„(8)

a) Izland és Norvégia a 2021. január 1. és 2030. december 31. közötti időszakra vonatkozó, üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló célkitűzéseit az alábbi jogi aktusoknak megfelelően teljesíti: — 32018 R 0841: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.). A rendelet e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendő: i. A 6. cikk (2) bekezdésében Izland tekintetében a »30 év« szövegrész alatt az »50 év« szövegrész értendő. ii. A 8. cikk (7) bekezdése a következő szöveggel egészül ki: »Az EFTA-államok a 2019. október 25-i 270/2019 EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésétől számított kilenc hónapon belül közlik az EFTA Felügyeleti Hatósággal az erdőkre vonatkozó javasolt referenciaszintjeiket a 2021–2025 közötti időszak tekintetében. Az EFTA Felügyeleti Hatóság közzéteszi az EFTA-államok által közölt, erdőkre vonatkozó javasolt referenciaszinteket.« iii. A 13. cikk (2) bekezdésének a) pontja az EFTA-államok tekintetében a következőképpen értendő: »Az EFTA-állam földhasználati, földhasználat-változtatási és erdőgazdálkodási ágazatra vonatkozóan legalább 30 éves távlatú stratégiát nyújt be az alábbiakban foglaltaknak megfelelően, ideértve az erdők jelentette nyelők és tározók kapacitásának fenntartását vagy adott esetben növelését biztosító, folyamatban lévő vagy tervezett egyedi intézkedéseket is. 1. 2020. január 1-jéig valamennyi EFTA-állam elkészíti és benyújtja a földhasználati, földhasználat-változtatási és erdőgazdálkodási ágazatra vonatkozó, legalább 30 éves távlatú stratégiáját. Az EFTA-államoknak szükség esetén 2025. január 1-jéig naprakésszé kell tenniük ezeket a stratégiákat. 2. Az EFTA-államok stratégiái hozzájárulnak a következőkhöz: a) az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás alapján az emberi eredetű üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére és nyelőnkénti eltávolítására, valamint a szénmegkötés növelésének előmozdítására vállalt kötelezettségek teljesítése; b) a Párizsi Megállapodás azon célkitűzésének a teljesítése, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedése 2 °C alatt maradjon az iparosodás előtti szinthez képest, valamint hogy erőfeszítéseket tegyenek annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szint feletti 1,5 °C-ra korlátozzák; c) az üvegházhatásúgáz-kibocsátás hosszú távú csökkentésének és fokozottabb nyelőnkénti eltávolításának a megvalósítása a LULUCF-ágazat szempontjából releváns mértékben, összhangban azzal a célkitűzéssel, hogy – az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület szerint szükséges kibocsátáscsökkentésekkel összefüggésben – az EFTA-államok üvegházhatású gáz-kibocsátását költséghatékony módon csökkentse, és a Párizsi Megállapodásban meghatározott hőmérsékleti célok elérése érdekében fokozza a nyelőnkénti eltávolítást, hogy az üvegházhatású gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátása és nyelőnkénti eltávolítása között az évszázad második felében méltányossági alapon, továbbá a fenntartható fejlődéssel és a szegénység felszámolására irányuló erőfeszítésekkel összefüggésben egyensúly jöjjön létre. 3. Az EFTA-államok stratégiái a következőkre terjednek ki: a) a földhasználat, a földhasználat-változtatás és az erdőgazdálkodás (LULUCF) területén végrehajtott kibocsátáscsökkentés és fokozottabb eltávolítás; figyelembe véve az ebből az ágazatból származó bioenergiát és bioanyagokat; b) a földhasználat, a földhasználat-változtatás és az erdőgazdálkodás szempontjából releváns mértékben más hosszú távú nemzeti célkitűzésekhez, tervezéshez, egyéb szakpolitikákhoz és intézkedésekhez fűződő kapcsolatok. 4. Az EFTA-államok haladéktalanul tájékoztatják és a nyilvánosság számára elérhetővé teszik vonatkozó stratégiáikat és azok frissített változatait. 5. Az EFTA Felügyeleti Hatóság értékeli, hogy az EFTA-államok stratégiái megfelelőek-e az e cikk szerinti teljesítés dokumentálására. 6. Az EFTA-államok földhasználattal, földhasználat-változtatással és erdészeti ágazattal kapcsolatos stratégiáinak az alábbi elemeket kell tartalmazniuk: A. A STRATÉGIÁK KIDOLGOZÁSÁNAK ÁTTEKINTÉSE ÉS FOLYAMATA A.1. Összefoglaló A.2. Jogi és szakpolitikai környezet, beleértve adott esetben a 2040-re és 2050-re tervezett indikatív mérföldköveket B. TARTALOM B.1. FÖLDHASZNÁLAT, FÖLDHASZNÁLAT-VÁLTOZTATÁS ÉS ERDŐGAZDÁLKODÁS (LULUCF) B.1.1. Tervezett kibocsátáscsökkentés és az eltávolítás fokozása 2050-ig B.1.2. Amennyire lehetséges, a forrásonkénti és egyes üvegházhatásúgázokkénti várt kibocsátások B.1.3. Kibocsátáscsökkentési lehetőségek és a nyelők tervezett fejlesztési lehetőségei B.1.4. Az erdők jelentette nyelők és tározók kapacitásának fenntartása vagy adott esetben növelése szempontjából releváns mértékben; alkalmazkodási politikák és intézkedések B.1.5. Az erdei biomassza iránti piaci kereslettel kapcsolatos szempontok és a betakarításra gyakorolt hatás B.1.6. Szükség szerint a modellezés (a feltételezéseket is beleértve) részletei és/vagy elemzések, mutatók stb.« iv. A 15. cikk (2) bekezdése a következő szöveggel egészül ki: »Az EFTA-államok érintettsége esetén a központi tisztviselő felel az e cikkben említett feladatok elvégzéséért. Az EFTA Felügyeleti Hatóságot tájékoztatni kell, ha a központi tisztviselő blokkol valamely, az EFTA-államokat érintő vagy általuk végrehajtott ügyletet.« v. A II. mellékletben szereplő táblázat a következő szöveggel egészül ki: »Izland 0,5 10 2 Norvégia 0,1 10 5« vi. A III. mellékletben szereplő táblázat a következő szöveggel egészül ki: »Izland 1990 Norvégia 1990« vii. A IV. melléklet A. szakaszának g) pontja a következő szöveggel egészül ki: »Az EFTA-államok tekintetében a 2021–2025 közötti időszakra vonatkozó referenciaszintnek összhangban kell állnia az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek önkéntes alapon az 525/2013/EU rendelettel összhangban és – Izland tekintetében – az Izlandnak az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének második kötelezettségvállalási időszakában az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra háruló kötelezettségek közös teljesítésében való részvételéről szóló, egyrészről az Európai Unió, annak tagállamai, másrészről Izland közötti kétoldalú megállapodással (6) összhangban jelentett előrejelzésekkel.« viii. A VII. mellékletben szereplő táblázat a következő szöveggel egészül ki: »Izland –0,0224 –0,0045 Norvégia –29,6 –35,5 « — 32018 R 0842: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.). A rendelet e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendő: i. A 4. cikk (3) bekezdése az EFTA államok tekintetében a következő szöveggel egészül ki: »Az EFTA-államok tekintetében, az e cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott, a 2021 és 2030 közötti évekre vonatkozó, tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett éves kibocsátási jogosultságok meghatározása céljából a 2030. évi kibocsátási jogosultságok tekintetében a 2005. bázisév a 2005. évi teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak a légi közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátást figyelmen kívül hagyó, átfogó felülvizsgálatából eredő értéke, valamint az EU ETS-rendszer 2005. évi, a 2012. július 26-i 152/2012 EGT vegyes bizottsági határozat (7) függelékének B. részében szereplő, a 2013-as ETS-rendszerben foglalt, helyhez kötött létesítményekből származó kibocsátásértékei közötti különbségén alapul – amelyet kiigazítottak a globális felmelegedési potenciálnak az (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikke (6) bekezdésének b) pontjában említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban elfogadott, illetve az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület negyedik értékelő jelentésében (AR4) meghatározott értékével – mindaddig, amíg a felhatalmazáson alapuló jogi aktus alkalmazandóvá nem válik. Az e cikk szerint a 2021 és 2030 közötti évekre vonatkozó éves kibocsátási jogosultságok meghatározása céljából figyelembe veendő adatokat, így a 152/2012 EGT vegyes bizottsági határozatban jelentett, helyhez kötött létesítményekből származó 2005. évi EU ETS kibocsátási adatokat (AR2) és a globális felmelegedési potenciálra vonatkozóan frissített értékeket tartalmazó azonos adatokat (AR4) a függelék tartalmazza.« ii. A szöveg a IV. mellékletet követően a következő szöveggel egészül ki: »Függelék A 4. cikk (3) bekezdése szerint a 2021 és 2030 közötti évekre vonatkozó éves kibocsátási jogosultságok meghatározása céljából figyelembe veendő, a 152/2012 EGT vegyes bizottsági határozatban jelentett, az EFTA-államok helyhez kötött létesítményeiből származó 2005. évi EU ETS kibocsátási adatok (AR2) és a globális felmelegedési potenciálra vonatkozóan frissített értékeket tartalmazó azonos adatok (AR4) 1. táblázat 2005. évi ETS-kibocsátások Norvégia esetében Üvegházhatású gáz (tonna) Szén-dioxid-egyenérték (AR2) Szén-dioxid-egyenérték (AR4) N2O/PFC CO2 23 090 000 23 090 000 N2O 1 955 000 1 880 000 6 308 PFC 829 000 955 000 CF4 116,698 C2F6 7,616 Összesen 25 874 000 25 925 000

2. táblázat 2005. évi ETS-kibocsátások Izland esetében Üvegházhatású gáz (tonna) Szén-dioxid-egyenérték (AR2) Szén-dioxid-egyenérték (AR4) N2O/PFC CO2 909 132 909 132 PFC 26 709 31 105 CF4 3,508 C2F6 0,424 Összesen 935 841 940 237 iii. A 6. cikk (1) bekezdésében a »100 milliót« szövegrész alatt a »107 milliót« szövegrész értendő. iv. A 12. cikk (2) bekezdése a következő szöveggel egészül ki: »Az EFTA-államok érintettsége esetén a központi tisztviselő felel az e cikkben említett feladatok elvégzéséért. Az EFTA Felügyeleti Hatóságot tájékoztatni kell, ha a központi tisztviselő blokkol valamely, az EFTA-államokat érintő vagy általuk végrehajtott ügyletet.« v. Az I. mellékletben szereplő táblázat a következő szöveggel egészül ki: »Izland –29 % Norvégia –40 %« vi. A II. mellékletben szereplő táblázat a következő szöveggel egészül ki: »Izland 4 % Norvégia 2 %« vii. A III. melléklet táblázata a következőképpen módosul: a. A táblázat a következő szöveggel egészül ki: »Izland 0,2 Norvégia 1,6« b. A maximális összesítésre vonatkozó »280« szám alatt a »281,8« szám értendő. — 32018 R 1999: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.). E rendelet alkalmazandó rendelkezéseinek felsorolása az alábbiakban található és azokat a jelen megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással kell alkalmazni: i. A rendeletnek csak az alábbi rendelkezései alkalmazandók: A 2. cikk (1)–(10) bekezdése, a 2. cikk (12)–(13) bekezdése, a 2. cikk (15)–(17) bekezdése, a 18. cikk, a 26. cikk (2)–(7) bekezdése, a 29. cikk (5) bekezdésének b) pontja, a 37–42. cikk, a 44. cikk (1) bekezdésének a) pontja, (2)–(3) és (6) bekezdése, az 57–58. cikk, valamint az V–VII. és a XII–XIII. melléklet. ii. A 2. cikk (1)–(10) bekezdése, a 2. cikk (12)–(13) bekezdése, a 2. cikk (15)–(17) bekezdése e bekezdés alkalmazásában csak annyiban alkalmazandók az EFTA-államokra, amennyiben azok az (EU) 2018/841 és az (EU) 2018/842 rendelet végrehajtásához kapcsolódnak. iii. A 26. cikk (4) bekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul: »Izland és Norvégia minden év április 15-ig a (3) bekezdésnek megfelelően benyújtja az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az UNFCCC számára megküldött üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék végleges adatainak másolatát.« iv. A 41. cikk kizárólag annyiban alkalmazandó az EFTA-államok tekintetében, amennyiben az e cikkben említett rendelkezéseket vagy azok részeit a 2019. október 25-i 269/2019 EGT vegyes bizottsági határozat említi vagy rögzíti. v. A 42. cikk az első mondat után az EFTA-államok tekintetében a következő mondattal egészül ki: »Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség az EFTA Felügyeleti Hatóság munkáját csak a 18. cikk, a 26. cikk (2)–(7) bekezdése, a 29. cikk (5) bekezdésének b) pontja, valamint a 37–39. és a 41. cikk tekintetében segíti.« — 32013 R 0525: Az Európai Parlament és a Tanács 525/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2013.6.18., 13. o.). E rendelet alkalmazandó rendelkezéseinek felsorolása az alábbiakban található és azokat a jelen megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással kell alkalmazni: i. A rendeletnek csak az alábbi rendelkezései alkalmazandók: a 7. cikk, a 19. cikk (1) és (3) bekezdése. ii. A 7. cikk, a 19. cikk (1) és (3) bekezdése e bekezdés alkalmazásában csak annyiban alkalmazandók az EFTA-államokra, amennyiben azok az (EU) 2018/842 rendelet végrehajtásához kapcsolódnak. — 32014 R 0749: A Bizottság 749/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 30.) a tagállamok által az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében jelentett információk felépítéséről, formátumáról, benyújtási eljárásáról és felülvizsgálatáról (HL L 203., 2014.7.11., 23. o.). E rendelet alkalmazandó rendelkezéseinek felsorolása az alábbiakban található és azokat a jelen megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással kell alkalmazni: i. A rendeletnek csak az alábbi rendelkezései alkalmazandók: a 3–5., a 7–10., a 12–14., a 16., a 29., a 32–34., a 36–37. cikk, valamint az I–VIII. melléklet és a XVI. melléklet 2. táblázata. ii. A 3–5., a 7–10., a 12–14., a 16., a 29., a 32–34., a 36–37. cikk, valamint az I–VIII. melléklet és a XVI. melléklet 2. táblázata e bekezdés alkalmazásában csak annyiban alkalmazandó az EFTA-államokra, amennyiben azok az (EU) 2018/842 rendelet végrehajtásához kapcsolódnak. b) Az EGT-megállapodás 79. cikkének (3) bekezdése értelmében e bekezdésre a megállapodás VII. része (Intézményi rendelkezések) alkalmazandó. c) Az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvét (Horizontális kiigazítások) értelemszerűen alkalmazni kell erre a bekezdésre. d) Az e bekezdésben említett vagy foglalt jogszabályokban és rendelkezésekben említett uniós jogszabályokra, jogi aktusokra, szabályokra, szakpolitikákra és intézkedésekre való hivatkozásokat olyan mértékben és formában kell alkalmazni, amilyen mértékben és formában a vonatkozó jogszabályok, jogi aktusok, szabályok, szakpolitikák és intézkedések bele vannak foglalva e megállapodásba. e) Izland és Norvégia az e bekezdésben említett vagy foglalt jogi aktusok és rendelkezések értelmében teljes mértékben részt vesz az Éghajlatváltozási Bizottság munkájában, de szavazati joggal nem rendelkezik. f) Amikor a Bizottság az e bekezdésben említett vagy foglalt jogi aktusoknak és rendelkezéseknek megfelelően konzultál a tagállamok által kijelölt szakértőkkel, ugyanezen az alapon konzultál az EFTA-államok által kijelölt szakértőkkel. g) Az EFTA Felügyeleti Hatóságot az (EU) 2018/841 és az (EU) 2018/842 rendelet szerinti munkája elvégzésében az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segíti. h) Ez a bekezdés Liechtensteinre nem alkalmazandó.”