Egyezmény

a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről, 1974 (Helsinki egyezmény)

AZ EGYEZMÉNY RÉSZES ÁLLAMAI,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy a Balti-tenger térsége tengeri környezete és annak biológiai erőforrásai által nyújtott gazdasági, társadalmi és kulturális értékek a Szerződő Felek népei számára nélkülözhetetlenek,

SZEM ELŐTT TARTVA a Balti-tenger térségének kivételes vízrajzi és ökológiai adottságait, és biológiai erőforrásainak környezeti változásokkal szembeni érzékenységét,

MEGÁLLAPÍTVA a Balti-tenger térségében az emberi tevékenység gyors ütemű növekedését, a vízgyűjtő területén élő jelentős népességet és a Szerződő Felek erősen városiasodott és iparosodott jellegét, valamint azok intenzív mezőgazdaságát és erdőgazdálkodását,

AGGÓDVA a Balti-tenger térségének növekvő, számos forrásból, többek között a folyókon, folyótorkolatokon, szennycsatornákon és csatornarendszeren keresztül történő kibocsátásokból, a vízi járművek általi hulladéklerakásból és a vízi járművek rendeltetésszerű tevékenységéből, valamint a levegőből eredő szennyezettsége miatt,

TUDATÁBAN a Szerződő Felek azon felelősségének, hogy népeik javára megvédjék a Balti-tenger térsége tengeri környezetét és megőrizzék annak értékeit,

FELISMERVE, hogy a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelme és értékeinek megőrzése nem biztosítható hatékonyan kizárólag nemzeti szinten, hanem olyan szoros regionális együttműködésre és egyéb megfelelő nemzetközi szintű intézkedések elfogadására is sürgető szükség van, amelyeknek célja az említett feladatok teljesítése,

MEGÁLLAPÍTVA, hogy a vonatkozó legújabb nemzetközi egyezmények még az érintett Szerződő Felek tekintetében való hatálybalépésüket követően sem szabályoznak minden, a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméhez és értékeinek megőrzéséhez szükséges különleges követelményt,

MEGÁLLAPÍTVA a tudományos és technológiai együttműködés fontosságát a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelmében és értékeinek megőrzésében, különösen a Szerződő Felek között,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a Balti-tenger térségében erősítsék a regionális együttműködést, amelynek lehetőségét és előfeltételeit a Balti-tenger és a Baeltek vizein élő erőforrások halászatáról és védelméről szóló, 1973-as gdanski egyezmény aláírása megerősítette,

TUDATÁBAN a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelmében folytatott regionális kormányközi együttműködés jelentőségének, amely szerves része az európai államok közötti békés együttműködésnek és kölcsönös egyetértésnek,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Az egyezmény hatálya

Ezen egyezmény alkalmazásában a "Balti-tenger térsége" maga a Balti-tenger a Botteni-öböllel, a Finn-öböllel és a Balti-tengernek a Skagerakba nyúló Skagen-fok partjával párhuzamosan az északi 57° 44,43″ mentén lévő bejárata. Nem vonatkozik a Szerződő Felek belvizeire.

2. cikk

Fogalommeghatározás

Ezen egyezmény alkalmazásában:

1. "környezetszennyezés": az ember által olyan anyagoknak vagy energiának közvetve vagy közvetlenül a tengeri környezetbe juttatása, beleértve a torkolatokat is, amelyek eredményeképpen olyan káros hatások lépnek fel, amelyek veszélyeztetik az emberi egészséget, kárt okoznak az élő erőforrásokban és a tengeri élőlényekben, akadályozzák a tenger jogszerű használatát, beleértve a halászatot, a használat szempontjából a tengervíz minőségromlásához vezetnek és megrontják a környezet természeti szépségeit;

2. "szárazföldi eredetű környezetszennyezés": a tenger szennyezése olyan szárazföldi eredetű kibocsátás által, amely vízen, levegőben vagy közvetlenül a partról eléri a tengert, beleértve a csatornarendszer kivezetőnyílásait is;

3. a) "kidobás":

i. hajókról, légi járművekről, platformokról vagy más mesterséges tengeri építményről származó hulladék vagy más anyag tengeren történő szándékos ártalmatlanítása;

ii. hajók, légi járművek, platformok vagy más mesterséges tengeri építmények tengeren történő szándékos elsüllyesztése;

b) "kidobás" nem vonatkozik:

i. hajók, légi járművek, platformok vagy más mesterséges tengeri építmények, valamint azok berendezéseinek rendeltetésszerű üzemelésével járó, illetve azokból származó hulladék vagy más anyag ártalmatlanítására a tengeren, kivéve az ilyen anyagok ártalmatlanítása céljából üzemelő hajók, légi járművek, platformok vagy más mesterséges tengeri építmény által vagy azok számára szállított hulladékot vagy más anyagot, valamint e hulladékoknak a hajókon, légi járműveken, platformokon vagy építményeken történő kezelése révén keletkezett hulladékokat és más anyagokat;

ii. anyagoknak azok ártalmatlanításán kívüli célból történő lerakására, feltéve, hogy az ilyen elhelyezés nem ellentétes ezen egyezmény célkitűzéseivel;

4. "vízi és légi járművek": bármilyen vízi vagy légi jármű. Ide tartoznak a hordszárnyas hajók, a légpárnás vízi járművek, a tengeralattjárók, az önjáró és nem önjáró úszó járművek, és a rögzített vagy úszó platformok;

5. "olaj": kőolaj bármilyen formában, beleértve a nyersolajat, a fűtőolajat, az olajiszapot, az olajhulladékot és a finomított termékeket;

6. "káros anyag": bármely veszélyes, káros vagy más olyan anyag, amely a tengerbe jutva szennyezést okozhat;

7. "esemény": esemény, amely során egy káros anyag, vagy ilyen anyagot tartalmazó szennyvíz kerül vagy kerülhet a tengerbe.

3. cikk

Alapelvek és kötelezettségek

(1) A Szerződő Felek önállóan vagy együttesen minden megfelelő jogalkotási, közigazgatási vagy más vonatkozó intézkedést meghoznak a környezetszennyezés megelőzése és csökkentése, valamint a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelme és értékeinek megőrzése érdekében.

(2) A Szerződő Felek legjobb képességeik szerint gondoskodnak arról, hogy ezen egyezmény végrehajtása nem eredményezi a Balti-tengeri térségen kívüli tengeri térségek szennyezésének növekedését.

4. cikk

Alkalmazás

(1) Ezen egyezményt a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelmére kell alkalmazni, amely magában foglalja a víztestet és a tengerfeneket, beleértve az élő erőforrásokat és más tengeri élőlényeket.

(2) Ezen egyezmény rendelkezéseit minden Szerződő Fél, parti tengerére kiterjedő felségjogának sérelme nélkül, saját nemzeti hatóságaikon keresztül, saját parti tengerén belül végrehajtja.

(3) Bár ezen egyezmény rendelkezéseit a Szerződő Felek felségjoga alá tartozó belvizekre nem kell alkalmazni, a Szerződő Felek vállalják, szuverén jogaik sérelme nélkül, hogy ezen egyezmény céljait az említett belvizeken is megvalósítják.

(4) Ezen egyezményt nem kell alkalmazni hadihajóra, haditengerészeti segédhajóra, katonai repülőgépre, illetve állami tulajdonban lévő vagy az állam által működtetett egyéb olyan hajókra és légi járművekre, amelyek az adott időben állami szolgálatot teljesítenek és nem kereskedelmi célokra szolgálnak.

Minden Szerződő Fél biztosítja azonban a tulajdonában lévő vagy az általa működtetett hajók és légi járművek működését és műveleti képességét nem csorbító megfelelő intézkedések elfogadásával, hogy e hajók és légi járművek ésszerű és gyakorlati szempontból elfogadható mértékben ezen egyezménnyel összhangban végzik tevékenységüket.

5. cikk

Veszélyes anyagok

A Szerződő Felek vállalják, hogy megakadályozzák az ezen egyezmény I. mellékletében meghatározott veszélyes anyagoknak a légi, vízi vagy bármely más módon történő bejutását a Balti-tenger térségébe.

6. cikk

A szárazföldi eredetű környezetszennyezésre vonatkozó alapelvek és kötelezettségek

(1) A Szerződő Felek minden megfelelő intézkedést meghoznak a Balti-tenger térsége tengeri környezetének szárazföldi eredetű szennyezésének ellenőrzése és minimálisra csökkentése érdekében.

(2) A Szerződő Felek, ezen egyezmény II. mellékletével összhangban minden megfelelő intézkedést meghoznak különösen a káros anyagok által okozott környezetszennyezés ellenőrzésére és szigorú korlátozására. E célból, többek között, adott esetben együttműködnek a kibocsátásokra, környezetminőségre, az említett anyagokat tartalmazó termékekre és azok használatára vonatkozó speciális programok, iránymutatások, szabványok és szabályzatok kidolgozásában és elfogadásában.

(3) Az ezen egyezmény II. mellékletében felsorolt anyagokat, a megfelelő nemzeti hatóság által kiállított, időszakosan megújítható előzetes külön engedély nélkül a Balti-tenger térségében, jelentősebb mennyiségben kibocsátani nem lehet.

(4) A megfelelő nemzeti hatóság tájékoztatja az ezen egyezmény 12. cikkében említett bizottságot a kibocsátás mennyiségéről, minőségéről és módjáról, ha úgy ítéli meg, hogy az ezen egyezmény II. mellékletében felsorolt anyagok jelentősebb mennyisége került kibocsátásra.

(5) A Szerződő Felek a kibocsátási engedélyek kiállítására vonatkozó közös kritériumok létrehozására és elfogadására törekednek.

(6) A Balti-tenger térsége káros anyagokkal történő szennyezésének ellenőrzése és minimálisra csökkentése érdekében a Szerződő Felek, ezen egyezmény 5. cikkének rendelkezésein túl, az egyezmény III. mellékletében meghatározott célokat és kritériumokat megvalósítják és alkalmazzák.

(7) Amennyiben egy, két vagy több Szerződő Fél területén átfolyó, vagy köztük határt képező vízfolyásból származó kibocsátás a Balti-tenger térsége tengeri környezetének szennyezését okozhatja, az érintett Szerződő Felek közösen meghozzák az ilyen szennyezés megelőzésére és csökkentésére megfelelő intézkedéseket.

(8) A Szerződő Felek a legjobb gyakorlati módszer alkalmazására törekszenek a Balti-tenger térségének a levegőben jelenlévő káros anyagokkal történő szennyezésének minimálisra csökkentése érdekében.

7. cikk

A hajókról eredő környezetszennyezés megelőzése

(1) A Balti-tenger kőolaj, kőolajon kívüli káros anyagok szándékos, gondatlanságból eredő, vagy véletlen kibocsátása, valamint szennyvíz és hajókról származó szemét kibocsátása általi szennyezésével szembeni védelem érdekében, a Szerződő Felek az ezen egyezmény IV. mellékletében megállapítottak szerint intézkedéseket hoznak.

(2) A Szerződő Felek egységes követelményeket alakítanak ki és alkalmaznak a kőolaj-maradékok, kőolajon kívüli káros anyagok, beleértve a szennyvizet és szemetet, befogadására szolgáló létesítmények kapacitására és elhelyezésére, figyelembe véve, többek között, az utasszállító hajók és kombináltáru-szállító hajók különleges igényeit.

8. cikk

Kedvtelési célú hajók

A Szerződő Felek, ezen egyezmény kedvtelési célú hajókra megfelelően alkalmazható rendelkezéseinek végrehajtásán túl, külön intézkedéseket hoznak a kedvtelési célú hajók által a Balti-tenger térsége tengeri környezetére gyakorolt káros hatások csökkentésére. Az intézkedések, többek között a kedvtelési célú hajókról származó hulladék befogadására szolgáló megfelelő létesítményekre vonatkoznak.

9. cikk

Hulladéklerakás megelőzése

(1) A Szerződő Felek, e cikk (2) és (4) bekezdésére is figyelemmel, megtiltják a hulladéklerakást a Balti-tenger térségében.

(2) Kotralék lerakása, ezen egyezmény V. mellékletével összhangban a megfelelő nemzeti hatóságok általi előzetes külön engedélyhez kötött.

(3) A Szerződő Felek vállalják annak biztosítását, hogy a következő hajók és légi járművek eleget tesznek e cikk rendelkezéseinek:

a) egy Szerződő Fél saját területén lajstromba vett, illetve a zászlaja alatt közlekedő hajók és légi járművek;

b) egy Szerződő Fél saját területén vagy parti tengerén hulladéklerakásra szánt anyagokkal megrakott hajók és légi járművek; vagy

c) egy Szerződő Fél parti tengerén vélhetően hulladéklerakással foglalkozó hajók és légi járművek.

(4) E cikk rendelkezéseit nem kell alkalmazni, ha az emberi élet, egy hajó vagy légi jármű biztonságát a tengeren a hajó vagy légi jármű teljes pusztulásának vagy elvesztésének veszélye fenyegeti, illetve bármely olyan esetben, amely az emberi életre veszélyt jelent, amennyiben a hulladéklerakás tűnik a veszély elhárítására az egyetlen módnak és, amennyiben a hulladéklerakásból eredő kár minden valószínűség szerint kisebb az egyébként keletkező kárnál. A hulladéklerakást olyan módon kell végezni, hogy az emberi élet és a tengeri élővilág veszélyeztetésének valószínűsége minimális legyen.

(5) Az e cikk (4) bekezdése szerint végzett hulladéklerakást ezen egyezmény VI. mellékletével összhangban kell jelenteni és kezelni, és azt ezen egyezmény V. melléklete 4. rendelkezésének rendelkezéseivel összhangban haladéktalanul jelezni kell az ezen egyezmény 12. cikkében említett bizottság felé.

(6) Abban az esetben, ha a hulladéklerakás gyaníthatóan ellentétes e cikk rendelkezéseivel, a Szerződő Felek ezen egyezmény IV. melléklete 2. rendelkezésével összhangban együttműködnek az ügy kivizsgálásában.

10. cikk

A tengerfenék és az altalaj feltárása és kitermelése

Az Szerződő Felek minden megfelelő intézkedést meghoznak a Balti-tenger térsége tengeri környezete tekintetében a hozzájuk tartozó tengerfenék és altalaj feltárásából vagy kitermeléséből vagy bármely azzal összefüggő tevékenységből eredő szennyezés megelőzése érdekében. Gondoskodnak arról is, hogy megfelelő felszerelés álljon rendelkezésre a térségben bekövetkező szennyezés azonnali visszaszorítására.

11. cikk

Együttműködés a tengeri környezetszennyezés elleni küzdelemben

A Szerződő Felek, ezen egyezmény VI. mellékletében meghatározottak szerint intézkedéseket hoznak és együttműködnek a Balti-tenger olaj vagy más káros anyag általi szennyezésének megszüntetése és minimálisra csökkentése érdekében.

12. cikk

Intézményi és szervezeti keretek

(1) Létrejön a Balti-tengeri környezetvédelmi bizottság (a továbbiakban: a bizottság) ezen egyezmény céljainak megvalósítására.

(2) A bizottság elnöki tisztét a Szerződő Felek az államok nevének az angol ábécé szerinti sorrendjében töltik be.

Az elnök két évig tölti be tisztségét, és az elnöksége időtartama alatt nem képviselheti a bizottságban országát.

Amennyiben az elnöki pozíció megüresedik, a bizottságban elnöklő Szerződő Fél nevezi ki a soron következő elnököt, aki mindaddig hivatalban marad, amíg az adott Szerződő Fél elnökségének ideje le nem telik.

(3) A bizottság évente legalább egyszer tart ülést, melyet az elnök hív össze. Az elnök, egy Szerződő Fél kérésére, feltéve, hogy azt egy másik Szerződő Fél támogatja, a lehető leghamarabb, az elnök által meghatározott időpontra és helyszínre, de a kérés benyújtásától számított legfeljebb 90 napon belül rendkívüli ülést hív össze.

(4) A bizottság első ülését a letéteményes kormány hívja össze az ezen egyezmény hatálybalépésétől számított 90 napon belül.

(5) Minden Szerződő Fél egy-egy szavazattal rendelkezik a bizottságban. Ezen egyezmény eltérő rendelkezésének hiányában, a bizottság egyhangúlag hozza határozatait.

13. cikk

A bizottság feladatai

A bizottság feladatai a következők:

a) folyamatosan figyelemmel kíséri ezen egyezmény végrehajtását;

b) az ezen egyezmény céljaira vonatkozó intézkedésekre ajánlásokat tesz;

c) felülvizsgálja ezen egyezmény tartalmát, beleértve a mellékleteket is, és ajánlásokat tesz a Szerződő Feleknek az egyezmény és mellékletei szükség szerinti módosítására, beleértve az anyagok jegyzékeinek módosításait és új mellékletek elfogadását;

d) meghatározza a környezetszennyezés ellenőrzési kritériumait, a környezetszennyezés visszaszorítására vonatkozó célkitűzéseket és, különösen az ezen egyezmény III. melléklete szerinti intézkedésekre vonatkozó célkitűzéseket.

e) a megfelelő kormányzati szervekkel szoros együttműködésben, e cikk f) pontjának figyelembevételével elősegíti további intézkedések meghozatalát a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelme érdekében és a következő célokból:

i. a rendelkezésre álló forrásokból származó tudományos, technológiai és statisztikai információ begyűjtése, feldolgozása és terjesztése; és

ii. tudományos és technológiai kutatások elősegítése;

f) adott esetben igénybe veszi illetékes regionális és más nemzetközi szervezetek szolgálatait az ezen egyezmény célkitűzéseihez kapcsolódó tudományos és technológiai kutatásban, valamint más vonatkozó tevékenységekben folytatott együttműködés céljából;

g) egyéb, ezen egyezmény értelmében megfelelőnek bizonyuló feladatokat lát el.

14. cikk

A bizottságra vonatkozó közigazgatási rendelkezések

(1) A bizottság munkanyelve az angol.

(2) A bizottság elfogadja saját eljárási szabályait.

(3) A bizottság hivatala (a továbbiakban: a titkárság) Helsinkiben található.

(4) A bizottság ügyvezető titkárt jelöl ki és szükség szerint rendelkezéseket hoz más személyzet kijelölésére vonatkozóan, valamint meghatározza az ügyvezető titkár feladatait és a vonatkozó szabályokat.

(5) Az ügyvezető titkár a bizottság igazgatási személyzetének vezetője és az ezen egyezmény igazgatásához, a bizottság munkájához szükséges, és más, a bizottság és annak eljárási szabályzata által az ügyvezető titkárra bízott funkciókat és feladatokat lát el.

15. cikk

A bizottságra vonatkozó pénzügyi rendelkezések

(1) A bizottság elfogadja pénzügyi szabályzatát.

(2) A bizottság a javasolt kiadások tekintetében éves vagy kétéves költségvetést, valamint az azt követő költségvetési időszak tekintetében költségvetési tervezetet fogad el.

(3) A költségvetés teljes összegéhez, beleértve a bizottság által elfogadott pótköltségvetéseket is, a Szerződő Felek egyenlő részben járulnak hozzá, hacsak a bizottság egyhangúlag másként nem határoz.

A tagállami hozzájárulásokon kívül, az Európai Gazdasági Közösség a költségvetés igazgatási költségeinek legfeljebb 2,5 %-ával járul hozzá.

(4) Minden Szerződő Fél fizeti képviselőinek, szakértőinek és tanácsadóinak a bizottságban való részvételéből adódó kiadásokat.

16. cikk

Tudományos és technológiai együttműködés

(1) A Szerződő Felek vállalják, hogy ezen egyezmény alkalmazásában közvetlenül, vagy adott esetben az illetékes regionális vagy más nemzetközi szervezeteken keresztül együttműködnek a tudomány, technológia és más kutatás terén, valamint adatokat és más tudományos információkat cserélnek.

(2) Ezen egyezmény 4. cikke (1), (2) és (3) bekezdésének sérelme nélkül, a Szerződő Felek vállalják, hogy közvetlenül, vagy adott esetben az illetékes regionális vagy más nemzetközi szervezeteken keresztül előmozdítják a Balti-tenger térségében a környezetszennyezés jellegét és kiterjedését, formáit, a környezetszennyezésnek való kitettséget, a kockázatokat és ellenszereket értékelő módszerek és eszközök kidolgozását célzó programok vizsgálatát, ilyen programokat indítanak, támogatnak, valamint azokhoz pénzügyileg hozzájárulnak, és különösen, hogy a Balti-tenger térsége tengeri környezetének szennyezését valószínűleg előidéző anyagok kezelésére, kidobására és ártalmatlanítására vonatkozó alternatív módszereket dolgoznak ki.

(3) A Szerződő Felek vállalják, hogy közvetlenül, vagy adott esetben az illetékes regionális vagy más nemzetközi szervezeten keresztül, és az e cikk (1) és (2) bekezdése szerint begyűjtött információk és adatok alapján együttműködnek kölcsönösen összehasonlítható megfigyelési módszerek kidolgozásában, referenciavizsgálatok elvégzésében és kiegészítő vagy közös ellenőrzési programok kialakításában.

(4) Az előző bekezdésekben említett feladatok végrehajtásával kapcsolatos munka megszervezését és alkalmazási körét elsődlegesen a bizottság határozza meg.

17. cikk

Kárfelelősség

A Szerződő Felek vállalják, hogy közösen kidolgozzák és elfogadják az ezen egyezményben foglaltakkal ellentétes tevékenységekből és mulasztásokból eredő károk miatti felelősségre vonatkozó szabályokat, beleértve többek között a felelősség korlátait, a felelősség meghatározására vonatkozó kritériumokat és eljárásokat, valamint a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket.

18. cikk

Viták rendezése

(1) Az ezen egyezmény értelmezése vagy alkalmazása tekintetében, a Szerződő Felek között felmerült vitás ügyek esetében, a vitát a felek tárgyalások útján rendezik. Amennyiben az érintett felek nem jutnak megegyezésre, közösen harmadik Szerződő Fél, képesített nemzetközi szervezet vagy megfelelően képesített személy segítségét vagy közvetítését kérik.

(2) Ha az érintett felek vitájukat nem tudják tárgyalásos úton rendezni, illetve nem tudnak a fent leírt intézkedésekben megállapodni, a vitában közös megállapodással ad hoc választottbírósághoz, állandó választottbírósághoz vagy a Nemzetközi Bírósághoz fordulnak.

19. cikk

Egyes szabadságjogok védelme

Az egyezmény egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint ami sérti a hajózás, halászat vagy tengeri tudományos kutatás szabadságát, a nyílt tenger egyéb jogszerű használatának szabadságát, valamint a parti tengeren való békés áthaladás jogát.

20. cikk

A mellékletek jogi helyzete

Az ezen egyezményhez csatolt mellékletek az egyezmény szerves részét képezik.

21. cikk

Kapcsolat más egyezményekkel

Ezen egyezmény rendelkezései nem sértik a Szerződő Feleknek a korábban kötött szerződések, és azon szerződések alapján fennálló jogait és kötelezettségeit, amelyek a tengerjognak az ezen egyezmény, és különösen a tengeri környezet szennyezésének megelőzésére vonatkozó rendelkezések alapjául szolgáló általános elveit előmozdítják és továbbfejlesztik.

22. cikk

Az egyezmény felülvizsgálata

A Szerződő Felek jóváhagyásával vagy a bizottság kérésére konferenciát lehet összehívni ezen egyezmény általános felülvizsgálata céljából.

23. cikk

Az egyezmény cikkeinek módosítása

(1) Az egyezmény cikkeinek módosítását bármelyik Szerződő Fél javasolhatja. Minden ilyen javasolt módosítást a letéteményes kormányhoz kell benyújtani, amely azt az összes Szerződő Félhez továbbítja, amelyek a közlemény kézhezvételét követően a lehető leghamarabb tájékoztatják a letéteményes kormányt a módosítás elfogadásáról, illetve elutasításáról.

A módosítás 90 nappal az után lép hatályba, hogy a letéteményes kormány minden Szerződő Fél részéről megkapta az adott módosítás elfogadásáról szóló értesítést.

(2) A Szerződő Felek jóváhagyásával vagy a bizottság kérésére konferencia hívható össze ezen egyezmény módosítása céljából.

24. cikk

A mellékletek módosítása és a mellékletek elfogadása

(1) A mellékletek valamely Szerződő Fél által javasolt bármely módosítását a letéteményes kormány közli a többi Szerződő Féllel, és azt a bizottság keretében mérlegelik. Ha a bizottság elfogadja, a módosítást közlik a Szerződő Felekkel, és elfogadásra javasolják.

(2) Az ilyen módosítást a bizottság által meghatározott időszak lejártával elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha az említett időszak során bármelyik Szerződő Fél kifogást emel a módosítással szemben. Az elfogadott módosítás a bizottság által meghatározott időpontban lép hatályba.

A bizottság által meghatározott időszakot további hat hónappal meg kell hosszabbítani és a módosítás hatálybalépésének napját ennek megfelelően el kell halasztani, ha, kivételes esetekben, bármely Szerződő Fél a bizottság által meghatározott időszak lejártát megelőzően arról tájékoztatja a letéteményes kormányt, hogy, bár a módosítást el kívánja fogadni, az elfogadáshoz szükséges alkotmányos követelményeket még nem teljesítették az adott államban.

(3) Ezen egyezményhez mellékletet e cikk rendelkezéseivel összhangban lehet elfogadni.

(4) A letéteményes kormány minden Szerződő Felet tájékoztat az e cikk szerint hatályba lépő bármely módosításról vagy új melléklet elfogadásáról, valamint az említett módosítások vagy új melléklet hatálybalépésének időpontjáról.

(5) Az e cikk szerinti bármely kifogásról írásbeli értesítést kell küldeni a letéteményes kormánynak, aki az említett értesítésről és annak kézhezvételének időpontjáról értesít minden Szerződő Felet.

25. cikk

Fenntartások

(1) Ezen egyezmény rendelkezéseivel szemben fenntartással élni nem lehet.

(2) E cikk (1) bekezdésének rendelkezése egyik Szerződő Felet sem akadályozza meg abban, hogy ezen egyezmény valamely mellékletének, vagy a melléklet egy részének, illetve módosításának alkalmazását legfeljebb egy évre felfüggessze, azt követően, hogy a szóban forgó melléklet, illetve annak módosítása hatályba lépett.

(3) Ha ezen egyezmény hatálybalépését követően valamely Szerződő Fél e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseire hivatkozik, egy melléklet módosítása vagy egy új melléklet bizottság általi elfogadásakor tájékoztatja a többi Szerződő Felet azokról a rendelkezésekről, amelyek alkalmazását e cikk (2) bekezdésével összhangban felfüggeszti.

26. cikk

Aláírás, megerősítés, jóváhagyás és csatlakozás

(1) Ez az egyezmény a Balti-tenger térsége tengeri környezete védelméről szóló 1974. április 18. és 22. között, Helsinkiben megtartott diplomáciai konferencián részt vevő balti-tengeri államok számára 1992. március 22-én Helsinkiben áll nyitva aláírásra. Ez az egyezmény bármely olyan más állam számára nyitva áll csatlakozásra, amelyek érdekeltek ezen egyezmény célkitűzéseinek megvalósításában, feltéve, hogy az adott államot minden Szerződő Fél felkéri erre.

Ez az egyezmény az Európai Gazdasági Közösség számára nyitva áll csatlakozásra. A saját hatáskörébe tartozó ügyekben az Európai Gazdasági Közösség az ezen egyezményben Szerződő Félként résztvevő tagállamainak számával megegyező számú szavazattal rendelkezik. Az Európai Gazdasági Közösség nem gyakorolja szavazati jogát azon esetekben, amikor tagállamai gyakorolják saját szavazati jogukat és fordítva.

(2) Ezen egyezményt az azt aláíró államoknak meg kell erősíteniük vagy jóvá kell hagyniuk.

(3) A megerősítő, jóváhagyó, illetve csatlakozási okiratokat a letéteményes kormány feladatait ellátó Finnország kormányánál kell letétbe helyezni.

27. cikk

Hatálybalépés

Ez az egyezmény a hetedik megerősítő vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezése után két hónappal lép hatályba.

A 26. cikk szerint az egyezményhez csatlakozó Európai Gazdasági Közösség tekintetében az egyezmény a csatlakozási okirat letétbe helyezése után két hónappal lép hatályba.

28. cikk

Felmondás

(1) Ezen egyezmény hatálybalépésétől számított öt év leteltét követően, a letéteményes kormánynak írásban megküldött értesítéssel bármelyik Szerződő Fél bármikor felmondhatja ezen egyezményt. A Szerződő Fél tekintetében a felmondás a letéteményes kormánynak a felmondásról megküldött értesítés évét követő év decemberének 31. napján lép hatályba.

(2) Valamely Szerződő Fél felmondásáról szóló értesítés esetén a letéteményes kormány a felmondás hatásának mérlegelése céljából összehívja a Szerződő Felek ülését.

29. cikk

Nyelv

Ez az egyezmény egy-egy példányban angol nyelven készült. Dán, finn, német, lengyel, orosz és svéd nyelvű hivatalos fordításokat kell készíteni és azokat az aláírt eredeti példánnyal együtt letétbe helyezni.

Fentiek hiteléül az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

Kelt Helsinkiben, az ezerkilencszázhetvennegyedik év március havának huszonkettedik napján.

Dánia részéről:

Holger Hansen

Finnország részéről:

Jermu Laine

A Német Demokratikus Köztársaság részéről:

Hans Reichelt

A Németországi Szövetségi Köztársaság részéről:

Hans-georg Sachs

A Lengyel Népköztársaság részéről:

Jerzy Kusiak

Svédország részéről:

Svante Lundkvist

A Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége részéről:

E. E. Alexeevsky

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

VESZÉLYES ANYAGOK

A Balti-tenger térségének a következő listában szereplő anyagokkal történő szennyezésével szembeni védelem magában foglalhatja megfelelő technikai eszközök használatát, az említett anyagokat tartalmazó termékek szállítására, kereskedelmére, kezelésére, használatára és végső ártalmatlanítására vonatkozó tilalmakat és szabályokat.

1. DDT (1,1,1-Triklór-2,2-bisz-[klórfenil]-etán), valamint DDE és DDD származékai.

2. PCB-k (poliklórozott bifenilek).

3. PCT-k (poliklórozott terfenilek).

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

KÁROS ANYAGOK

A következő anyagok ezen egyezmény 6. cikkében foglaltak megfelelő érvényesülése érdekében kerülnek felsorolásra.

A lista a tengeri környezetbe vízi úton bevezetett anyagokra vonatkozik. A Szerződő Felek minden erőfeszítést megtesznek annak érdekében is, hogy veszélyes anyagoknak a Balti-tenger térségébe légi úton történő bejutását megakadályozzák.

A. Elsőbbségi anyagok:

1. higany, kadmium, és azok vegyületei.

B. 2. Antimon, arzenikum, berillium, króm, réz, ólom, molibdén, nikkel, szelén, ón, vanádium, cink, és azok vegyületei, valamint elemi foszfor.

3. Fenolok és azok származékai.

4. Ftalsav és származékai.

5. Cianidok.

6. A környezetben tartósan megmaradó halogénezett szénhidrogének.

7. Policiklikus aromás szénhidrogének és azok származékai.

8. A környezetben tartósan megmaradó mérgező szerves szilíciumvegyületek.

9. A környezetben tartósan megmaradó peszticid szerek, beleértve a szerves foszfor- és a szerves óntartalmú peszticid szereket, gyomirtó szereket, nyálkásodásgátló szereket és a fa, papírpép, facellulóz, cellulóz, papír, nyersbőr és textíliák feldolgozására használt vegyi anyagokat, amelyeket ezen egyezmény I. mellékletének rendelkezései nem szabályoznak.

10. Radioaktív anyagok.

11. Savak, lúgok és magas koncentrációjú vagy nagy mennyiségű felületaktív anyagok.

12. Olaj és petrolkémiai hulladékok, valamint zsírban oldódó anyagot tartalmazó egyéb ipari anyagok.

13. A tengerből származó, emberi fogyasztásra szánt termékek ízére és/vagy szagára káros hatást kifejtő anyagok, vagy anyagok, amelyek a víz ízére, szagára, színére, áttetszőségére vagy más jellemzőjére olyan hatást gyakorolnak, amelyek jelentősen csökkentik annak rekreációs értékét.

14. Olyan anyagok és tárgyak, amelyek úsznak, lebegnek vagy elsüllyednek és, amelyek jelentős mértéken zavarják a tenger jogszerű használatát.

15. Ipari szennyvízben lévő lignin anyagok.

16. EDTA (etilén-diamin-kalcium-nátrium-tetra-acetát) és DTPA (dietilén-triamin-penta-acetát) kivonószer.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

SZÁRAZFÖLDI EREDETŰ KÖRNYEZETSZENYEZÉS MEGELŐZÉSÉRE VONATKOZÓ CÉLOK, KRITÉRIUMOK ÉS INTÉZKEDÉSEK

Ezen egyezmény 6. cikkének rendelkezéseivel összhangban, a Szerződő Felek törekednek az e mellékletben felsorolt célok elérésére, valamint az e mellékletben megállapított kritériumok és intézkedések alkalmazására a Balti-tenger térsége tengeri környezete szárazföldi eredetű szennyezésének ellenőrzése és minimálisra csökkentése érdekében.

1. A települési szennyvizet megfelelő módszerrel kezelik, úgy, hogy a szerves anyag mennyisége ne okozzon káros változásokat a Balti-tenger oxigén-tartalmában és a tápanyagok mennyisége ne vezessen a Balti-tenger térségének káros eutrofizációjához.

2. A települési szennyvizet ugyanakkor olyan megfelelő módszerrel kezelik, amely biztosítja, hogy a befogadó tengeri térség higiéniai minősége, és különösen járványügyi és toxikológiai biztonsága olyan szinten maradjon, amely nem veszélyezteti az emberi egészséget, illetve a kezelés olyan módszerrel történik, amely következtében, a szennyvíz adott összetétele mellett, az ezen egyezmény I. és II mellékletében felsorolt veszélyes anyagok nem keletkeznek jelentős mennyiségben.

3. A környezetszennyező ipari hulladék-rakományok mértékét megfelelő módszerrel a minimálisra csökkentik a veszélyes anyagok, szerves anyagok és tápanyagok mennyiségének csökkentése érdekében.

4. Az e melléklet 3. pontjában említett módszerek közé elsősorban a feldolgozási technikák során keletkező hulladékok minimálisra csökkentése, az ipari víz visszavezetése és újrahasznosítása, a víz gazdaságosabb hasznosítása és a víztisztítási kapacitás növelése tartozik. A szennyvízkezelés területén, a szennyvíz minősége szerint, valamint a befogadó víz minőségének javításához szükséges mértékben, mechanikai, vegyi, biológiai és egyéb módszereket kell alkalmazni.

5. Atomerőművekből vagy más, nagy mennyiségű vizet használó ipari létesítményből származó hűtővíz kibocsátását olyan módszerrel kell végezni, amely a minimálisra csökkenti a Balti-tenger térsége tengeri környezetének szennyezését.

6. A bizottság környezetszennyezés-ellenőrzési kritériumokat, a környezetszennyezés csökkentésére vonatkozó célkitűzéseket és a Balti-tenger térsége környezetszennyezésének csökkentésére vonatkozó intézkedésekkel kapcsolatos célkitűzéseket fog meghatározni, beleértve a feldolgozási technikákat és a hulladékkezelést.

--------------------------------------------------

IV. MELLÉKLET

HAJÓKRÓL SZÁRMAZÓ KÖRNYEZETSZENNYEZÉS MEGELŐZÉSE

1. RENDELKEZÉS

A Szerződő Felek, a Balti-tenger térségének hajókról származó környezetszennyezésével szembeni védelemre vonatkozó kérdésekben együttműködnek

a) a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet keretén belül, különösen nemzetközi szabályok kialakításának előmozdításában;

b) a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet által elfogadott szabályok hatékony és összehangolt végrehajtásában.

2. RENDELKEZÉS

A Szerződő Felek, ezen egyezmény 4. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül, adott esetben segítséget nyújtanak egymásnak a környezetszennyezés csökkentésére irányuló intézkedésekről szóló meglévő jogszabályokkal szembeni, a Balti-tenger térségében bekövetkezett vagy gyaníthatóan bekövetkezett jogsértések kivizsgálásában. A segítségnyújtás többek között magában foglalhatja az olaj-nyilvántartási naplók, rakomány-nyilvántartási naplók, hajónaplók és motorparaméter-naplók illetékes hatóságok általi vizsgálatát, valamint olajminták vételét analitikai azonosítási célokra.

3. RENDELKEZÉS

Fogalommeghatározások

E melléklet alkalmazásában:

1. "hajó": a tengeri környezetben üzemelő bármely típusú vízi jármű, amely magában foglalja a hordszárnyas hajókat, légpárnás vízi járműveket, tengeralattjárókat, úszó munkagépeket és rögzített vagy úszó platformokat;

2. "hatóság": azon állam kormánya, amelynek fennhatósága alatt a hajó üzemel. Valamely állam lobogója alatti közlekedésre jogosult hajó tekintetében, a hatóság az adott állam kormánya. A part menti tengerfenék és a tengerfenék alatti altalaj feltárását és kitermelését végző olyan rögzített vagy úszó platformok tekintetében, amelyek felett a természeti erőforrások feltárása és kitermelése vonatkozásában a parti állam gyakorol felségjogot, a hatóság az érintett parti állam kormánya;

3. a) "kibocsátás": káros anyagok vagy ilyen anyagokat tartalmazó szennyvíz tekintetében, bármilyen hajóról történő kibocsátás, amely magában foglalja a leeresztést, az elvezetést, a kiömlést, a szivárgást, a szivattyúzást, a kieresztést és a kiürítést;

b) a "kibocsátás" nem foglalja magában:

i. a tengernek szemét és más anyagok által történő szennyezése megakadályozásáról szóló, Londonban 1972. december 29-én készült egyezmény szerinti kidobást; vagy

ii. káros anyagok olyan kibocsátását, amelyre közvetlenül a tengerfenék ásványi erőforrásainak feltárása, kitermelése és azokhoz kapcsolódó nyílttengeri feldolgozása során kerül sor; vagy

iii. káros anyagoknak a szennyezés csökkentése vagy megfékezése céljából végzett jogszerű tudományos kutatások során történő kibocsátását;

4. "legközelebbi szárazföld": a "legközelebbi szárazföldtől" kifejezés azon alapvonalra utal, ahonnan a kérdéses terület parti tengere a nemzetközi joggal összhangban kezdődik;

5. "joghatóság": a kifejezést az e melléklet alkalmazásakor vagy értelmezésekor hatályos nemzetközi joggal összhangban kell értelmezni;

6. "Marpol 73/78": a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló 1973. évi nemzetközi egyezmény, az arra vonatkozó 1978-i jegyzőkönyv által módosított változatában.

4. RENDELKEZÉS

Olaj

A Szerződő Felek, akik a Marpol 73/78 egyezménynek is részesei, az olajszennyezés megelőzésére a Marpol 73/78 I. mellékletének rendelkezéseit e megállapodásnak megfelelően alkalmazzák.

5. RENDELKEZÉS

Folyékony káros anyagok

A Szerződő Felek, akik a Marpol 73/78 egyezménynek is részesei, az ömlesztve szállított folyékony káros anyagok általi környezetszennyezés megelőzésére a Marpol 73/78 II. mellékletének rendelkezéseit e megállapodásnak megfelelően alkalmazzák.

6. RENDELKEZÉS

Káros anyagok csomagolt kiszerelésben

A. A Szerződő Felek a lehető leghamarabb megfelelő egységes szabályokat alkalmaznak a csomagolt kiszerelésű vagy teheráru-konténerben, hordozható tartályban, illetve közúti vagy vasúti tartálykocsikban tárolt káros anyagok szállítására.

B. A bizottság által meghatározott egyes káros anyagok tekintetében, a hajó parancsnoka vagy tulajdonosa, illetve annak képviselője 24 órával előbb értesíti a megfelelő kikötői hatóságot az említett anyagok tervezett be-, illetve kirakodásáról.

C. A káros anyagokkal kapcsolatos eseményekről szóló jelentéseket ezen egyezmény VI. mellékletének rendelkezéseivel összhangban kell elkészíteni.

7. RENDELKEZÉS

Szennyvíz

A Szerződő Felek e rendelkezés A–D., F. és G. pontjában foglalt rendelkezéseket alkalmazzák a Balti-tenger térségében üzemelő hajókról származó szennyvíz kibocsátása tekintetében.

A. Fogalommeghatározások

E rendelkezés alkalmazásában:

1. "szennyvíz":

a) bármilyen fajtájú mosdóhelyiségek, vizeldék és WC-k lefolyóiból származó szennyvíz vagy más hulladék;

b) egészségügyi helyiségekben (beteggondozó, betegszoba, stb.) elhelyezett mosdótálakból, fürdőkádakból és lefolyókból eredő szennyvíz;

c) élő állatok tartózkodására szolgáló terekből eredő szennyvíz; vagy

d) egyéb, a fentiekben meghatározott szennyvizekkel keveredett csatornavíz;

2. "tárolótartály": szennyvíz összegyűjtésére és tárolására használt tartály.

B. Alkalmazás

E rendelkezés előírásait alkalmazni kell:

a) a 200 tonna vagy azt meghaladó bruttó tonnatartalmú hajókra;

b) 200-nál kevesebb bruttó tonnatartalmú hajókra, amelyeknek több mint 10 személy szállítására van engedélyük;

c) azon hajókra, amelyek bruttó űrtartalmát nem határozták meg és több mint 10 személy szállítására van engedélyük.

C. Szennyvízkibocsátás

1. E rendelkezés D. pontjának rendelkezéseire is figyelemmel, szennyvíz tengerbe történő kibocsátása tilos, kivéve, ha:

a) a hajó a hatóság által jóváhagyott rendszer alkalmazásával aprított és fertőtlenített szennyvizet bocsát a tengerbe a legközelebbi szárazföldtől több, mint négy tengeri mérföld távolságban, vagy nem aprított és nem fertőtlenített szennyvizet a legközelebbi szárazföldtől több, mint 12 tengeri mérföld távolságban, feltéve, hogy a tárolótartályban tárolt szennyvizet nem egyszerre, hanem mérsékelt ütemben bocsátják a tengerbe, mialatt a hajó menetben van, és legalább négy csomó sebességgel halad; vagy

b) a hajón a hatóság által jóváhagyott szennyvíztisztító berendezés üzemel, és

i. a szennyvíztisztító berendezés teszteredményeit a hajón őrzött dokumentumok rögzítik;

ii. továbbá, a kiömlő folyadék nem eredményez látható, szilárd halmazállapotú uszadékot a környező vízen, és nem idézi elő annak elszíneződését; vagy

c) a hajó egy állam joghatósága alá tartozó vízen tartózkodik és a szennyvízkibocsátást az adott állam által előírt kevésbé szigorú követelmények szerint végzi.

2. Ha a szennyvizet eltérő kibocsátási követelményeknek megfelelő hulladékkal vagy szennyvízzel keverik, a legszigorúbb előírásokat kell alkalmazni.

D. Kivételek

E rendelkezés C. pontját nem kell alkalmazni:

a) szennyvíz hajóról történő kibocsátására, ha az a hajó és a fedélzetén tartózkodók biztonságának biztosításához vagy tengeri életmentéshez szükséges; vagy

b) a hajót vagy annak felszerelését ért károsodásból fakadó szennyvízkibocsátásra, ha a kár bekövetkezése előtt és után minden ésszerű óvintézkedést megtettek a kibocsátás megelőzése, illetve minimálisra csökkentése érdekében.

E. Befogadó létesítmények

1. Minden Szerződő Fél vállalja, hogy a Balti-tenger térségében található kikötőiben és termináljainál a szennyvíz befogadására szolgáló létesítményekről gondoskodik, az azokat használó hajók igényeinek megfelelően, anélkül, hogy indokolatlan késedelmet okozna a hajónak.

2. A befogadó létesítmény csövei és a hajó kiürítő csővezetéke összekapcsolásának lehetővé tételéhez mindkét csővezetéket szabványos kiürítő csatlakozóval kell ellátni, a következő táblázatnak megfelelően:

A kiürítő csatlakozók peremeinek szabványos méretei

Megnevezés | Méret |

Külső átmérő | 210 mm |

Belső átmérő | A cső külső átmérőjének megfelelően |

A csavarfuratok osztókörének átmérője | 170 mm |

Hornyok a peremen | 4 db 18 mm átmérőjű lyuk a fenti átmérőjű csavarfurat osztókörén egyforma távolságra elhelyezve a perem külső széléig hornyolva. A horony szélessége 18 mm legyen. |

A perem vastagsága | 16 mm |

Anyás csavarok és csavaranyák mennyisége, átmérője | Négy, mindegyik 16 mm átmérőjű és megfelelő hosszúságú |

A peremet úgy kell tervezni, hogy 100 mm-es legnagyobb belső átmérőjű csöveket lehessen csatlakoztatni, és acélból vagy más ezzel egyenértékű anyagból, sima felülettel készüljön. Ennek a peremnek egy megfelelő tömítéssel együtt alkalmasnak kell lennie 6 kg/cm2 normális üzemi nyomás elviselésére. |

Az 5 méter és ennél kisebb elméleti oldalmagasságú hajók kiürítő csatlakozójának belső átmérője 38 mm lehet.

F. Szemlék

1. A Balti-tenger térségében nemzetközi viszonylatban közlekedő hajókat a következők szerint szemléknek kell alávetni:

a) a hajó üzembe helyezését vagy az e rendelkezés G. pontja szerinti engedély első kibocsátását megelőző első szemle, amely magában foglalja a hajó olyan szemléjét, amely lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy:

i. ha a hajó szennyvíztisztító berendezéssel van felszerelve, a szennyvíztisztító berendezés megfelel-e a bizottság által javasolt szabványokon és tesztmódszereken alapuló üzemelési követelményeknek [1], és a szennyvíztisztító berendezést a hatóság jóváhagyta-e;

ii. ha a hajó szennyvíz-aprító és -fertőtlenítő rendszerrel van felszerelve, a rendszer megfelel-e a bizottság által javasolt szabványokon és tesztmódszereken alapuló üzemelési követelményeknek [2], és a rendszert a hatóság jóváhagyta-e;

iii. ha a hajó tárolótartállyal van felszerelve, a tartály befogadóképessége a hatóság megítélése szerint alkalmas-e a hajó működését, a fedélzeten lévő személyek számát és más fontos tényezőket figyelembe véve az összes szennyvíz tárolására. A tárolótartály megfelel-e a bizottság által javasolt szabványokon és tesztmódszereken alapuló üzemelési követelményeknek [3], és a tartályt a hatóág jóváhagyta-e; valamint

iv. a hajó fel van-e szerelve csővezetékkel a szennyvíz befogadó létesítménybe történő kiürítéséhez. A csővezeték el van-e látva az E. pontnak megfelelő szabványos parti csatlakozóval, illetve speciális rendeltetésű hajók esetén a hatóság számára elfogadható, más szabványnak megfelelő csatlakozóval, mint például a gyorszáras csatlakozó.

A szemlének biztosítania kell, hogy a felszerelések, szerelvények, elrendezés és anyagok teljesen megfelelnek e rendelkezés vonatkozó előírásainak.

A hatóság elismeri a más Szerződő Felek hatóságai által a szennyvíztisztító berendezések tekintetében kibocsátott "típusteszt-bizonyítványokat";

b) időszakos szemlék a hatóság által meghatározott időközönként, de legalább ötévenként, amelyek biztosítják, hogy a felszerelések, szerelvények, elrendezés és anyagok teljesen megfeleljenek e rendelkezés vonatkozó előírásainak.

2. Az e rendelkezés előírásainak végrehajtására tekintetében a hajószemléket a hatóság tisztviselői végzik. A hatóság azonban a szemlék elvégzésével e célra kinevezett ellenőröket vagy általa elismert szervezeteket is megbízhat. Az érintett hatóság minden esetben teljes mértékben garantálja a szemlék teljességét és hatékonyságát.

3. A hajószemle befejezését követően a szemlébe bevont felszereléseken, szerelvényeken, elrendezésen és anyagokon jelentős változtatásokat a hatóság jóváhagyása nélkül nem lehet végezni, e felszerelések és szerelvények közvetlen cseréjének kivételével.

G. Bizonyítvány

1. Szennyvízszennyezés-megelőzési bizonyítványt kell kiállítani a Balti-tenger térségében nemzetközi forgalomban részt vevő, ötvennél több személy szállítására engedéllyel rendelkező hajók számára az e rendelkezés F. pontja előírásaival összhangban elvégzett szemlét követően.

2. A bizonyítványt a hatóság vagy egy általa kellően felhatalmazott személy vagy szervezet állítja ki. A hatóság minden esetben teljes felelősséget vállal a tanúsítványért.

3. A szennyvízszennyezés-megelőzési bizonyítványt a Marpol 73/78 IV. mellékletének függelékében megadott minta szerint kell elkészíteni, amelynek a Szerződő Felek szintén aláírói. Ha a bizonyítvány nem angol nyelven készül, a szövegnek egy angol nyelvű fordítást is tartalmaznia kell.

4. A szennyvízszennyezés-megelőzési bizonyítványt a hatóság által meghatározott időtartamra kell kiállítani, amely nem haladhatja meg az öt évet.

5. A bizonyítvány érvényét veszti, ha a felszerelésekben, szerelvényekben, elrendezésen vagy anyagokban a hatóság jóváhagyása nélkül jelentős változtatásokat végeznek, kivéve e berendezések és szerelvények közvetlen cseréjét.

8. RENDELKEZÉS

Szemét

A Szerződő Felek, amelyek a Marpol 73/78-nak is részesei, a hajókról származó szemét általi környezetszennyezés megelőzésére a Marpol 73/78 V. mellékletének rendelkezéseit e megállapodással összhangban alkalmazzák.

[1] Lásd az 1/5. HELCOM-ajánlást

[2] Lásd az 1/5. HELCOM-ajánlást

[3] Lásd az 1/5. HELCOM-ajánlást

--------------------------------------------------

V. MELLÉKLET

HULLADÉKNAK ÉS MÁS ANYAGOKNAK A BALTI-TENGER TÉRSÉGÉBEN TÖRTÉNŐ LERAKÁSÁRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS TILALOM ALÓLI KIVÉTELEK

1. RENDELKEZÉS

Ezen egyezmény 9. cikke (2) bekezdésével összhangban a hulladéklerakási tilalmat nem kell alkalmazni kotrási termékek tengerben történő ártalmatlanítására, feltéve, hogy:

1. azok nem tartalmaznak a bizottság által meghatározott és ezen egyezmény I. és II. mellékletében felsorolt anyagokból jelentős mennyiséget vagy koncentrációt; és

2. a hulladéklerakás az illetékes nemzeti hatóság által kibocsátott előzetes külön engedély alapján történik:

a) a Szerződő Fél parti tengerének térségében; vagy

b) a parti tenger területén kívül a bizottsággal szükség szerint folytatott előzetes konzultációkat követően.

Az engedélyek kibocsátásakor a Szerződő Fél betartja e melléklet 3. rendelkezésének előírásait.

2. RENDELKEZÉS

1. Az ezen egyezmény 9. cikke (2) bekezdésében említett megfelelő nemzeti hatóság:

a) kiállítja az e melléklet 1. rendelkezésében előírt külön engedélyeket;

b) nyilvántartja a lerakásra engedélyezett anyagok jellegét és mennyiségét, a lerakás helyszínét, időpontját és módját;

c) összegyűjti a nemrégiben és az ezen egyezmény hatálybalépését megelőzően a Balti-tenger térségében lerakott anyagok jellegéről és mennyiségéről rendelkezésre álló információkat, feltéve, hogy a kérdéses lerakott anyag a Balti-tenger térségének vizét vagy halászeszközökkel kifogható élő szervezeteit szennyezheti, vagy egyéb módon kárt okozhat, valamint az ilyen lerakás helyszínére, időpontjára és módszerére vonatkozó információkat.

2. A megfelelő nemzeti hatóság e melléklet 1. rendelkezésével összhangban külön engedélyeket állít ki olyan anyagoknak a Balti-tenger térségében szándékozott lerakása tekintetében, amelyeket:

a) saját területén rakodtak be;

b) saját területén lajstromozott, vagy saját lobogója alatt közlekedő vízi jármű vagy repülőgép által rakodtak be, amennyiben a berakodás olyan állam területén történik, amely nem részese ezen egyezménynek.

3. Az 1a) pont szerinti engedélyek kiállítása során, a megfelelő nemzeti hatóság eleget tesz az e melléklet 3. rendelkezésében foglaltaknak, valamint az általa megfelelőnek tekintett további kritériumoknak, intézkedéseknek és követelményeknek.

4. Minden Szerződő Fél bejelenti a bizottságnak és adott esetben más Szerződő Feleknek az e melléklet 2. rendelkezése 1c) pontjában meghatározott információkat. A követendő eljárást és a jelentések jellegét a bizottság határozza meg.

3 RENDELKEZÉS.

Az e melléklet 1. rendelkezése szerinti külön engedélyek kiállítása során a megfelelő nemzeti hatóság figyelembe veszi:

1. a lerakásra szánt kotrási termék mennyiségét;

2. az ezen egyezmény I. és II. mellékletében említett károsanyag-tartalmat;

3. a helyszínt (pl. a lerakási terület koordinátáit, mélységét és a parttól való távolságát) és annak kapcsolatát a kiemelt térségekkel (pl. rekreációs területek, ívóhelyek, ivadéknevelő és halászati területek, stb.);

4. ha a lerakást a parti tengeren kívül végzik, a víz következő jellemzőit:

a) vízrajzi tulajdonságok (pl. hőmérséklet, sótartalom, sűrűség, profil);

b) kémiai tulajdonságok (pl. pH, oldott oxigén, tápanyagok);

c) biológiai tulajdonságok (pl. elsődleges termelés és tengerfenéki élővilág).

Az adatoknak elegendő információt kell tartalmazniuk az e pontban említett tulajdonságok éves átlagos szintjéről és szezonális változásairól;

5. a lerakási területen esetleg végzett más lerakás tényét és hatásait.

4. RENDELKEZÉS

Az ezen egyezmény 9. cikke (5) bekezdésével összhangban készített jelentéseknek a következő információkat kell tartalmazniuk:

1. a lerakás helyszíne, a lerakott anyag jellemzői, és a foganatosított ellenintézkedések:

a) helyszín (pl. a véletlenszerű lerakási terület koordinátái, mélysége és távolsága a parthoz képest);

b) a lerakás módja;

c) a lerakott anyag mennyisége és összetétele, valamint fizikai (pl. oldódás és sűrűség), kémiai és biokémiai (pl. oxigénigény, tápanyagok), és biológiai tulajdonságai (pl. vírusok, baktériumok, élesztőgombák, paraziták jelenléte);

d) toxicitás;

e) az ezen egyezmény I. és II. mellékletében említett károsanyag-tartalom;

f) diszperziós tulajdonságok (pl. áramlatok és szél hatása, valamint horizontális szóródás és vertikális keveredés);

g) a víz jellemzői (pl. hőmérséklet, pH, oxidoredukciós képesség, sótartalom és rétegződés);

h) a tengerfenék jellemzői (pl. topográfia, geológiai jellemzők és oxidoredukciós képesség);

i) foganatosított ellenintézkedések és elvégzett vagy tervezett nyomon követési műveletek.

2. általános szempontok és feltételek:

a) a rekreációs értéket befolyásoló lehetséges hatások (pl. úszó vagy kivetett anyag, zavarosság, kellemetlen szag, elszíneződés és habképződés);

b) a tengeri élőlényekre, halakra és kagylókultúrákra, halállományokra és a halászatra, moszat-betakarításra és moszatkultúrákra gyakorolt lehetséges hatások; valamint

c) a tenger egyéb használatára gyakorolt lehetséges hatások (pl. az ipari felhasználásra szánt víz minőségének gyengülése, építmények víz alatti korróziója, az úszó anyagok okozta zavarok a hajó üzemelésekor, a halászat vagy a hajózás zavarása és kiemelt jelentőségű térségek tudományos vagy megőrzési célú védelme).

--------------------------------------------------

VI. MELLÉKLET

EGYÜTTMŰKÖDÉS A TENGERI KÖRNYEZET SZENNYEZÉSE ELLENI KÜZDELEMBEN

1. RENDELKEZÉS

E melléklet alkalmazásában:

1. "hajó": a tengeri környezetben üzemelő bármely típusú vízi jármű, amely magában foglalja a hordszárnyas hajókat, légpárnás vízi járműveket, tengeralattjárókat, úszó munkagépeket és rögzített vagy úszó platformokat;

2. "hatóság": azon állam kormánya, amelynek fennhatósága alatt a hajó üzemel. Valamely állam lobogója alatti közlekedésre jogosult hajó tekintetében, a hatóság az adott állam kormánya. A part menti tengerfenék és a tengerfenék alatti altalaj feltárását és kitermelését végző olyan rögzített vagy úszó platformok tekintetében, amelyek felett a természeti erőforrások feltárása és kitermelése vonatkozásában a parti állam gyakorol felségjogot, a hatóság az érintett parti állam kormánya;

3. a) "kibocsátás": káros anyagok vagy ilyen anyagokat tartalmazó szennyvíz tekintetében, bármilyen hajóról történő kibocsátás, amely magában foglalja a leeresztést, az elvezetést, a kiömlést, a szivárgást, a szivattyúzást, a kieresztést és a kiürítést;

b) a "kibocsátás" nem foglalja magában:

i. a tengernek szemét és más anyagok által történő szennyezése megakadályozásáról szóló, Londonban 1972. december 29-én készült egyezmény szerinti kidobást; vagy

ii. káros anyagok olyan kibocsátását, amelyre közvetlenül a tengerfenék ásványi erőforrásainak feltárása, kitermelése és azokhoz kapcsolódó nyílttengeri feldolgozása során kerül sor; vagy

iii. káros anyagoknak a szennyezés csökkentése vagy megfékezése céljából végzett jogszerű tudományos kutatások során történő kibocsátását.

2. RENDELKEZÉS

A Szerződő Felek vállalják, hogy biztosítják a szükséges eszközöket a tenger olajfoltok és egyéb káros anyagok általi szennyezése elleni küzdelemben. Az említett eszközök magukban foglalják a megfelelő felszereléseket, hajókat és a mind a part menti vizeken, mind a nyílt tengeren végzendő feladatok teljesítésére felkészített személyzetet.

3. RENDELKEZÉS

A Szerződő Felek, ezen egyezmény 4. cikkének (4) bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül, önállóan vagy együttműködve, a Balti-tenger térségében ellenőrzési tevékenységet dolgoznak ki és folytatnak, az olaj és egyéb anyagok tengerbe jutásának észlelése és ellenőrzése érdekében.

4. RENDELKEZÉS

Csomagolt, teheráru-konténerben, hordozható tartályban, vagy közúti és vasúti kocsiban tárolt káros anyagok tengerbe esése esetén a Szerződő Felek együttműködnek az említett csomagok, konténerek vagy tartályok kimentésében és helyreállításában a környezet veszélyeztetésének minimálisra csökkentése érdekében.

5. RENDELKEZÉS

1. A Szerződő Felek, amelyek egyben a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló 1973. évi nemzetközi egyezménynek és az ahhoz csatolt 1978. évi jegyzőkönyvnek (MARPOL 1973/1978.) is részesei, a káros anyagokkal kapcsolatos eseményekről szóló jelentések tekintetében a Marpol 73/78 8. cikkének rendelkezéseit és I. jegyzőkönyvét ezen egyezménynek megfelelően alkalmazzák. Az említett rendelkezéseket kell alkalmazni a jelentős olajfoltok és más káros anyagok tekintetében a Marpol 73/78 8. cikke által nem szabályozott esetekben.

2. A Szerződő Felek előírják a hajóparancsnokok és repülőgép-pilóták számára, hogy haladéktalanul és e rendszerrel összhangban jelentést tegyenek a tengeren észlelt jelentős olajfoltokról és egyéb káros anyagokról. Az említett jelentésekben lehetőség szerint a következő adatokat kell feltűntetni: időpont, pozíció, időjárási és tengeri körülmények, valamint az észlelt folt fajtája, kiterjedése és lehetséges forrása.

6. RENDELKEZÉS

A Szerződő Felek előírják a saját lobogójuk alatt közlekedő hajóik parancsnokai számára, hogy indokolt esetben, az illetékes hatóságok kérésére, a tengerszennyezés megelőzését vagy leküzdését célzó tevékenységekre vonatkozóan a hajóról és annak rakományáról megfelelően részletes információt szolgáltassanak, és, hogy működjenek együtt az említett hatóságokkal.

7. RENDELKEZÉS

1. a) A Szerződő Felek a lehető leghamarabb két- vagy többoldalú megállapodásokat kötnek a Balti-tenger térségének azon régiói vonatkozásában, amelyekben a jelentős olajfoltok vagy egyéb káros anyagok, illetve bármely, a Balti-tenger térségében környezetszennyezést okozó vagy annak veszélyével járó esemény bekövetkezése vagy valószínűsíthető bekövetkezése esetén, azok leküzdésére vagy helyreállítására vonatkozó intézkedéseket fognak tenni. Az említett megállapodások nem érinthetnek semmilyen másik, a Szerződő Felek között létrejött, azonos tárgyra vonatkozó megállapodást. A szomszédos országok gondoskodnak a különböző megállapodások összehangolásáról. A Szerződő Felek tájékoztatják egymást az említet megállapodásokról.

A Szerződő Felek, szükség esetén kérhetik a bizottság közreműködését a megállapodás megkötésében.

b) Az a Szerződő Fél, amelynek régiójában az e melléklet 1. rendelkezésében leírtak szerinti helyzet áll elő, megteszi a szükséges lépéseket a helyzet kiértékelésére és a későbbi környezetszennyezési hatások elkerülésére vagy minimálisra csökkentésére megfelelő intézkedéseket foganatosít, valamint a folt sodródó részét folyamatos megfigyelés alatt tartja, egészen addig, amíg további intézkedésekre már nincs szükség.

2. Abban az esetben, ha egy folt olyan régió felé sodródik, vagy fog valószínűsíthetően sodródni, amelyben az e rendelkezés 1a) pontjában megállapított célok tekintetében egy másik Szerződő Fél hoz intézkedéseket, az adott Felet haladéktalanul tájékoztatni kell a helyzetről és az addig foganatosított intézkedésekről.

8. RENDELKEZÉS

Minden olyan Szerződő Fél, amelynek az olaj vagy egyéb káros anyag általi tengerszennyezés elleni küzdelemben segítségre van szüksége, kérheti a többi Szerződő Fél segítségét, elsőként azét, amelyet gyaníthatóan szintén érinthet az adott szennyeződés. A segítségnyújtásra felkért Szerződő Felek, e rendelkezéssel összhangban, minden erőfeszítést megtesznek annak érdekében, hogy a segítségkérésnek eleget tegyenek.

9. RENDELKEZÉS

1. A Szerződő Felek a többi Szerződő Fél és a bizottság rendelkezésére bocsátják a következőkre vonatkozó információkat:

a) az olaj és más káros anyag által okozott tengerszennyezés kezelésére vonatkozó nemzeti szervezet;

b) az olaj és más káros anyag által okozott tengerszennyezés elleni küzdelemhez közvetlenül kapcsolódó nemzeti rendelkezések és egyéb előírások;

c) az olaj és más káros anyag által okozott tengerszennyezésről készített jelentések fogadásáért és elküldéséért felelős illetékes hatóság;

d) a Szerződő Felek közötti, e melléklet szerinti kölcsönös segítségnyújtásra, információra és együttműködésre vonatkozó intézkedésekkel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó illetékes hatóság;

e) az e melléklet 8. rendelkezésével összhangban foganatosított intézkedések.

2. A Szerződő Felek információt cserélnek az olaj és más káros anyag által okozott tengerszennyezés kezelésének lehetséges módjaira vonatkozó kutatási és fejlesztési programokról és azok eredményeiről, valamint az ilyen szennyezés elleni küzdelem során nyert tapasztalatokról.

10. RENDELKEZÉS

Az e melléklet 9. rendelkezése 1d) pontjában említett hatóságok közvetlen kapcsolatot tartanak fenn és operatív kérdésekben együttműködnek.

--------------------------------------------------