öntödei magkötők | 1,50 | 0 |

3902 | Polimerizációs és kopolimerizációs termékek | | |

ex 20 | gyanta alapú ragasztók | 6,50 | 0 |

ex 22 | gyanta alapú ragasztók | 6,50 | 0 |

3906. | Más polimerek, műgyanta és műanyagok, az alginsavat, annak sóit és észtereit is beleértve; linoxin: | | |

ex 10 | az alginsavat kivéve, ezek sói és észterei, valamint a linoxin | 2,50 | 0 |

ex 20 | az alginsavat kivéve, ezek sói és észterei, valamint a linoxin | 2,50 | 0 |

ex 30 | az alginsavat kivéve, ezek sói és észterei, valamint a linoxin | 15,0 | 0 |

ex 32 | az alginsavat kivéve, ezek sói és észterei, valamint a linoxin | 30,0 | 0 |

ex 40 | az alginsavat kivéve, ezek sói és észterei, valamint a linoxin | 40,0 | 0 |

ex 42 | az alginsavat kivéve, ezek sói és észterei, valamint a linoxin | 55,0 | 0 |

[1] Az ezen alszám alá történő bejegyzés az illetékes hatóságok által meghatározandó feltételek szerint történik.

[2] Plusz kiegészítő vám (árpa és más, a sörgyártáshoz használt alaptermékek)

[3] Az alkoholtartalmú termékekre a svájci, alkoholra vonatkozó vámszabályozás által kiszabott díjakat kell alkalmazni.

[4] Ezt a vámtételt 90 CHF-ra kell csökkenteni, ha a növényi zsírt tartalmazó jégkrém értékesítése a Közösség egész területén engedélyezett.

--------------------------------------------------

3. Jegyzőkönyv

a "származó termék" fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködési módszerekről

I. CÍM

a "származó termékek" fogalmának meghatározása

1. cikk

E megállapodás végrehajtása céljából és az e jegyzőkönyv 2. és 3. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül az alábbi termékek tekintendők:

1. Közösségből származó termékeknek:

a) a teljes egészében a Közösségben létrejött vagy előállított termékek,

b) a Közösségben előállított termékek, amelyek gyártása során az a) pontban említetteken kívüli termékeket használnak fel, amennyiben e termékek az 5. cikk értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül. Ezt a feltételt azonban nem kell alkalmazni az e jegyzőkönyv értelmében Svájcból származó termékekre;

2. Svájcból származó termékeknek:

a) a teljes egészében Svájcban létrejött vagy előállított termékek,

b) a Svájcban előállított termékek, amelynek gyártása során az a) pontban említetteken kívüli termékeket használnak fel, amennyiben e termékek az 5. cikk értelmében kielégítő megmunkáláson és feldolgozáson mentek keresztül. Ezt a feltételt azonban nem kell alkalmazni az e jegyzőkönyv értelmében a Közösségből származó termékekre.

A C. jegyzékben szereplő termékek ideiglenesen nem tartoznak e jegyzőkönyv hatálya alá.

2. cikk

(1) Amennyiben a Közösség és Ausztria, Finnország, Izland, Portugália és Svédország közötti, és Svájc, valamint az utóbbi öt ország közötti, illetve az ezen öt ország egymás közötti kereskedelmét az e jegyzőkönyvben szereplőkkel megegyező szabályokat tartalmazó megállapodások szabályozzák, a következő termékeket is:

A. a Közösségből származó termékeknek kell tekinteni: az 1. cikk 1. pontjában említett termékeket, amelyek a Közösségből történő kivitelüket követően nem mentek keresztül semmilyen megmunkáláson vagy feldolgozáson ezen öt ország egyikében sem, vagy nem mentek keresztül kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson ahhoz, hogy ennélfogva ezen országokból származó terméknek minősüljenek, a fent említett megállapodásokban szereplő, e jegyzőkönyv 1. cikk (1) bekezdése b) pontjának vagy (2) bekezdése b) pontjának megfelelő rendelkezések értelmében, feltéve hogy:

a) a megmunkálás vagy feldolgozás során csak ezen öt ország valamelyikéből vagy a Közösségből vagy Svájcból származó termékeket használtak fel,

b) ha a százalékos szabály az 5. cikkben említett A. vagy B. jegyzékben korlátozza az olyan nem származó termékek értékének arányát, amelyeket bizonyos körülmények között a származó termékekbe be lehet építeni, és ha a hozzáadott érték növekedése minden országban a százalékos szabályokkal és az említett jegyzékekben szereplő más szabályokkal összhangban történt, amelynek során az egyes országokban történt hozzáadottérték-növekedés kumulációja nem megengedett;

B. Svájcból származó termékeknek kell tekinteni: az 1. cikk (1) bekezdésében említett termékeket, amelyek a Közösségből történő kivitelüket követően nem mentek keresztül semmilyen megmunkáláson vagy feldolgozáson ezen öt ország egyikében sem, vagy nem mentek keresztül kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson ahhoz, hogy ezen országokból származó terméknek minősüljenek, a fent említett megállapodásokban szereplő, e jegyzőkönyv 1. cikk (1) bekezdése b) pontjának vagy (2) bekezdése b) pontjának megfelelő rendelkezések értelmében, feltéve hogy:

a) a megmunkálás vagy feldolgozás során csak ezen öt ország valamelyikéből vagy a Közösségből vagy Svájcból származó termékeket használtak fel,

b) ha a százalékos szabály az 5. cikkben említett A. vagy B. jegyzékben korlátozza az olyan nem származó termékek értékének arányát, amelyeket bizonyos körülmények között a származó termékekbe be lehet építeni, és ha a hozzáadott érték növekedése minden országban a százalékos szabályokkal és az említett jegyzékekben szereplő más szabályokkal összhangban történt, amelynek során az egyes országokban történt hozzáadottérték-növekedés kumulációja nem megengedett;

(2) A termékek származásának megállapításakor az (1) bekezdés A. pontja a) alpontjának és B. pontja b) alpontjának alkalmazásában az ott említetteken kívüli termékek olyan arányban történő felhasználása, amely nem haladja meg az előállított és Svájcba vagy a Közösségbe importált termékek teljes értékének 5 %-át, nem érinti a termékek származásának meghatározását, feltéve hogy az így felhasznált termékek nem okozták volna a Közösségből vagy Svájcból exportált termékeknek a Közösségből vagy Svájcból származó helyzet elvesztését, ha azokba beépítették volna őket.

(3) Az (1) bekezdés A pontjának b) alpontjában és B. pontjának b) alpontjában és a (2) bekezdésben említett esetekben nem származó terméket nem lehet beépíteni, csak ha az az 5. cikk (3) bekezdésében előírt megmunkáláson vagy feldolgozáson keresztülmegy.

3. cikk

A 2. cikk rendelkezései ellenére, és feltéve hogy az abban megállapított valamennyi feltétel teljesül, az előállított termékek a továbbiakban csak akkor tekinthetők a Közösségből, illetve Svájcból származó termékeknek, ha a Közösségből vagy Svájcból származó megmunkált vagy feldolgozott termékek értéke az előállított termékek teljes értékének legnagyobb százalékát teszi ki. Ellenkező esetben a termékeket abból az országból származónak kell tekinteni, ahol a termék értéke annyival növekedett, hogy így a hozzáadott érték a termék teljes értékének legnagyobb százalékát teszi ki.

4. cikk

Az 1. cikk (1) bekezdése a) pontjának és (2) bekezdése a) pontjának értelmében teljes egészében a Közösségben vagy Svájcban előállítottnak kell tekinteni az alábbiakat:

a) az ott a talajból vagy a tenger fenekéről nyert ásványi termékek;

b) az ott betakarított növényi termékek;

c) az ott született és felnevelt élő állatok;

d) az ott felnevelt élő állatokból származó termékek;

e) az ott folytatott vadászat vagy halászat során nyert termékek;

f) a tengeri halászat termékei és más, a hajók segítségével a tengerből nyert termékek;

g) a kizárólag az f) pontban említett termékekből a feldolgozó hajók fedélzetén készített termékek;

h) az ott összegyűjtött olyan használt cikkek, amelyek csak a nyersanyagok visszanyerésére alkalmasak;

i) az ott folytatott gyártási műveletekből eredő hulladék és törmelék;

j) a kizárólag az a)–i) pontban meghatározott termékekből ott gyártott áruk.

5. cikk

(1) Az 1. cikk 1. pontja b) alpontjának és 2. pontja b) alpontjának alkalmazásában a következőket kell kielégítő megmunkálásnak vagy feldolgozásnak tekinteni:

a) olyan megmunkálás vagy feldolgozás, amelynek következtében az előállított árukat más vámtarifaszám alá sorolják, mint amely alá az egyes megmunkált vagy feldolgozott termékek tartoznak, kivéve azonban az A. jegyzékben meghatározott megmunkálást vagy feldolgozást, amelyre e jegyzék különleges rendelkezéseit kell alkalmazni;

b) a B. jegyzékben meghatározott megmunkálás vagy feldolgozás.

Az "áruosztályok", "árucsoportok" és "vámtarifaszámok" a vámtarifában az áruk osztályozására vonatkozó Brüsszeli Nómenklatúrában szereplő áruosztályokat, árucsoportokat és vámtarifaszámokat jelentik.

(2) Ha egy adott előállított termék vonatkozásában százalékos szabály korlátozza az A. és B. jegyzékben a felhasználható anyagok értékét, ezen anyagok együttes értéke nem haladhatja meg az előállított termék értékéhez viszonyítva a két jegyzékben megállapított arányokat, ha az arányok mindkét jegyzékben azonosak; vagy a kettő közül a nagyobbikat, ha eltérőek, függetlenül attól, hogy a megmunkálás, a feldolgozás vagy az összeszerelés során megváltozott-e a vámtarifaszám, e két jegyzék mindegyikében megállapított feltételek alapján és korlátokon belül.

(3) Az 1. cikk (1) bekezdése b) pontjának és (2) bekezdése b) pontjának alkalmazásában, a vámtarifaszám megváltozásától függetlenül, nem tekinthetők kielégítő megmunkálásnak vagy feldolgozásnak a származó helyzet eléréséhez az alábbiak:

a) azok a műveletek, amelyek a szállítás és a tárolás során az áru jó állapotban való megőrzését biztosítják (szellőztetés, szétrakodás, szárítás, hűtés, sóban, kén-dioxidban vagy más vizes oldatban való elhelyezés, a károsodott részek eltávolítása és hasonló műveletek);

b) a por eltávolításából, rostálásból vagy szűrésből, szétválogatásból, osztályozásból, párosításból (beleértve az árucikkből csomagok összeállítását), mosásból, festésből, feldarabolásból álló egyszerű műveletek;

c) i. a csomagolás és a felosztás változásai és küldemények összeállítása;

ii. üvegek, flakonok, zsákok, ládák, dobozok egyszerű feltöltése, rögzítés kartonkártyákon vagy táblákon stb. és minden más egyszerű csomagolási művelet;

d) jelek, címkék vagy más hasonló megkülönböztető jelzések elhelyezése a termékeken vagy csomagolásukon;

e) termékek egyszerű vegyítése, függetlenül attól, hogy azok egymástól különböző fajtájúak-e, ha a keverékek egy vagy több összetevője nem felel meg az e jegyzőkönyvben megállapított feltételeknek, amelyek alapján akár a Közösségből, akár Svájcból származónak lehetne tekinteni;

f) árucikkek részeinek kész árucikké történő egyszerű összeszerelése;

g) az a)–f) pontban meghatározott két vagy több művelet kombinációja;

h) állatok levágása.

6. cikk

(1) Ha az 5. cikkben említett A. és B. jegyzék úgy rendelkezik, hogy a Közösségben vagy Svájcban előállított árukat csak akkor kell onnan származónak tekinteni, ha a megmunkált vagy feldolgozott termékek értéke nem haladja meg az előállított áruk értékének meghatározott százalékát, az e százalék meghatározásához figyelembe veendő értékek az alábbiak:

- egyrészt

olyan termékek tekintetében, amelyek behozatala bizonyítható, vámértékük a behozatal időpontjában;

a meghatározatlan eredetű termékek tekintetében az a legelőször meghatározható ár, amelyet a termékért azon szerződő fél területén fizetnek, ahol a terméket gyártják;

- és másrészt

az előállított áruk gyártelepi ára, csökkentve a behozatal alapján visszatérített vagy visszatérítendő belső adó értékével.

E cikk a 2. és 3. cikk alkalmazása tekintetében is irányadó.

(2) A 2. és 3. cikk alkalmazásában a "hozzáadott érték" az előállított áruk gyártelepi ára, csökkentve az érintett országból vagy a Közösségből történő behozatal alapján visszatérített vagy visszatérítendő belső adó értékével, továbbá az importált és az ezen országban vagy a Közösségben a gyártás során felhasznált valamennyi termék vámértékével.

7. cikk

A Svájcból vagy a Közösségből származó, egyetlen, nem osztott küldeményt alkotó áruk a Közösség, Svájc, Ausztria, Finnország, Izland, Portugália vagy Svédország területén kívül más ország területén átszállíthatók, adott esetben átrakásra vagy ideiglenes raktározásra is sor kerülhet ilyen területen, amennyiben az átszállítást földrajzi okok indokolják, az áruk az átszállítás vagy raktározás országának vámfelügyelete alatt maradnak, nem kerülnek be ezen országok kereskedelmi forgalmába, és nem mentek keresztül a kirakodástól, átrakodástól vagy bármely más, a jó állapotban való megőrzéshez szükséges művelettől eltérő műveleteken.

II. CÍM

Az igazgatási együttműködésre vonatkozó rendelkezések

8. cikk

(1) E megállapodás rendelkezéseit az e jegyzőkönyv 1. cikke szerinti származó termékeknek a Közösségbe vagy Svájcba irányuló behozatala esetén egy A.CH.1 szállítási bizonyítvány benyújtását követően kell alkalmazni, amely bizonyítvány mintáját e jegyzőkönyv V. melléklete tartalmazza, és amelyet Svájc vagy a Közösség tagállamainak vámhatóságai állítanak ki.

(2) A 2. és adott esetben a 3. cikk alkalmazása esetén az A.W.1 szállítási bizonyítványokat kell használni, amelynek mintáját e jegyzőkönyv VI. melléklete tartalmazza. Ezt minden olyan érintett ország vámhatósága kiállítja az előzőleg kiállított szállítási bizonyítványok bemutatását követően, ahol az árukat újrakivitelüket megelőzően ugyanolyan állapotban tartották, vagy ahol a 2. cikkben említett megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül.

(3) Annak érdekében, hogy a vámhatóságok meggyőződhessenek arról, hogy az egyes érintett országok területén milyen körülmények között tartották az árukat, a korábban kiállított és az áruk behozatalakor bemutatott szállítási bizonyítványokat az áruk birtokosának kérelmére az említett hatóságok megfelelően bejegyzéssel látják el a behozatalkor, majd azt követően hathavonta; ez nem vonatkozik arra az esetre, ha az árukat vámraktárban tárolták és újrakivitelükig változatlan állapotban tartották.

(4) Svájc és a Közösség tagállamainak vámhatóságai jogosultak a 2. cikkben említett megállapodásokban meghatározott szállítási bizonyítványok kiállítására az e megállapodásokban megállapított feltételek alapján, feltéve hogy azon áruk, amelyekre a bizonyítványok vonatkoznak, Svájc vagy a Közösség területén találhatók. E bizonyítványok mintáját e jegyzőkönyv VI. melléklete tartalmazza.

(5) Ha ez a jegyzőkönyv a "szállítási bizonyítvány" vagy "szállítási bizonyítványok" fogalmat használja és nem határozza meg, hogy az (1) vagy a (2) bekezdésben leírt bizonyítványról van-e szó, a vonatkozó rendelkezéseket egyaránt alkalmazni kell a bizonyítvány mindkét típusára.

9 cikk

Szállítási bizonyítványt csak az exportőr által írásban, az e célból kibocsátott űrlapon benyújtott kérelem alapján állítanak ki.

10 cikk

(1) A szállítási bizonyítványt az exportáló állam vámhatóságai állítják ki, azon áruk kivitelekor, amelyekre az vonatkozik. A kivitel megtörténtét vagy biztosítását követően a bizonyítványt az exportőr rendelkezésére kell bocsátani.

Kivételesen az áruk kivitelét követően is ki lehet állítani a rájuk vonatkozó szállítási bizonyítványt, ha azt a kivitel idején tévedés, nem szándékos mulasztás, vagy különleges körülmények folytán nem állították ki. Ez esetben a bizonyítványban meg kell jelölni kiállításának körülményeit.

Szállítási bizonyítványt csak akkor lehet kiállítani, ha az a megállapodásban előírt kedvezményes elbánás alkalmazásának érdekében okirati bizonyítékul szolgálhat.

(2) A 8. cikk (2) vagy (4) bekezdésében megállapított feltételek alapján kiállított szállítási bizonyítványnak meg kell jelölnie azt a korábban kiállított szállítási bizonyítványt vagy bizonyítványokat, amelyek alapján kiállították.

(3) A szállítási bizonyítványokra és a (2) bekezdésben említett bizonyítványokra vonatkozó kérelmeket, amelyek bemutatása alapján az új bizonyítványokat kiállítják, az exportáló ország vámhatóságai kötelesek legalább két évig megőrizni.

11. cikk

(1) A szállítási bizonyítványt az exportáló állam vámhatóságai által történő kiállítás időpontjától számított négy hónapon belül be kell nyújtani annak az importáló államnak a vámhatóságaihoz, ahol az árukat beléptetik.

(2) Olyan szállítási bizonyítványt, amelyet az importáló állam vámhatóságainak az (1) bekezdésben meghatározott bemutatásra vonatkozó végső időpont után nyújtanak be, a kedvezményes elbánás alkalmazásának céljából akkor lehet elfogadni, ha a bizonyítvány benyújtásának a meghatározott végső időpontra történő elmulasztása vis maior vagy kivételes körülmények miatt történt.

Minden más esetben az importáló állam vámhatóságai akkor fogadhatják el a késedelmesen benyújtott bizonyítványokat, ha az árukat az említett végső időpont előtt nyújtották be nekik.

(3) A szállítási bizonyítványokat – függetlenül attól, hogy a 8. cikk (3) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelően ellátták-e őket bejegyzéssel – az importáló állam vámhatóságai az abban az államban hatályos szabályoknak megfelelően őrzik meg.

12. cikk

A szállítási bizonyítványokat a megfelelő űrlapon kell kiállítani, amelynek mintáit e jegyzőkönyv V. és VI. melléklete tartalmazza, azon nyelvek egyikén, amelyeken ez a megállapodás készült, és az exportáló állam belső jogának rendelkezéseivel összhangban. Amennyiben kézzel töltik ki őket, úgy azt tintával és nyomtatott betűkkel kell tenni.

Minden bizonyítvány mérete 210 × 297 mm. A felhasznált papír legyen olyan famentes fehér papír, amely négyzetméterenként legalább 25 gramm. Olyan zöld, gillosált hátternyomásúnak kell lennie, amely bármely gépi vagy vegyi úton történő hamisítást szemmel láthatóvá tesz.

A Közösség tagállamai és Svájc fenntarthatják a jogot, hogy ők maguk nyomtassák a bizonyítványokat, illetve általuk felhatalmazott nyomdákkal nyomtattathatják azokat. Utóbbi esetben minden bizonyítványnak tartalmaznia kell az e felhatalmazásra történő utalást. Minden bizonyítványnak tartalmaznia kell a nyomda nevét és címét, vagy egy olyan jelet, amellyel a nyomda azonosítható. A bizonyítvány egy azonosítására alkalmas sorszámmal van ellátva.

13. cikk

A szállítási bizonyítványokat az importáló államban a vámhatóságokhoz kell benyújtani, az importáló állam által megállapított eljárásoknak megfelelően. Az említett hatóságok kérhetik a bizonyítvány lefordítását. Kérhetik továbbá, hogy a behozatali vámáru-nyilatkozathoz csatolják az importőr arra vonatkozó igazolását, hogy az áruk megfelelnek a megállapodás alkalmazási feltételeinek.

14. cikk

(1) A Közösség és Svájc a magánszemélyeknek kiscsomagokként küldött vagy utasok személyi poggyászának részét képező árukat a megállapodás előnyeiben részesülő származó termékekként bocsátja be anélkül, hogy szállítási bizonyítvány kiállítását követelné meg, feltéve hogy az ilyen árukat nem kereskedelmi úton importálják, valamint nyilatkoztak arról, hogy az e rendelkezések alkalmazásához szükséges feltételeknek az áruk megfelelnek, és e nyilatkozat igazságtartalmával kapcsolatban kétség nem merül fel.

(2) Nem tekintendő kereskedelmi úton történő behozatalnak a kizárólag a címzettek vagy az utasok, illetve azok családjának személyes használatára szolgáló áruk alkalmi behozatala, ha az áruk természetéből és mennyiségéből nyilvánvaló, hogy a behozatal nem kereskedelmi célt szolgál. Továbbá ezen áruk teljes értéke nem haladhatja meg a 60 elszámolási egységet a kiscsomagok esetében, illetve a 200 elszámolási egységet az utasok személyi poggyászának tartalma esetében.

(3) Az elszámolási egység (EE) értéke 0,88867088 gramm színarany. Az elszámolási egység megváltoztatása esetén a szerződő felek a vegyesbizottságban felveszik egymással a kapcsolatot, hogy újra meghatározzák az elszámolási egység aranyban kifejezett értékét.

15. cikk

(1) A Közösségből vagy Svájcból a 2. cikkben említett országokon kívüli országba kiállításra küldött és a kiállítást követően Svájcba vagy a Közösségbe történő behozatal céljából értékesített áruk vonatkozásában a megállapodás rendelkezéseit a behozatalkor kell alkalmazni, amennyiben az áruk megfelelnek e jegyzőkönyv azon követelményeinek, amelyek alapján az árukat a Közösségből vagy Svájcból származónak lehet tekinteni, és amennyiben az illetékes vámhatóságoknak igazolják az alábbiakat:

a) az árukat egy exportőr küldte a Közösségből vagy Svájcból abba az országba, ahol a kiállítást tartják, és ott kiállította őket;

b) ez az exportőr már értékesítette, vagy más módon kiadta az árukat valakinek Svájcban vagy a Közösségben;

c) az árukat a kiállítás ideje alatt vagy közvetlenül azt követően Svájcba vagy a Közösségbe küldték olyan állapotban, ahogy a kiállításra küldték őket;

d) az árukat a kiállításra történő küldésük óta nem használták fel a kiállításon történő bemutatáson kívül más célra.

(2) A vámhatóságoknak a szokásos módon be kell mutatni a szállítási bizonyítványt. Ezen fel kell tüntetni a kiállítás nevét és címét. Szükség esetén írásbeli igazolást kérhetnek az áruk természetéről és a kiállítás körülményeiről.

(3) Az (1) bekezdést minden kereskedelmi, ipari, mezőgazdasági vagy kézműves kiállításra, vásárra vagy hasonló nyilvános rendezvényre vagy bemutatóra alkalmazni kell, amelyet nem magáncélból szerveznek boltokban vagy üzlethelyiségekben külföldi áruk értékesítése céljából, és amelynek során az áruk vámfelügyelet alatt maradnak.

16. cikk

E cím rendelkezéseinek megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a Közösség tagállamai és Svájc segítséget nyújtanak egymásnak megfelelő vámigazgatási szerveiken keresztül a szállítási bizonyítványok valódiságának és pontosságának ellenőrzésében, a 8. cikk (4) bekezdése alapján kiállított bizonyítványokat is beleértve.

A vegyes bizottság felhatalmazást kap, hogy meghozzon minden olyan döntést, amely az igazgatási együttműködés módszereinek a Közösségben és Svájcban, megfelelő időben történő alkalmazásához szükséges.

17. cikk

Szankciókat kell alkalmazni minden olyan személlyel szemben, aki hamis adatokat tartalmazó dokumentumot készít vagy készíttet olyan szállítási bizonyítvány megszerzése céljából, amely lehetővé tenné, hogy árukat kedvezményes elbánásra jogosultnak fogadjanak el.

III. CÍM

Záró rendelkezések

18. cikk

A Közösség és Svájc megtesz minden, a szállítási bizonyítványok benyújtását e jegyzőkönyv 13. cikkének megfelelően, 1973. április 1-jétől lehetővé tevő szükséges intézkedést.

19. cikk

A Közösség és Svájc egyaránt megteszi az e jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

20. cikk

A magyarázó megjegyzések, az A., B. és C. jegyzék, valamint a szállítási bizonyítványok mintái e jegyzőkönyv szerves részét képezik.

21. cikk

A megállapodás rendelkezéseit alkalmazni lehet az I. cím rendelkezéseinek megfelelő olyan áruk vonatkozásában, amelyeket 1973. április 1-jén vagy szállítanak, vagy amelyek a Közösségben, illetve Svájcban átmeneti megőrzés alatt állnak, illetve amelyeket a Közösségben, illetve Svájcban vámszabad raktárakban vagy vámszabad területen tárolnak, amennyiben az exportáló állam illetékes hatóságai által visszamenő hatállyal elkészített szállítási bizonyítványt, valamint a szállítás körülményeiről szóló dokumentumokat az importáló állam vámhatóságainak ezen időponttól számított négy hónapon belül bemutatják.

22. cikk

A szerződő felek vállalják, hogy meghoznak minden intézkedést annak érekében, hogy azokat a szállítási bizonyítványokat, amelyek kiállítására a Közösség tagállamai és Svájc vámhatóságai a 2. cikkben említett megállapodások szerint jogosultak, az azokban a megállapodásokban megállapított feltételek alapján állítsák ki. Vállalják továbbá, hogy biztosítják az e célból szükséges igazgatási együttműködést, különösen azon áruk szállításának és tárolásának ellenőrzése érdekében, amelyekkel a 2. cikkben említett megállapodások alapján kereskednek.

23. cikk

(1) A 2. jegyzőkönyv 1. cikkének sérelme nélkül, a Közösségben vagy Svájcban nem lehet a vámokat visszatéríteni vagy elengedni azon, a gyártásban felhasznált termékek tekintetében, amelyek nem a Közösségből, Svájcból vagy az e jegyzőkönyv 2. cikkében meghatározott országokból származnak, attól az időponttól kezdve, amikor az ugyanolyan származó termékekre alkalmazandó vámtételt a Közösségben és Svájcban az alapvám 40 %-ára csökkentették.

(2) A 2. jegyzőkönyv 1. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül, Dániában, Norvégiában és az Egyesült Királyságban nem lehet a vámokat visszatéríteni vagy elengedni azon importált és az áruk gyártása során felhasznált termékek tekintetében, amelyekre az e három ország bármelyikének vámhatóságai szállítási bizonyítványt állítanak ki annak érdekében, hogy a Svájcban hatályban lévő, és a megállapodás 3. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó vámtarifa-rendelkezések előnyeiből részesüljenek. Ez a szabály nem alkalmazandó azonban, ha a felhasznált termékek az e jegyzőkönyv 25. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak.

(3) A 2. jegyzőkönyv 1. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül, Svájcban nem lehet a vámokat visszatéríteni vagy elengedni azon importált és áruk gyártása során felhasznált termékek tekintetében, amelyekre Svájc vámhatóságai szállítási bizonyítványt állítanak ki annak érdekében, hogy a Dániában, Norvégiában vagy az Egyesült Királyságban hatályban lévő és a megállapodás 3. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó vámtarifa-rendelkezések előnyeiből részesüljenek. Ez a szabály nem alkalmazandó azonban, ha a felhasznált termékek e jegyzőkönyv 25. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak.

(4) Ebben és a következő cikkekben a "vámok" kifejezés alatt a vámokkal azonos hatású díjakat is érteni kell.

24. cikk

(1) A szállítási bizonyítványokon szükség esetén fel kell tüntetni, hogy azok a termékek, amelyekre vonatkoznak, Svájcban vagy Dániában, Norvégiában, az Egyesült Királyságban, illetve az e jegyzőkönyv 2. cikkében meghatározott öt további országban megszerezték a származó helyzetet, és bármilyen további feldolgozáson kizárólag az említett országokban mentek keresztül; e szabályt addig az időpontig kell alkalmazni, amíg az említett árukra vonatkozó, az eredeti Közösség és egyrészről Írország, másrészről Svájc közötti vámokat el nem törlik.

(2) Minden más esetben szükség esetén fel lehet tüntetni a szállítási bizonyítványokon a következő területeken történt hozzáadottérték-növekedést:

- az eredeti Közösség,

- Írország,

- Dánia, Norvégia és az Egyesült Királyság,

- Svájc,

- az e jegyzőkönyv 2. cikkében meghatározott öt további ország.

25. cikk

(1) A Svájcba, vagy Dániába, Norvégiába vagy az Egyesült Királyságba történő behozatalkor ezen országok vámtarifa-rendelkezései e megállapodás 3. cikkének (1) bekezdése értelmében csak azon termékek vonatkozásában alkalmazhatók, amelyekre olyan szállítási bizonyítványt állítottak ki, amely feltünteti, hogy Svájcban, a fent említett három országban vagy az e jegyzőkönyv 2. cikkében meghatározott öt többi ország valamelyikében megszerezték a származó helyzetet és kizárólag az említett országokban mentek keresztül bármilyen további feldolgozáson.

(2) Az (1) bekezdésben említettől eltérő minden más esetben Svájc vagy a Közösség átmeneti rendelkezéseket fogadhat el annak érdekében, hogy ne vessék ki a megállapodás 3. cikkének (2) bekezdésében előírt vámokat arra az értékre, amely megfelel a Svájcból vagy a Közösségből származó azon termékek értékének, amelyek megmunkálásával vagy feldolgozásával az e jegyzőkönyvben megállapított feltételeknek megfelelő más termékeket állítottak elő, amelyeket ezt követően Svájcba vagy a Közösségbe importálnak.

26. cikk

A szerződő felek megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy Ausztriával, Finnországgal, Izlanddal, Portugáliával és Svédországgal megkössék az e jegyzőkönyv alkalmazását lehetővé tevő megállapodásokat.

27. cikk

(1) E jegyzőkönyv 2. cikk (1) bekezdése A. pontjának alkalmazásában, az e cikkben említett öt ország valamelyikéből származó bármely terméket nem származó terméknek kell tekinteni azon időszak vagy időszakok alatt, amelyek során Svájc a harmadik országokra alkalmazandó vámtételt vagy bármely megfelelő védintézkedést alkalmaz erre a termékre az említett ország tekintetében, a Svájc és a fenti 2. cikkben említett öt ország közötti kereskedelmet szabályozó rendelkezések alapján.

(2) E jegyzőkönyv 2. cikk (1) bekezdése B. pontjának alkalmazásában az e cikkben említett öt ország valamelyikéből származó bármely terméket nem származó terméknek kell tekinteni azon időszak vagy időszakok alatt, amelyek során a Közösség harmadik országokra alkalmazandó vámtételt alkalmaz erre a termékre, az említett ország tekintetében a Közösség által ezzel az országgal kötött megállapodás alapján.

28. cikk

A vegyes bizottság határozhat e jegyzőkönyv I. cím 5. cikke (3) bekezdésének, II. címének, III. címe 23., 24. és 25. cikkének és az I., II., III., V., és VI. mellékletének rendelkezései módosításáról. A vegyes bizottság különösen jogosult megtenni minden intézkedést annak érdekében, hogy az említett rendelkezéseket az egyedi áruk vagy egyes szállítási formák sajátos követelményeihez igazítsa.

--------------------------------------------------

4. Jegyzőkönyv

egyes, Írországra vonatkozó rendelkezésekről

A megállapodás 13. cikkétől eltérve, az Írországra vonatkozó egyes mennyiségi korlátozásokról, valamint a gépjárművek behozataláról és az írországi gépjármű-összeszerelő iparról szóló, az Európai Közösségek és a Dán Királyság, Írország, a Norvég Királyság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között tartott konferencia keretében megfogalmazott és elfogadott "A csatlakozás feltételeiről és a Szerződések kiigazításáról szóló okmány" 6. jegyzőkönyvének (1) és (2) bekezdésében, valamint a 7. jegyzőkönyvének 1. cikkében előírt intézkedéseket Svájc tekintetében alkalmazni kell.

--------------------------------------------------

5. Jegyzőkönyv

a kötelező tartalékok létrehozására szolgáló rendszer hatálya alá tartozó egyes termékek behozatala tekintetében Svájc által alkalmazható elbánásról

1. cikk

Svájc kötelező tartalékrendszert vezethet be a lakosság és a hadsereg túléléséhez háború idején nélkülözhetetlen termékek tekintetében, amennyiben azokat Svájcban nem vagy nem elegendő mennyiségben állítják elő, illetve amennyiben azok jellemzői és természete lehetővé teszi tartalékok képzését.

Svájcnak oly módon kell e rendszert alkalmaznia, hogy az ne jelentse a Közösségből behozott termékek és a hasonló vagy helyettesítő nemzeti termékek közvetlen vagy közvetett megkülönböztetését.

2. cikk

A megállapodás aláírásakor az alábbi termékek tartoznak az 1. cikkben megállapított szabályok hatálya alá:

A svájci vámtarifa szerinti vámtarifaszám | Árumegnevezés |

2707. | Kőszénkátrány magas hőfokon történő lepárlásából nyert olaj és más termék; a 27. árucsoport 2. megjegyzésében meghatározott hasonló termékek: nem krakkolt: |

10 | motorokhoz |

12 | más célra |

| krakkolt: |

| olyan termékek, amelyek legalább 90 %-a 200 oC-ig ledesztillálható (benzol, toluol, xilol stb.): |

20 | motorokhoz |

| más olajok és lepárlási termékek, mint fenol, kreozot, naftalin és antracén olajok stb.: |

30 | motorokhoz |

2709. | Nyers kőolaj és bitumenes ásványokból előállított nyersolaj: |

10 | motorokhoz |

20 | más célra |

2710. | Kőolajból és bitumenes ásványokból előállított olaj, a nyers kivételével; másutt nem említett olyan készítmény, amely legkevesebb 70 tömegszázalékban kőolajat vagy bitumenes ásványokból előállított olajat tartalmaz, és amelyeknek ez az olaj a lényeges alkotórésze: |

| motorokhoz: |

| olyan termékek, amelyek legalább 90 térfogatszázaléka 210 oC-ig ledesztillálható: |

10 | benzin és annak részpárlata (petróleumszesz, gazolin stb.) |

12 | lakkbenzin (white spirit) |

| más termékek és párlatok: |

20 | gázolaj |

22 | petróleum |

24 | más |

| más célra: |

| olyan termékek, amelyek legalább 90 térfogatszázaléka 210 oC-ig ledesztillálható: |

32 | lakkbenzin (white spirit) |

40 | 135 oC felett desztilláló termékek, amelyek mennyiségének kevesebb, mint 90 térfogatszázaléka 210 oC-ig, és több mint 65 %-a 250 oC-ig ledesztillálható (petróleum) |

| termékek, amelyek kevesebb, mint 20 térfogatszázaléka 300 oC-ig ledesztillálható (kőolajbázisú kenőolaj, paraffinolaj,