A Bizottság válaszai írásbeli választ igénylő kérdésekre

(2018/C 415/06)

1–11. kérdés

2/COM 1. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Michela Giuffrida

Tárgy: AKCS–EU-kapcsolatok

Partnerségünk szilárd és alapvető fontosságú mind az AKCS-országok, mind az uniós országok növekedése szempontjából, de szeretném ismételten hangsúlyozni, hogy kapcsolatunk elsősorban a gazdasági vonatkozásokat érinti. Az olyan érzékeny kérdések, mint az emberi jogok tiszteletben tartása, a jogállamiság, a demokrácia, a migrációs áramlások kezelése, a fenntartható növekedés és a szegénység csökkentése, gyakran kevésbé fontosnak számítanak, mint a gazdasági témák.

Fontolóra veszi-e ezért a Bizottság, hogy szükség van-e olyan szélesebb körű megállapodásra, amely nemcsak a gazdasági növekedést veszi tekintetbe, hanem a fent említett vonatkozásoknak is nagyobb jelentőséget tulajdonít, és azokat elvi alapon feltételül szabja?

VÁLASZ a 2/COM 1. KÉRDÉSRE

A tervek szerint az új megállapodás az EU és a 79 AKCS-ország közötti kapcsolatok több szempontjára kiterjedő átfogó megállapodás lesz, amelynek gazdasági dimenziója e szempontok egyike csupán.

Az emberi jogokkal, az alapvető szabadságokkal, a demokráciával, a jogállamisággal és a jó kormányzással kapcsolatos kérdések, valamint a migráció és a mobilitás továbbra is központi helyet foglalnak el a partnerség keretében, amint azt az EU tárgyalási mandátuma is mutatja, amelyben stratégiai prioritásként szerepelnek.

Véleményünk szerint a jövőbeni megállapodásnak tartalmaznia kell olyan rendelkezéseket is, amelyek révén a felek megerősítik elkötelezettségüket az egyetemes és oszthatatlan emberi jogok és alapvető szabadságok előmozdítása, védelme és érvényesítése, valamint a demokrácia, a jó kormányzás, a jogállamiság, valamint a megkülönböztetésmentesség, az egyenlőség és a szolidaritás elveinek előmozdítása mellett. A felek továbbá kötelezettséget vállalnak arra, hogy a migrációt és a mobilitást lehetőségekké alakítják át, és az e területen felmerülő kihívásokat közösen kezelik majd.

3/COM 2. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Sabine Lösing

Tárgy: A gazdasági partnerségi megállapodások jövőbeni felépítése és végrehajtása

A gazdasági partnerségi megállapodások az EU és az AKCS-államok közötti Cotonoui Megállapodás egyik központi vonatkozását képezik. A gazdasági partnerségi megállapodások feltételei azonban inkább uniós érdekeket szolgálnak, sőt, gyakran károsak a partnerországok gazdaságára. A fenntartható fejlődés ösztönzése érdekében alapvető fontosságú, hogy a kereskedelem tisztességes feltételei elősegítsék a helyi ellátási láncok kialakulását, hozzáadott értéket teremtve az AKCS-országokban. Történelmi tény, hogy mindáig egyetlen ország sem alapozta fejlődését a kereskedelem liberalizációjára az EU által kért formában.

A Bizottság szándékában áll-e, hogy felülvizsgálja a gazdasági partnerségi megállapodások kialakítására és végrehajtására vonatkozó keretet annak érdekében, hogy tisztességes kereskedelmi feltételeket garantáljon az AKCS-országok számára?

VÁLASZ a 3/COM 2. KÉRDÉSRE

A Cotonoui Megállapodás átfogó célkitűzésként határozza meg a szegénység felszámolását és a fenntartható fejlődést, valamint a demokrácia legfőbb elemei, az emberi jogok és a jogállamiság érvényre juttatását. A cotonoui keret fejlesztési együttműködést, többek között kereskedelemösztönző támogatást is biztosít. A Bizottság javasolta, hogy továbbra is ezek az elemek alkossák a gazdasági partnerségi megállapodások keretét.

A Bizottság egyetért a az AKCS-országokban és -régiókban a kínálati kapacitás és az értékteremtés előmozdítására irányuló célokkal. A gazdasági partnerségi megállapodások hozzájárulnak ehhez azáltal, hogy kereskedelmi és beruházási lehetőségeket, rugalmas származási szabályokat és célzott fejlesztési támogatást hívnak életre. A kereskedelmi megállapodások azonban legfeljebb megfelelő ösztönzőket teremthetnek, de önmagukban nem generálnak gazdasági tevékenységet. Ezért – a fejlesztési politikáról szóló új európai konszenzus és az aktualizált uniós kereskedelemsegélyezési stratégia értelmében – a fenntartható beruházásokra és a munkahelyteremtésre vonatkozó átfogó megközelítések kialakítása országos és regionális szinten történik.

E célkitűzések teljesítésének áttekintése érdekében a Bizottság nyomon követi a gazdasági partnerségi megállapodások végrehajtását. Hasonlóképpen a gazdasági partnerségi megállapodások rendszeres felülvizsgálatára is léteznek rendelkezések, megvizsgálva végrehajtásukat. E rendelkezéseket partnerországainkkal közösen, valamint az érdekelt felek bevonásával hajtjuk végre.

7/COM 3. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Jo Leinen

Tárgy: Kína „Egy övezet, egy út” kezdeményezéséről és az EU–AKCS-kapcsolatokról

Most, hogy Kína „Egy övezet, egy út” kezdeményezésének („Belt és Road Initiative” = BRI) formája és céljai világosabbá válnak, az Európai Bizottság válaszként „az EU és Ázsia összekapcsolását célzó stratégiát” dolgoz ki.

Mivel a BRI egyértelműen afrikai országokra is irányul, és ezért hatással lesz az AKCS-EU kapcsolatokra is, a Bizottság tervez-e hasonló stratégiát Afrikára vonatkozóan? Ha igen, akkor melyek e stratégia célkitűzései?

Ha nem, akkor milyen intézkedésekre kerül majd sor annak érdekében, hogy a BRI által az érintett országokra gyakorolt hatásokat enyhítsék, vagy adott esetben kiaknázzák?

VÁLASZ a 7/COM 3. KÉRDÉSRE

Az EU globális stratégiája (1) elismerte Ázsia növekvő gazdasági súlyát, és felszólított a Nyugat felé irányuló kínai összekapcsolási törekvésekkel kapcsolatos koherens megközelítés kialakítására.

Az EU már megkezdte a munkát az Európa és Ázsia összekapcsolására vonatkozó európai uniós stratégia kidolgozásán. Az első lépés egy közös közlemény volt, amelyet tanácsi következtetéseknek kell majd követniük.

A stratégia felvázolja a régióval kialakítandó összeköttetéssel és partnerséggel kapcsolatos európai elképzeléseket, a szabályozástól a politikai párbeszédig és a technikai segítségnyújtástól a pénzügyi támogatásig a közlekedés, a villamosenergia-hálózatok, a digitális kapcsolatok és az emberek közötti kapcsolatok területén. A stratégia törekvése a fenntartható összeköttetés, segítve az országokat a fenntartható fejlesztési célok és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérésében.

Az említett célok elérése érdekében pénzügyi mechanizmusok kerülnek majd bevezetésre, amelyek ötvözik a politikai párbeszédet az állami pénzügyi ösztönzőkkel és a magántőke-mozgósítással.

Földrajzilag a közös közlemény Európára és Ázsiára összpontosít majd, de a következmények az egész világot érintik: a jobb gazdaságirányítás és a fenntarthatóbb helyi szintű befektetések globálisan pozitív hatást fejtenek majd ki.

A kínai „Egy övezet, egy út” kezdeményezéshez (BRI) Afrikában komoly reményeket fűznek, egyfajta ugródeszkának tekintik az Afrikai Unió „2063 menetrendjével” összhangban álló, a kontinens fejlődésének előmozdítására irányuló számos jelentős infrastrukturális projekt számára.

A Kína afrikai szerepvállalásával kapcsolatos átlátható keret és információk hiányában továbbra is kihívást jelent a BRI Afrikában gyakorolt hatásának értékelése, valamint Kínának a kialakított koordinációs mechanizmusokba való bevonása. Az összekapcsoltságra vonatkozó együttműködési megközelítések megerősítése érdekében az EU a partnerkapcsolatok fokozására törekszik különböző szereplőkkel, és új eszközök bevezetését tervezi (többek között az adósságkockázatok kezelése és a beruházási projektek hatásvizsgálatai tekintetében).

Az EU ugyanakkor építő jellegű kétoldalú együttműködést folytat Kínával a fejlesztési kérdésekről szóló párbeszéd tervezett kialakítása kapcsán, és újraindította az Afrikáról folytatott párbeszédet. Ez részletes információcserét tesz lehetővé a fejlesztésre és Afrikára vonatkozó különböző megközelítésekkel kapcsolatban.

1/COM 4. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Thierry Cornillet

Tárgy: Az uniós finanszírozással kapcsolatos tájékoztatás javításának szükségessége és a helyi szereplők számára a projektjeikkel kapcsolatos kérelmek benyújtása tekintetében nyújtandó képzés biztosítása

A Bizottság által a külső finanszírozási eszközök félidős felülvizsgálata keretében készített munkadokumentumok azt mutatják, hogy az előirányzott finanszírozás nagy részét még nem folyósították. Bár némi egyszerűsítésre sor került, az eljárások továbbra is nehézkesek. Ez a helyzet az EU hitelességének csökkenéséhez vezethet: partnereink olykor úgy vélik, hogy szándékosan nem folyósítjuk az egyébként elkülönített finanszírozást.

Tervezi-e a Bizottság, hogy a következő többéves pénzügyi keretben a pályázatok összeállítására vonatkozó kommunikációs és képzési programot javasol a helyi érdekelt felek számára? Ez növelné esélyeiket, hogy megfeleljenek a vonatkozó kritériumoknak, és ezáltal projektjeik elfogadásra kerüljenek.

VÁLASZ AZ 1/COM 4. KÉRDÉSRE

A külső finanszírozási eszközök félidős értékeléséről szóló bizottsági jelentés úgy véli, hogy a költségvetés végrehajtása hatékony. Különösen hatékony az Európai Fejlesztési Alap költségvetésének megvalósítása (amint azt az erről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentum megállapítja): az előirányzott költségvetés 50 %-ára kötelezettségvállalás történt, 31 %-ára szerződést kötöttek szerződéses és 13 %-át (2017. júniusi adatok szerint) már ki is fizették, valamint figyelembe véve, hogy a 11. EFA csak 2016 vége felé érte el teljes működőképességét.

A fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) civil társadalmi szervezetekre vonatkozó tematikus programja keretében az uniós küldöttségek gyakran szerveznek tájékoztató előadásokat a helyi szereplők számára a számukra elérhető pályázati felhívásokról, azok célkitűzéseiről és a pályázatok benyújtására vonatkozó követelményekről.

Ezt testre szabott képzések egészítik ki. Az EU a 2018/2020-as időszakban tovább kívánja folytatni ezeket az erőfeszítéseket.

Ezen túlmenően 2018. április 16. óta a DEVCO Akadémia (2) ingyenes hozzáférést biztosít a nemzetközi együttműködéssel és fejlesztéssel kapcsolatos online képzéshez, beleértve a pénzügyi és szerződéses irányításra vonatkozó tanfolyamokat is.

A következő többéves pénzügyi keretet illetően a Bizottság köszönettel tudomásul veszi a megfogalmazott ajánlásokat, el fog azokon gondolkozni, és javaslatot tesz majd a partnerországokban a helyi szereplők tájékoztatását, tájékoztatását és a képzési tevékenységeket célzó tájékoztatási és képzési tevékenységek leghatékonyabb módjaira.

4/COM 5. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Nathalie Griesbeck

Tárgy: A stabilitás megteremtése a Száhel-övezetben

A Száhel-övezetről 2018. február 23-án Brüsszelben tartott magas szintű konferencián 414 millió EUR-t különítettek el a G5-ök száhel-övezeti közös erőinek támogatására. A G5-ök száhel-övezeti közös erőinek feladata a stabilitás megteremtése a Száhel-övezetben, felszámolva a terrorizmust és a szervezett bűnözést.

Miként biztosítható, hogy ez a pénzügyi támogatás ne csak a régió biztonságához, hanem a Száhel-övezet fenntartható fejlődéséhez is hozzájáruljon, tekintettel arra, hogy ez a régió jelenleg az erőszakos szélsőséges ideológiák melegágya?

VÁLASZ A 4/COM 5. KÉRDÉSRE

Az EU kötelezettségvállalása a Száhel-övezetben már most is jelentős, és a figyelem mindenekelőtt az instabil és a határokon átnyúló területekre irányul. A Száhel-övezet G5 országainak nyújtott teljes uniós fejlesztési támogatás eléri a 3,8 milliárd eurót (a 2014–2020 közötti időszakban), beleértve 1,7 milliárd euró összegű költségvetés-támogatást is. Az EU és tagállamai együtt mintegy 8 milliárd euró összegű fejlesztési támogatást nyújtanak a régiónak.

A Száhel-övezet biztonsági helyzete tovább romlik, amint azt a közelmúltban (március 2-án) Ouagadougou központjában elkövetett nagyszabású terrortámadás, valamint a Burkina Faso, Mali és Niger hármas határvidékén a védelmi és biztonsági erők ellen, illetve a Barkhane művelet és a MINUSSMA (az ENSZ szomáliai többoldalú integrált stabilizációs missziója) ellen indított folyamatos támadások mutatják. Mali középső és északi részén, valamint Burkina Faso északi részén az állami jelenlét jelentős kiterjedésű területeken továbbra is hiányzik. A helyi lakosság az alapvető szociális szolgáltatásokhoz sem fér hozzá. Az instabilitás gyökerei – a gyenge politikai, pénzügyi és biztonsági irányítás – továbbra is e tendenciát táplálják.

Az elmúlt évek során az EU a kihívások kezeléséhez nyújtandó segítség érdekében átfogó megközelítést, és ezt követően integrált megközelítést dolgozott ki, amely ötvözi egymással a biztonsági és fejlesztési szempontokat. A Száhel-övezetre vonatkozó stratégia és annak regionális cselekvési terve keretében a Száhel-övezet a diplomácia, a fejlesztés, a stabilizáció, a humanitárius segítségnyújtás és a biztonságpolitika teljes eszköztárát és intézkedésrendszerét felhasználó integrált uniós szakpolitikák és stratégiák kidolgozásának igazi próbaköve lett.

Az EU rendkívül elégedett a Száhel-övezetről 2018. február 23-án Brüsszelben tartott konferencia eredményeivel. A G5-ök száhel-övezeti közös hadereje számára biztosított 414 millió euró összegű kötelezettségvállalással a konferencia mérföldkövet jelentett a Száhel-övezet támogatását célzó integrált erőfeszítéseink mozgósítása tekintetében. Az EU 100 millió eurót nyújtott az afrikai békefenntartási mechanizmus keretében a Száhel-övezet közös haderejének támogatására.

A térség hosszú távú stabilizációjának és fenntartható fejlődésének biztosítása érdekében az EU célkitűzése a biztonsági intézkedések folyamatos kiegészítése fejlesztési erőfeszítésekkel, a jogállamisághoz való visszatérés és az alapvető szociális szolgáltatások biztosítása érdekében, különösen az instabil területeken.

9/COM 6. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Alpha Ousmane (Burkina Faso)

Tárgy: Az Európai Fejlesztési Alap jövője

Az AKCS-országokkal jelenleg három országspecifikus egyetértési megállapodás áll előkészítés alatt. De mi lesz az Európai Fejlesztési Alap (EFA) jövője?

Az Európai Unió megközelítése három aggályt vet fel:

1. Hol lesznek a regionális indikatív programok központjai, és miként fogják e programokat lebonyolítani?

2. Lesz-e olyan regionális indikatív program, amelyet az Afrikai Unió bonyolít le valamennyi ország javára, vagy pedig minden régió saját regionális indikatív programot folytat majd le?

3. Hogyan kezelik a helyzetet a Maghreb-országokban, amelyek – bár az Európai Unióval külön megállapodást kötöttek – nem rendelkeznek regionális indikatív programokkal?

VÁLASZ A 9/COM 6. KÉRDÉSRE

A Bizottság a közelmúltban elfogadta a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatát, és június 14-én a külső fellépésekre vonatkozó ágazati javaslatait is közzéteszi.

Az Európai Bizottság a külső fellépések, többek között a fejlesztési együttműködés tekintetében jelentős egyszerűsítést irányoz elő a koherencia és az eredményesség fokozása érdekében, érintetlenül hagyva ugyanakkor az EU és partnerei közötti együttműködés legjellemzőbb vonásait: kiszámíthatóságát, szakpolitikai irányultságát és finanszírozási szintjét.

A kohézió fejlesztésére irányuló általános törekvés jegyében született az a javaslat, hogy az Európai Fejlesztési Alapot az uniós költségvetés keretébe tartozó átfogó szomszédsági, fejlesztési és együttműködési eszközbe kell integrálni, és fő elemeit e széles körű eszköz keretében kell előmozdítani.

A javasolt átfogó eszköznek domináns földrajzi összetevői lennének, a világ egyes régiói szerinti lebontásban.

Megoldják-e már a programozási szakaszban a regionális intézkedések, illetve a jelenleg regionális indikatív programok néven ismert fellépések finanszírozását?

A regionális integráció és a partnerországok közötti együttműködés különböző szintű támogatása – a küszöbön álló viták eredményei és a jövőbeli döntések sérelme nélkül – továbbra is folytatható. A jövőbeli rendeletben előirányzott részelemeken belül regionális programokat lehetne kialakítani, szükség esetén biztosítva egyúttal a kontinentális koherenciát Afrika számára.

Az átfogó eszköz keretében a Maghreb-országok a „Szomszédság” összetevő hatálya alá tartoznának. A regionális programozás kérdése ez esetben is elsősorban programozási kérdés, amelyet később kell meghatározni.

10/COM 7. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Marlene Mizzi

Tárgy: A fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célok

A fenntartható fejlesztési célokat 193 ország fogadta el, amelyek mindegyike kötelezettséget vállalt arra, hogy 169 célkitűzéshez kapcsolódó 17 célt megvalósít.

Miként szándékozik a Bizottság beruházni a fenntartható fejlesztési célok uniós szintű és partnerországainkban megvalósításába?

Különösen fontos ez azért, mert e célok túlmutatnak a gazdaságpolitikai törekvéseken, ugyanis érintik a társadalmi egyenlőtlenséget, a környezetbarátabb gazdaság szükségességét és valamennyi nemzedék számára biztonságosabb környezetet megteremtését.

VÁLASZ A 10/COM 7. KÉRDÉSRE

Az Európai Bizottság a végrehajtás tekintetében kétlépcsős megközelítést választott: i) a fenntartható fejlesztési célok érvényre juttatása az európai politikai keretben és a Bizottság prioritásai; ii) a hosszabb távú jövőképünk kialakítása, valamint az ágazati politikák 2020 utáni helyzetének középpontba állítása. Az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak nyomon követéséről szóló, „A fenntartható Európa megteremtése 2030-ig” című vitaanyag, amely egyúttal az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodással is foglalkozik, várhatóan 2018 második felére készül majd el. E dokumentum az Európa jövőjéről folytatott vita részét képezi majd, amelyet támogatni fog a fenntartható fejlesztési célok eléréséig még megteendő úttal foglalkozó elemzés, valamint fenntartható fejlesztési célok elérése tekintetében az EU által már elért eredmények áttekintése. A fenntartható fejlesztési célok végrehajtásával kapcsolatos bevált gyakorlatok nyomon követésére és cseréjére szolgáló, több érdekelt felet tömörítő platformot hoztak létre, és a résztvevők szerepvállalását és hozzájárulásait mellékletként csatolják.

Ami a fenntartható fejlesztési célok fejlesztési együttműködés révén történő végrehajtását illeti, az EU és tagállamai 2017 júniusában elfogadták a fejlesztési politikáról szóló új európai konszenzust. Ez új közös keretet biztosít a fejlesztési politikának az uniós intézmények és a tagállamok számára, továbbra is a szegénység felszámolására összpontosítva, ugyanakkor elismerve a fejlesztési politikák és a humanitárius segítségnyújtás, a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, a migrációs és biztonsági politikák közötti kapcsolatot is. Az erőfeszítések célja az egyenlőtlenségek kezelése annak érdekében, hogy senki ne maradjon hátra. Az európai konszenzus már tájékoztatást adott az AKCS-országokkal kialakítandó megújított partnerségre vonatkozó tárgyalási irányelvek tekintetében a Tanácshoz intézendő javaslatokról.

A politikai kötelezettségvállalásokat a beruházásoknak kell követniük. E tekintetben a fenntartható fejlesztési célok határozzák meg a következő többéves pénzügyi keretről és a jövőbeli eszközökről szóló uniós gondolkodást. A Bizottság számos kezdeményezés révén már most is hajt végre beruházásokat a partnerországokban a fenntartható fejlesztési célok elérése érdekében. Tavaly indult el a nők és lányok elleni erőszak valamennyi formájának megszüntetésére irányuló EU–ENSZ „Reflektorfény”-kezdeményezés, amelyhez az EU közel 500 millió euróval járult hozzá. Az EU külső beruházási terve várhatóan több mint 44 milliárd eurónyi beruházást fog mozgósítani a partnerországokban 2020-ig Afrikában és az EU szomszédságában, az Európai Bizottság 4,1 milliárd eurós hozzájárulásával. Ezen túlmenően a Bizottság 30 millió euróval fog hozzájárulni az ENSZ új közös alapjához a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend keretében.

Előretekintve, az Európai Bizottság elkötelezett amellett, hogy megerősítse a partnerországokkal folytatott szakpolitikai párbeszédet a fenntartható fejlesztési célok alapján, és támogassa partnerországait a 2030-ig tartó menetrend nemzeti szintű megvalósításában, többek között a nemzeti fejlesztési terveknek a fenntartható fejlesztési célokkal való összehangolása révén.

6/COM 8. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Catherine Bearder

Tárgy: Vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme és az AKCS–EU kapcsolatok

A Bizottság két évvel ezelőtt elfogadta a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni cselekvési tervet, amelynek 3.2. célkitűzése a származási, a tranzit- és a felvevő országok bevonásával megerősített globális partnerségre szólít fel.

A Bizottság melyik AKCS-országokat tartja kiemelt országoknak a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmével kapcsolatos fokozott párbeszéd és technikai együttműködés kialakítása céljából?

Milyen lépéseket tettek annak érdekében, hogy a témát a regionális szervezetekkel – mint például az AU, a SADC és az EAC – tartott magas szintű találkozókon is felvessék?

Milyen előrelépés történt a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni intézkedések kereskedelmi eszközökkel történő kikényszerítése tekintetében? Szó van-e ilyen rendelkezésekről a jelenlegi és a jövőbeni AKCS–EU szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalásokon?

VÁLASZ A 6/COM 8. KÉRDÉSRE

A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni 2016. évi cselekvési terv végrehajtásának részeként az EU és tagállamai jelentős forrásokat fektetnek be a származási, a tranzit- és a felvevő országok közötti partnerségek megerősítésére irányuló fellépésekbe. Például 2016-ban és 2017-ben az uniós külső fejlesztési együttműködés keretében mintegy 340 millió eurót kötöttek le, ami közvetlenül hozzájárul a cselekvési terv célkitűzéseinek megvalósításához.

Mivel a vadon élő állatok és növények illegális kereskedelme különböző termékek (elefántcsont, rózsafa, tobzoskafélék, teknősök, madarak stb.) révén valamennyi AKCS-országban jelen van, minden ország külön támogatásban részesült e bűnözés elleni küzdelemben, de a prioritások a fő ellátási régiókra összpontosítottak: Madagaszkár, Közép-Afrika, Kelet-Afrika, Nyugat-Afrika és Dél-Afrika.

A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme ellen folytatott programok közé tartozik a vadon élő állatokkal és növényekkel kapcsolatos bűnözés elleni küzdelemre szakosodott nemzetközi szervezetek, például az International Consortium on Combating Wildlife Crime (ICCC) támogatása. A helyi közösségek szerepének előmozdítása a vadon élő állatok és növények védelmében szintén prioritás volt az EU és tagállamai számára. A programok ezért több partnert érintenek globális, regionális, nemzeti és helyi szinten, és a tevékenységek teljes spektrumát felölelik: a védett területek fenntartható kezelését, a helyi közösségek megélhetésének javítását gazdasági tevékenységek, valamint ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtása révén (víz, energia, zöld munkahelyek, vadhús stb.), a bűnszövetkezetek felszámolását.

Az EU nagyon aktív szerepet vállalt az AKCS-országokkal ápolt kapcsolatok terén a regionális szereplőkkel, például az Afrikai Unióval, a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével, a Dél-afrikai Fejlesztési Közösséggel és a Közép-Afrikai Államok Gazdasági Közösségével folytatott találkozókon, de olyan fórumokon is, mint például a Kongói Erdészeti Partnerség. Emellett a környezettel és a vadvilággal kapcsolatos regionális programozás magában foglalja az érintett regionális hatóságokkal való partnerségeket és azok bevonását is.

A környezetvédelmi biztosítékok és fenntarthatóság a kereskedelmi és gazdasági partnerségi megállapodásokról az EU részvételével folytatott tárgyalások szerves részét képezik. Az EU például egyre nagyobb hangsúlyt fektet a veszélyeztetett fajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény betartására.

5/COM 9. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Hölvenyi György

Tárgy: A vallási közösségek szerepe a konfliktuskezelésben az AKCS-országokban

A vallási közösségek megkerülhetetlen potenciállal rendelkeznek a konfliktuskezelés terén a válság sújtotta AKCS-országokban. A vallási közösségek és intézmények szükségszerűen érdekelt felek, nem kizárólag spirituálisan, hanem vezető szerepük és legitimitásuk miatt a társadalmi stabilitás jelentős biztosítékaiként is, amint azt közelmúltbeli példák, például a Kongói Püspöki Konferencia által a Kongói Demokratikus Köztársaság politikai átmenetéről folytatott tárgyalások során játszott szerep is mutatják.

Hogyan biztosítja a Bizottság a vallási közösségek részvételét az uniós konfliktuskezelési erőfeszítésekben? Hogyan ítéli meg azok ajánlásait a külső fellépések végrehajtása során? A vallási szervezetek szerepet fognak-e kapni az EU–AKCS együttműködési struktúrákban és a hosszú távú politikai párbeszédben?

VÁLASZ AZ 5/COM 9. KÉRDÉSRE

A vallási közösségek és a tágabb értelemben vett vallás fontos szerepet játszhat a konfliktusok megelőzésében, kezelésében és megoldásában. Gyakran egyedülálló szellemi, erkölcsi, társadalmi és néha politikai eszközökkel tudnak hozzájárulni a békefolyamathoz.

Az EKSZ és az Európai Bizottság szolgálatai ezért gyakran bevonják azokat a konfliktusok megelőzésébe, kezelésébe és megoldásába.

Az AKCS-országokban a Bizottság számos különböző közvetítő szervezettel, szereplővel és érdekelt féllel tart fenn kapcsolatot, és vallási szervezetekkel is együttműködik, többek között a vallási és hagyományos béketeremtők hálózatával, a King Abdullah Bin Abdulaziz International Centre for Interreligious and Intercultural Dialogue (KAICIID) szervezettel, valamint az Iszlám Együttműködés Szervezetével is. Például a Közép-afrikai Köztársaságban a Sant'Egidio közösséggel is kapcsolatban állunk.

Egyes esetekben, például a Kongói Demokratikus Köztársaságban a Kongói Püspöki Konferencia jelentős szerepet játszott a megállapodás elérésében, míg más esetekben túlbecsülik a vallási vezetők szerepét túlmutathat, sőt akár eszközként is használhatják őket.

Az Európai Bizottság a helyzettől és a helyi körülményektől függően támogathatja a vallási közösségek részvételét a párbeszédekben és a konzultációk során. Technikai támogatást is nyújthat a békefolyamatokban részt vevő vallási szereplők számára.

A vallási dimenziót azonban a szóban forgó kérdések és szereplők alapos elemzésével kell értékelni. Az EU-nak gondoskodnia kell arról, hogy a vallás szerepének értékelése kiterjedjen az apró nüanszokra is, és hogy felismerje a konfliktusok különféle mozgatórugói és az azok alakulása közötti összetett kapcsolatot. Amint azt a vallás és a meggyőződés szabadságának ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2015. évi jelentése hangsúlyozza, rendkívül fontos megértenünk a vallás politikai célú kihasználásának emberi mozgatórugóit.

Konkrétan a „Kultúrák közötti párbeszéd és kultúra” program (Fejlesztési Együttműködési Eszköz) révén a kiválasztott AKCS-országokban erősödni fog a kulturális pluralizmus és a kultúrák közötti megértés, többek között a vallás vagy a meggyőződés kapcsán is. Öt projektet választottak ki, összesen 10 millió EUR értékben, amelyek végrehajtása 2018 elején meg is kezdődött.

Elsőbbséget kaptak az instabil helyzetű vagy a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek vagy az irreguláris migránsok jelentős beáramlása által érintett országokban végrehajtott intézkedések: a kiválasztott projekteket Beninben, Burkina Fasóban, Burundiban, Kamerunban, Elefántcsontparton, Kongói Demokratikus Köztársaságban, Egyiptomban, Kenyában, Maliban, Nigerben, Nigériában, Ruandában, Szenegálban, Szenegálban, Tanzániában, Togóban, Ugandában és Zimbabwéban hajtják végre; illetve Szíriában, Irakban és Libanonban.

A projektek a vallási vezetők befolyására támaszkodnak a kulturális sokszínűség és a férfiak és nők egyenlő méltósága tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében a vallások és kultúrák közötti párbeszéd és együttműködés révén. Ezért a vallási vezetők és közösségek a kapacitásépítési fellépések célcsoportjai közé tartoznak.

Emellett a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) keretében folyamatban lévő pályázati felhívás célja „a különböző vallású vagy vallástalan személyek kölcsönös megértésének és tiszteletének előmozdítása, hozzájárulva a sokféleséget elfogadó és a lehetséges konfliktusok békés kezelésére képes befogadó közösségek és társadalmak kialakulásához”. Az AKCS-országokat célzó civil társadalmi fellépések támogatásra jogosultak. A projekteket 2018 folyamán fogják kiválasztani (indikatív összeg 5 millió EUR).

8/COM 10. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Laura Agea

Tárgy: A KAP jövőbeli reformja és hatása az AKCS-országokra

Több tanulmány megerősíti az EU közös agrárpolitikájának (KAP) az AKCS-országokban gyakorolt közvetlen hatását. Sajnos a hatás nem mindig pozitív. Az EU kulcsfontosságú szerepet játszik a nemzetközi mezőgazdasági piac és a globális élelmezésbiztonság terén, hiszen az AKCS-országokból származó mezőgazdasági termékek legfontosabb importőre. Fő kihívásunk a KAP jövőbeli reformjának összehangolása az EU fenntartható fejlődésre vonatkozó globális menetrendjében (fenntartható fejlődési célok, Párizsi Megállapodás stb.) vállalt kötelezettségekkel.

Milyen eszközöket terveznek a jövőbeli KAP architektúrájában a fejlődő országokra gyakorolt pozitív hatás javítása, valamint a fenntartható fejlődésre és az élelmezésbiztonságra vonatkozó kötelezettségvállalásaink jobb tiszteletben tartása érdekében?

VÁLASZ A 8/COM 10. KÉRDÉSRE

A fejlesztéspolitikáról szóló 2017. júniusi új európai konszenzus megerősítette a politikák fejlesztési célú koherenciájának fontosságát a fenntartható fejlődési célok megvalósítása érdekében.

A mezőgazdaság szervesen kapcsolódik olyan kérdésekhez, mint a munkahelyteremtés, az élelmezés, a levegő, az éghajlatváltozás, a víz, a talaj és a biológiai sokféleség, és így jelentős szerepet játszik az Agenda 2030-ban. A fenntartható fejlődési célok eléréséhez vezető hosszú út épp csak elkezdődött, és a mezőgazdasági ágazatnak lehetősége van arra, hogy a megoldás részét képezze.

Az elmúlt 25 év során a közös agrárpolitika (KAP) egymást követő reformjai fokozatosan növelték a KAP piacorientáltságát (3), miközben javították környezetvédelmi és éghajlati teljesítményét (4). Ezek a reformok hangsúlyozták a KAP fő célkitűzéseit, amelyek a fenntartható élelmiszer-termelés, a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlat-politika, valamint az Európai Unión belüli kiegyensúlyozott területi fejlődés biztosítását célozzák.

A KAP jelenlegi felülvizsgálata az EU nemzetközi kötelezettségvállalásaihoz való jobb hozzájárulást is célul tűzi ki. „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című 2017. novemberi bizottsági közlemény (5) meghatározta a politikai irányvonalakat, beleértve a KAP nemzetközi dimenziójával kapcsolatosakat is. Ezeket tovább részletezi a 2020 utáni közös agrárpolitikáról szóló, a Bizottság által nemrégiben elfogadott jogalkotási javaslat.

Az EU egyértelműen elkötelezte magát amellett, hogy segítséget nyújt a fejlődő országoknak mezőgazdasági ágazataiknak a világ kereskedelmi rendszerébe való integrálásában és a globális gazdaság előnyeinek kiaknázásában (6). Tudatában van annak, hogy ez csak akkor történhet meg, ha a partnerországok vezető szerepet vállalnak. Az EU jelenleg több mint 60 partnerországgal dolgozik a fenntartható mezőgazdaság és élelmezésbiztonság területén (7). Afrikában a hangsúly a szakpolitikai támogatáson, a vidéki térségekben a felelősségteljes beruházások előmozdításán és az agrár-élelmiszeripari ágazat támogatásán van, végső soron abban segítve az afrikai országokat, hogy kihasználják a mezőgazdasági ágazatban rejlő lehetőségeket, és eleget tegyenek polgáraik igényeinek.

Áprilisban a Bizottság létrehozott egy uniós és afrikai szakértőkből álló munkacsoportot az EU és az Afrikai Unió közötti, az élelmiszerek és a gazdálkodás terén folytatott partnerség megerősítését, valamint az afrikai mezőgazdaság, az agrárvállalkozások és az agráripar területén megvalósuló munkahelyteremtő gazdasági fejlődés terén az EU által betöltött szerep erősítését célzó tanácsadás és javaslattétel érdekében.

11/COM 11. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Neena Gill

Tárgy: A Kongói Demokratikus Köztársaság számára nyújtandó humanitárius segély

A Kongói Demokratikus Köztársaságnak nyújtott humanitárius segítségnyújtás 2017-ben az elmúlt évtized legalacsonyabb szintjén volt.

Az elmúlt évben az EU által az országnak nyújtott humanitárius segély összege 4 millió euróval alacsonyabb volt, mint 2016-ban.

2017 októberében az ENSZ hivatalosan aktiválta a 3. szintű vészhelyzetet a Kongói Demokratikus Köztársaságban, melynek földrajzi fókusza a Kasaï, Tanganyika és Dél-Kivu régiókban van.

1. Mekkora a jelenlegi globális finanszírozási hiány a Kongói Demokratikus Köztársaság humanitárius helyzete tekintetében?

2. Hozott-e a Bizottság intézkedéseket a Kongói Demokratikus Köztársaságnak nyújtott humanitárius segítségnyújtás fokozására 2017 októbere óta?

VÁLASZ A 11/COM 11. KÉRDÉSRE

Tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaság romló humanitárius helyzetére, az országról szóló legelső nemzetközi humanitárius konferenciát 2018. április 13-án Genfben tartották. A konferencia házigazdája az ENSZ, az EU és Hollandia volt. 101 küldöttség vett részt, köztük 22 uniós tagállam. Ennek eredményeként 2018-ban 528,1 millió USD összegű felajánlást és bejelentést tettek a Kongói Demokratikus Köztársaságnak nyújtandó humanitárius segítségre. Az Európai Bizottság 77,1 millió EUR összegű támogatást jelentett be a Kongói Demokratikus Köztársaság számára 2018-ban, az uniós tagállamok pedig további 246 millió USD-t jelentettek be, így az uniós vállalás a teljes összeg kétharmadát teszi ki.

A Kongói Demokratikus Köztársaság 2018. évi humanitárius segítségnyújtási terve 1,68 milliárd USD-t igényel, és az ENSZ szerint 13,1 millió ember szorul segítségre.

Az ENSZ 2017. október 20-án hat hónapra aktiválta a 3. szintű veszélyhelyzeti reagálást – a lehető legmagasabb szintet –, melynek földrajzi fókusza Dél-Kivu, Tanganyika és Kasais tartományok. A 3. szintű vészhelyzet 2018. április 20-án megszűnt, mivel az ENSZ szerint a humanitárius támogatás növelése érdekében a nemzetközi kapacitások hatékony mobilizálásához szükséges referenciaértékek nagyrészt teljesültek.

Az Európai Bizottság 1994 óta támogat humanitárius fellépéseket a Kongói Demokratikus Köztársaságban, és továbbra is így tesz. Alapvető humanitárius igények kielégítését támogatja, így az élelmezést, a táplálkozást, az egészségügyi szolgáltatásokat, a védelmet, a menedéket, a vízszolgáltatást, a higiéniát, a vészhelyzeti oktatást, de a humanitárius segítségnyújtás logisztikáját és összehangolását is. Ezt 2018-ban ki fogják egészíteni az Európai Bizottság rendelkezésére álló más eszközökből finanszírozott közvetítési, a békéltetési és ellenállóképesség-javítási tevékenységek is, amellett, hogy amúgy is jelentős fejlesztési támogatást nyújt a Kongói Demokratikus Köztársaság számára.

(1) https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/pages/files/eugs_review_web_13.pdf

(2) https://webgate.ec.europa.eu/devco-academy/

(3) Ezt a termelést és kereskedelmet torzító hatásokkal járó intézkedések minimálisra csökkentésével sikerült elérni. Jelenleg az EU által nyújtott támogatás több mint 90 %-a már nem kapcsolódik az előállított mennyiséghez vagy termékhez, és ezért nem gyakorol torzító hatást a kereskedelemre. A piaci intézkedések csak a válsághelyzeti biztonsági háló szintjére korlátozódnak, és 2015 decembere óta megszűnnek az export-visszatérítések.

(4) A fenntartható élelmiszer-termelést célzó KAP-eszközök kötelező (kölcsönös megfeleltetés, környezetbarátabbá tétel) és önkéntes intézkedéseket (a vidékfejlesztési politika keretében) egyaránt magukban foglalnak. Az uniós mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás ezért tükrözi a fenntartható mezőgazdaságot garantáló intézkedésekkel kapcsolatos erőfeszítéseiket és azok végrehajtását.

(5) Egyértelmű utalást tartalmazza arra vonatkozóan, hogy a jövőbeli KAP-nak nagyobb szerepet kell játszania a vallettai csúcstalálkozó eredményeinek végrehajtásában, a migráció kiváltó okainak kezelése érdekében. Például a tudás és az innováció hasznosítása, az együttműködés elmélyítése a mezőgazdasági kutatás és innováció terén, képzési és csereprojektek lehetőségének feltárása, valamint stratégiai szakpolitikai együttműködés és a párbeszéd fokozása a mezőgazdasággal és vidékfejlesztéssel kapcsolatos kérdésekről.

(6) Az EU vám- és kvótamentes hozzáférést biztosít valamennyi legkevésbé fejlett országnak, és a gazdasági partnerségi megállapodások (EPA) lehetővé teszik a partnerországok számára, hogy megvédjék érzékeny mezőgazdasági termékeiket a liberalizációból, akár teljes mértékben kizárva azokat, akár azáltal, hogy lehetővé tesznek a behozatal hirtelen növekedésének megakadályozására felhasználható szigorú biztosítékokat.

(7) 8,5 milliárd EUR összegű uniós fejlesztési támogatás áll rendelkezésre e célra a 2014–2020 közötti időszakban