Állásfoglalás [1]

a választásokról és a választási folyamatokról az AKCS-EU-országokban

Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

- amely 2007. november 19-e és 22-e között ült össze Kigaliban (Ruanda),

- tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére,

- tekintettel a 2005. június 25-én Luxemburgban [2] módosított, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között megkötött, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra [3] (Cotonoui Megállapodás), és különösen annak 8. cikkére, 17. cikke (2) bekezdésére, valamint 20., 31., 33., 96. és 97. cikkére,

- hangsúlyozva, hogy "a békét, biztonságot és stabilitást, az emberi jogokat és a demokratikus alapelveket és a jogállamiság elvének tiszteletben tartását, valamint a felelősségteljes kormányzást garantáló politikai környezet a hosszú távú fejlődés alkotórésze" (a Cotonoui Megállapodás preambuluma),

- hangsúlyozva, hogy az AKCS-EU partnerségi megállapodás 9. cikke értelmében "az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, beleértve az alapvető polgári jogokat, a jogállamiságon alapuló demokráciát, valamint az átlátható és felelősségteljes kormányzást, a fenntartható fejlődés szerves részét képezi",

- hangsúlyozva, hogy az AKCS-EU partnerségi megállapodás 11. cikke értelmében a felek "aktív, átfogó és integrált politikát folytatnak a béketeremtés, valamint a konfliktusok megelőzése és megoldása terén", amelynek alapja a tulajdonlás elve, és annak különösen a regionális kapacitások növelésére kell összpontosítania,

- tekintettel az AKCS és az EU közötti politikai párbeszédről (a Cotonoui Megállapodás 8. cikke) a 2004. november 25-én, a Hágában tartott 8. ülésszak során elfogadott állásfoglalására,

- tekintettel az AKCS-államokban a konfliktusok utáni rehabilitációról a 2005. április 21-én, Bamakóban tartott 9. ülésszak során elfogadott állásfoglalására,

- tekintettel a cotonoui partnerségi megállapodás végrehajtásában a nemzeti parlamentek szerepéről a 2005. november 24-én Edinburgh-ban tartott 10. ülésszak során elfogadott állásfoglalására,

- tekintettel a béke és a biztonság előmozdításában a regionális integráció szerepéről a 2006. június 22-én Bécsben, a 11. ülésszak során elfogadott állásfoglalására,

- tekintettel az AKCS és az EU közötti együttműködésről és az AKCS-államok választási folyamataiban való részvételről, valamint a Közös Közgyűlés szerepéről szóló állásfoglalásra (ACP-EU 2748/99/fin),

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az EU választási segítségnyújtásáról és megfigyeléséről szóló közleményére (COM(2000)0191),

- tekintettel a Bizottság által a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az Európai Unió által az emberi jogok előmozdítása és a demokratizálódás terén a harmadik országokban játszott szerepről szóló közleményről szóló, 2002. április 25-i európai parlamenti állásfoglalásra [4],

- tekintettel az EU választási segítségnyújtásáról és megfigyeléséről szóló bizottsági közleményről szóló, 2001. március 15-i európai parlamenti állásfoglalásra [5],

- tekintettel az Európai Unió fejlesztési politikájában a kormányzásról szóló, 2004. március 31-i európai parlamenti állásfoglalásra [6] és a segélyek hatékonyságáról és a fejlődő országokban tapasztalható korrupcióról szóló, 2006. április 6-i európai parlamenti állásfoglalásra [7],

- tekintettel az Európai Parlament által 2007. május 16-án jóváhagyott, 2005. október 24-i a nemzetközi választási megfigyelési elvek nyilatkozatára és a nemzetközi megfigyelők magatartási kódexére,

- tekintettel az ENSZ Chartára, az Afrikai Unió alapszerződésére, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és valamennyi vonatkozó nemzetközi és regionális jogi eszközre,

- tekintettel az Új Partnerség Afrika Fejlesztéséért (NEPAD) kezdeményezésre, amely létrehozta az afrikai kormányok által valamennyi ágazatban elért teljesítménynek az afrikai szakértői értékelési mechanizmus (APRM) segítségével történő felülvizsgálatára vonatkozó mechanizmust,

- tekintettel az ENSZ-re és más nemzetközi jogi eszközökre, amelyek átgondolt, azonnali és fenntartható, aktív cselekvési mechanizmusokra szólítanak fel a nők közszférában való részvételét megakadályozó – a történelem, a hagyomány vagy a szokások által keltett – egyenlőtlenségek kezelése céljából,

- tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 21. cikkének (3) bekezdésére és az EBESZ kötelezettségvállalásaira, amelyekről 1990-ben állapodtak meg Koppenhágában,

- tekintettel az Európai Unió 2000. december 7-én Nizzában proklamált alapjogi chartájára,

- tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra,

- tekintettel az Európai Unió és harmadik országok között létrejött valamennyi megállapodásra,

- tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (ACP-EU 100.123/07/fin.),

A. mivel a demokrácia és a jogállamiság fejlesztése és megszilárdítása, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) általános célkitűzése és ezeknek az európai uniós külpolitika szerves részét kell képezniük,

B. mivel az EU külkapcsolati politikáinak alapvető célkitűzéseiként az emberi jogok és demokrácia tiszteletben tartásának előmozdítására irányuló erőfeszítések kudarcot fognak vallani, ha az ezekben rejlő elvek nem kapnak kellő prioritást a biztonsági, gazdasági és politikai érdekek tekintetében,

C. mivel a szegénység csökkentése – az Unió fejlesztési politikájának fő célkitűzése – valódi, részvételen alapuló demokrácia és felelős, korrupciótól mentes kormányok meglétét igényli,

D. mivel az AKCS- és az EU-államok népeit képviselő Közös Parlamenti Közgyűlés az AKCS-EU kapcsolatok kulcsfontosságú alkotóeleme és lényeges mértékben tud hozzájárulni az AKCS-EU jövőbeli együttműködése politikai vetületének elmélyítéséhez,

E. mivel a Cotonoui Megállapodás azzal bízza meg az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlést, hogy a demokratikus folyamatokat párbeszéd és konzultáció révén mozdítsa elő,

F. mivel az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés az AKCS és az EU-s parlamenti képviselők közötti – különösen az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó kérdések kapcsán folytatott – párbeszéd egyedi fóruma,

G. mivel politikai szinten a demokrácia sokkal többet jelent annál, hogy időnként egyszerűen szavazást tűznek ki, és az kiterjed az állampolgárok döntéshozatali folyamatban való részvételének teljes folyamatára,

H. mivel az állampolgárok közügyek vitelében való részvételének joga demokratikus politikai mechanizmusok széles skáláján keresztül érhető el,

I. szem előtt tartva, hogy meg kell erősíteni a fejlődő országok parlamentjeinek képességeit, hogy lehetővé váljon számukra a végrehajtás ellenőrzésével kapcsolatos, és költségvetési hatósági jogköreik hatékony gyakorlása,

J. elismerve, hogy a nem állami szereplők és a civil társadalom részvétele létfontosságú a demokrácia működésében, és elismerve, hogy az egyházak és vallási közösségek vagy szervezetek, a hagyományos közösségi vezetők és a civil társadalom – a nemzeti nem kormányzati szervezetek és fórumok formájában – szerepet játszhatnak a béke előmozdításában vagy a közvetítésben azzal, hogy lehetőséget teremtenek a nézeteltérések megvitatására és rendezésére,

K. figyelembe véve, hogy a sajtószabadság a demokratikus választások egyik alapvető eleme, mivel az állampolgároknak jogosultaknak kell lenniük a különféle politikai nézetekről való tájékoztatásra, ami azt jelenti, hogy valamennyi demokratikus politikai erőnek és választási jelöltnek szabad hozzáférést kell kapnia a médiához,

L. mivel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata kimondja, hogy a szabadon megválasztott képviselők titkos szavazással, időszakos és tisztességes választásokon, általános és egyenlő választójog alapján történő megválasztásához való jog olyan jog, amelyet minden állampolgárnak élveznie kell, továbbá hogy ez alapvető eleme a demokráciának és a jogállamiságnak, amelyek iránt – különféle jogi kötelezettségeik értelmében – az Európai Unió és az AKCS-államok kötelezettséget vállaltak,

M. mivel az Európai Uniónak kulcsszerepet kell betöltenie az AKCS-államok támogatásában, az emberi jogok és a demokrácia fenntartása révén, e jogok előmozdítását külpolitikai intézkedéseken keresztül ösztönözve és gyorsan és hatékonyan reagálva az emberi jogok súlyos és állandó megsértése esetén,

N. mivel a felelősségteljes kormányzás alapvető eleme a nemek közötti egyenlőség és a nők döntéshozatali folyamatban való részvétele mind jogalkotási, mind pedig végrehajtási szinten,

O. mivel garantálni kell, és elő kell mozdítani – a nemcsak a polgári és politikai, hanem gazdasági, szociális és kulturális jogokat is jelentő – emberi jogok egyetemességét, egyediségét és oszthatatlanságát,

P. mivel a demokratikus, szabad és tisztességes választások alapvető fontosságú eleme a politikai pluralizmus, a szólásszabadság, a kampány során a sajtóhoz való egyenlő hozzáférés, a titkos szavazócédulák és a jelöltek alapvető jogainak tiszteletben tartása,

Q. elismerve, hogy a választási folyamat létfontosságú a politikai pluralizmus kulcsfontosságú elvei tiszteletben tartása mértékének meghatározásában, ami azt jelenti, hogy az államoknak a választásokat a nemzetközileg és regionálisan elismert normákkal összhangban kell megszervezniük,

R. mivel a választási megfigyelés és a választási segítségnyújtás az EU fejlődő országokkal meglévő kapcsolataiban az emberi jogok tiszteletben tartására, a demokrácia és a jogállamiság megerősítésére, valamint a fejlődés előmozdítására irányuló globális stratégia kulcsfontosságú eleme,

S. mivel a demokrácia választási folyamaton keresztül történő előmozdításának a kérdéses ország politikai környezetének előzetes megfigyelésén kell alapulnia és a választások ellenőrzésének részét kell képeznie az állandó megfigyelési folyamatnak és a demokratizálódás támogatásának,

T. mivel – növelve a lakosság választásokba vetett bizalmát, elkerülve a választási csalást, megfelelőbben védve az emberi jogokat és hozzájárulva a vitarendezéshez – a választások ellenőrzése – különösen a parlament demokratikusan választott képviselői által – létfontosságú a választási folyamat legitimitásának megerősítéséhez,

U. mivel az egyenlő arányú részvétellel kialakított AKCS-EU választási megfigyelő küldöttségek és missziók jelentős mértékben hozzá tudnak járulni a szóban forgó országokban a kritikus helyzetek csillapításához,

V. mivel az Európai Parlamentnek – demokratikus legitimációja és egyedi szakértelme miatt – kiemelkedő szerepet kell vállalnia az EU általi választási ellenőrzésekben, és mivel az Európai Parlament ez irányú tevékenysége felveti az ilyen missziók politikai profilját,

W. mélységesen aggasztja, hogy számos labilis, a konfliktusról a demokráciára átálló, a szabad, tisztességes és biztonságos választások lefolytatására korlátozott intézményi kapacitással rendelkező AKCS-állam könnyen visszacsúszhat a konfliktusba, ha nem részesül támogatásban a választási békefenntartók részéről a választások és választási folyamatok megóvásához,

X. aggasztja továbbá az, hogy számos AKCS-államban a választóhelyiségeken kívül a fegyveres biztonsági erők jelenléte, a kézi lőfegyverek és könnyű fegyverek elterjedése, valamint a polgárok felfegyverzése növeli a megfélemlítés, a zaklatás és az erőszak kitörésének kockázatát a választások során, ezzel nehezítve meg sokak számára, hogy leadják szavazataikat,

Y. mivel nem kielégítő a nők mint a demokratikus folyamat szereplőinek részvétele a döntéshozatalban az AKCS-EU együttműködés keretében, ami ezen egyenlőtlenség kezelésére irányuló különös intézkedéseket tesz szükségessé,

Z. annak tudatában, hogy az olyan AKCS- és EU-államok, mint Ruanda, Svédország, Dél-Afrika, Uganda és mások, amelyek elérték a nemzeti parlamentben a nők 30 %-os részvételi arányát, ezt a nők javát szolgáló, tevőleges intézkedések különféle formáinak intézményesítésével tették,

AA. meggyőződése, hogy a jelöltek, a szavazók és a választási személyzet számára feltétlenül szükséges a polgári oktatás, a képzés és a lakossági tudatosság erősítésének intézményesítése,

AB. mivel a nemzeti kormányoknak állami finanszírozást kell létrehozniuk a politikai pártok számára, hogy elkerülhető legyen ezek külső befolyástól való függése, valamint hogy megakadályozzák, hogy a pártok függővé váljanak olyan külső forrásoktól, amelyek a saját külön érdekeik javára gyakorolhatnak nyomást ezekben az országokban, és bátorítják a korrupciót,

AC. elismerve, hogy a demokrácia, a felelősségteljes kormányzás, a béke és a biztonság, az elszámoltathatóság és az emberi jogok előmozdítására irányuló intézményi keretek kiépítése és támogatása kulcsszerepet játszik a szabad és tisztességes választások és választási folyamatok fokozásában,

AD. megállapítva, hogy számos AKCS-államban az ellenzéki pártokat különféle módokon akadályozzák abban, hogy szabadon toborozhassanak tagokat és gyakorolják gyülekezési, egyesülési és szólásszabadságukhoz fűződő jogaikat,

Demokratikus elvek és gyakorlat

1. felszólít minden államot, hogy ismerje el a titkos szavazás keretében és általános választójog alapján lebonyolított szabad választások mint a demokrácia garantálása egyik elvének fontosságát, továbbá felszólít annak megértésére, hogy a szabad és tisztességes választások és a legitim nemzeti intézmények a demokrácia előfeltételei;

2. megállapítja, hogy a nemzetközi és regionális jogi eszközökben olyan egyetemes demokratikus elvek és normák szerepelnek, amelyeknek betartandó vezérelvül kell szolgálniuk az államok számára a demokratikus intézmények és keretek kialakításakor;

3. sürgeti a hivatalban lévő kormányokat, hogy biztosítsák a politikai pártok és csoportok közötti tisztességes versenyt, hogy a választások megfelelhessenek a nemzetközi normáknak; hangsúlyozza továbbá azt, hogy el kell kerülni a választási rendszer bármiféle későbbi olyan módosítását, mint például az eljárás megváltoztatása vagy a szavazók listáról való törlése;

4. felhívja az államokat olyan – pluralista illetve többségi, arányos vagy vegyes képviseleti – politikai rendszer alkalmazására, amely tükrözi történelmi és kulturális környezetüket, és amely foglalkozik valamennyi állampolgárnak a demokratikus kormányzásban való részvételére vonatkozó alapvető elvekkel;

5. felhívja az államokat olyan független modellen alapuló választási igazgatási struktúra alkalmazására, amely elismeri a kérdéses állam történelmi és kulturális fejlettségét és amely szabad és tisztességes választásokat biztosíthat; hangsúlyozza, hogy a választási igazgatási testületeknek kormányzati befolyástól mentesnek kell lenniük és független és semleges hivatalnokokat kell alkalmazniuk;

6. hangsúlyozza, hogy minden választási előkészület középpontjában egyrészről a választási jogokkal való visszaélés és a választási eredmények meghamisításának megakadályozására irányuló intézkedések állnak, másrészről annak megszervezése, hogy elfogadható igazgatási ráfordítás mellett minden választásra jogosult számára a lehető legegyszerűbb, legvilágosabb és legérthetőbb eljáráson keresztül biztosítsák a választói névjegyzékbe való felvételt;

7. hangsúlyozza, hogy a választás lebonyolításának középpontjában egyrészről a szavazatok akadályoktól és elnyomástól mentes leadásának biztosítását szolgáló intézkedések állnak, másrészről pedig az a kötelezettség, hogy biztosítsák az eredmények minden szakaszban átlátható és nyilvánosan elérhető kiértékelésével egybekötött, manipulációtól mentes szavazatszámlálást;

8. hangsúlyozza, hogy megfelelő büntetőjogi szankcióval kell sújtani a hatóságok és harmadik felek által szándékosan azzal a céllal hozott intézkedéseket, hogy megpróbálják a választásokat az előkészítésük, lebonyolításuk vagy utómunkálataik során befolyásolni vagy azok eredményét a valóságtól eltérőre hamisítani;

9. sürget minden államot, hogy erősítse tovább a nők szerepét a politikai színtéren szavazóként és jelöltként is, önkéntes vagy alkotmányos nemi kvótákon és a nők jelöltté válására irányuló ösztönzőkön keresztül;

10. sürgeti a kormányokat, hogy hozzanak létre olyan jogrendet, amelyben független, szabad és kiegyensúlyozott média működhet, annak biztosítása mellett, hogy az állam ne legyen monopol helyzetben vagy erőfölényben, továbbá olyan széles skálájú magánsajtó ösztönzésével, amelyet nem egy csoport vagy egyén ural;

11. felszólítja a politikai hatóságokat, hogy gondoskodjanak a választásokra – például a regisztrációs eljárásra, a választási rendszerre, a szavazóhelyiségek nyitvatartási idejére, a versenyben álló pártokra vagy jelöltekre stb. – vonatkozó objektív információk tömegtájékoztatási eszközökön keresztül, különösen televízióban és mindenekelőtt rádióban való közzétételéről, mivel a rádión mint tömegkommunikációs eszközön keresztül az írástudatlan lakosságot és a távoli régiókban élő lakosokat is el lehet érni; úgy véli, az is fontos, hogy ezeket az információkat a helyi és a regionális nyelveken is terjesszék;

12. felszólít minden kormányt, hogy ismerje el az emberi jogokkal, különösen a szólás- és gyülekezési szabadsággal kapcsolatos, továbbá az ellenzéknek a választási folyamatokban való jelentőségteljes részvételéhez fűződő jogok elősegítésével kapcsolatos nemzetközi normákat;

13. sürget minden államot, hogy írja elő az állampolgárok (különösen a hagyományosan peremre szorult csoportok vagy kisebbségek) egyenlő képviseletét és politikai egyenlőségét, valamint hogy nyújtson a választásokkal kapcsolatos, teljesen átfogó és egyetemes képzést;

14. sürget minden államot, hogy hozzon létre olyan jogi mechanizmusokat az ellenzék hatékony részvételének megóvására, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy szabadon mozgósíthassanak és hirdethessék alternatív politikáikat a politikai verseny elősegítése érdekében;

Demokrácia és felelősségteljes kormányzás

15. sürgeti az AKCS- és EU-államokat, hogy léptessenek életbe a demokrácia és az emberi jogok értékeinek, elveinek és normáinak tiszteletben tartásán alapuló nemzeti politikákat, amelyek célja a jogállamiság kiépítése, a választási folyamatok átláthatóságának biztosítása, a jogi és biztonsági szolgálatok hatékonyságának megerősítése és a választások során a kirekesztés és az erőszak megkülönböztető politikáival szembeni küzdelem;

16. felszólítja az AKCS- és EU-államokat, hogy jogszabályi rendelkezések bevezetésével vegyék be a nemek közötti egyenlőség kérdését a nemzeti politikákba, hogy megalapozzák a nők javát szolgáló tevőleges intézkedést (kvóták), valamint hogy biztosítsák, hogy az ilyen tevőleges intézkedési mechanizmusok képesek legyenek biztosítani a nők döntéshozói pozíciókban való legalább 30 %-os részvételét;

17. felszólítja az államokat annak biztosítására, hogy a politikai pártokra vonatkozó jogszabályok foglalkozzanak a nők pártok választási listáiba történő egyenjogú felvételének lényegével, valamint hogy egyértelmű előírásokkal mozdítsák elő a belső demokráciát az ilyen pártokban, és az anyagilag rosszul álló nőket támogassák kiemelten a választási kampány során annak érdekében, hogy ugyanolyan mértékben tudják reklámozni magukat, mint a többnyire anyagilag jobban álló férfi jelöltek;

18. ösztönzi az államokat, hogy hozzanak létre olyan alkotmányosan független választási testületet, amely nem tartozik egyetlen hatóság irányítása és ellenőrzése alá sem, és amely – egyéb funkciók mellett – a választások megszervezéséért, lebonyolításáért és felügyeletéért, a választókörzetek kijelöléséért, a választási jegyzék összeállításáért, karbantartásáért és módosításáért, a szavazatok leadása előtt és azok során felmerülő, a választással összefüggő panaszok meghallgatásáért és eldöntéséért, valamint a választásokkal kapcsolatos, a választókra irányuló oktatási programok kialakításáért és lefolytatásáért felelős;

19. felszólítja az AKCS-államokat, hogy a választási kampányokra szánt pénzeszközökkel való visszaélést, a kifejezetten a választás befolyásolását célzó tisztességtelen ígéreteket és reklámajándékokat, a szavazatvásárlást, ellentétes szavazat esetén az erőszakkal való fenyegetést, valamint a választási csalást érezhető büntetéssel sújtsák;

20. felszólítja az AKCS-államokat, hogy hozzanak létre nemzeti keretet valamennyi politikai párt finanszírozására a nemzetgyűlésben való arányos pártképviselet alapján, amint az Dél-Afrikában, Namíbiában és a Seychelle-szigeteken történik, tovább bátorítja az AKCS-államokat, hogy tiltsák meg a politikai pártok külső finanszírozását;

A választási ciklus jelentősége

21. hangsúlyozza, hogy a választás nem lehet sikeres a választási folyamat mindhárom szakaszával – a választást megelőző időszak, a választási időszak és a választás utáni időszak – kapcsolatos kellő körültekintés nélkül, mivel a maga módján mindhárom létfontosságú és azokat ilyenként is kell elismerni;

22. sürget minden államot, hogy vegyen részt a teljes választási előkészületekben választási igazgatási testület révén, amely fokozza a szólásszabadságot, valamint a pártok azon szabadságát, hogy tagokat toborozzanak és mozgósítsanak;

23. felszólít a szavazók olyan módon történő nyilvántartásba vételére, amely átlátható és valamennyi állampolgárra kiterjed, továbbá amely a szavazók nagy léptékű oktatását biztosítja; továbbá felszólít arra, hogy a választói névjegyzék időben álljon készen, hogy valamennyi állampolgár értesüljön a nyilvántartásba vételről és hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a kifogásolásra, még az állampolgárok szavazataink leadása előtt;

24. felszólítja a választási igazgatási testületeket, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a választás tisztességes és biztonságos napjának biztosításáért, a szavazóhelyiségekhez való teljes körű hozzáféréssel, valamint az eredmények átlátható megszámlálásával és számba vételével;

25. sürgeti a jelölteket és a pártokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a választási erőszak és megfélemlítés megakadályozására;

26. hangsúlyozza, hogy a választási megfigyelőknek be kell tartaniuk a nemzetközi választási megfigyelésre vonatkozó (az ENSZ-ben 2005. októberében aláírt) magatartási kódexet és hogy ajánlásaikat erőteljesen figyelembe kell venniük azoknak az államoknak, amelyek megfigyelőket hívnak;

27. felszólít minden államot, hogy a választási folyamat lehető legnagyobb átláthatóságának biztosítása érdekében hozzanak szabályokat, továbbá segítsék elő és támogassák a civil társadalmi szervezetektől érkező, semleges hazai megfigyelők jelenlétét, akik egy akkreditációs eljárást követően jogosultak lesznek az összes szavazóhelyiségbe belépni és a választás lefolytatását a szavazóhelyiség megnyitásától a szavazatszámlálás végéig végigkísérni, valamint értékelést adni a választás lefolyásáról, amelynek során szigorú politikai semlegességet kötelesek tanúsítani;

28. felszólítja az AKCS-államokat, hogy az akkreditált pártképviselők részére is tegyék lehetővé a szavazóhelyiségekbe való szabad belépést a nyitástól a zárásig és a szavazatszámlálásig, ezeknek a képviselőknek ennek során megnyilvánulásaikat tekintve semlegesen kell fellépniük, valamint tilos bármiféle módon pártjukat reklámozni; megerősíti azt a megállapítást, hogy a versenyben álló politikai erők általi kritikus megfigyelés jelentősen csökkenti a visszaélés és a csalás veszélyét;

29. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a választási megfigyelőket egyenlő AKCS-EU képviselet alapján jelöljék ki a Közös Parlamenti Közgyűlésből, illetve küldjék ki az összes olyan AKCS-államba, ahol az Európai Unió elkötelezte magát a demokratikus folyamatok támogatása mellett, továbbá hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezeket a választási megfigyelő küldöttségeket szétszórtan, a különböző városi és vidéki területekre rendeljék ki annak érdekében, hogy minél átfogóbb képet kapjanak az eseményekről;

30. sürgetően szükségesnek tartja, hogy a választási megfigyelők az érintett országról és annak politikai és társadalmi helyzetéről eligazítást kapjanak, valamint még időben a helyszínre utazzanak, hogy helyben tájékozódhassanak és a részükre kijelölt területet felderíthessék, és csak azt követően hagyják el ismét az országot, ha a választások kimenetele már előre látható, mivel csupán ebben az esetben lehet megbízható véleményt alkotni;

31. sürgeti, hogy valamennyi nemzeti választási törvény tegye lehetővé a választásokkal kapcsolatos jogorvoslatok és panaszok hatékony mechanizmusokkal történő kezelését független igazságszolgáltatási szerven keresztül, valamint hogy ismerje el a választást követő időszak fontosságát;

32. felszólít a nemzetközi és regionális normáknak megfelelő, legitim választások eredményeként létrejövő kormány választás utáni támogatására, továbbá hogy erőteljesen lépjenek fel az olyan kormányokkal szemben, amelyek nem szabad és tisztességes választások eredményeként jöttek létre;

33. felszólítja az adományozók nemzetközi közösségét és különösen az Európai Bizottságot, hogy szervezze meg a választást követő támogatást az újonnan megválasztott demokratikus intézmények, a civil társadalmi szervezetek és a nem állami szereplők megerősítése céljából, különösen a demokrácia országban való végrehajtásának nyomon követése érdekében;

Béke és biztonság

34. felszólítja az AKCS- és EU-államokat annak biztosítására, hogy valamennyi, konfliktus utáni újjáépítési programban kiemelt fontosságú kérdés legyen az egykori harcosok és milicisták lefegyverzése, leszerelése és reintegrációja, annak biztosítására, hogy a választás megtartását célzó, demokratikus reformokhoz vezető időszak biztonságos és erőszakmentes legyen;

35. felszólítja az államokat – az AKCS- és EU-államokat pedig különösen –, hogy támogassák és erősítsék meg a kézi lőfegyverekről és könnyű fegyverekről szóló nairobi jegyzőkönyv végrehajtását és nyomon követését annak biztosítása érdekében, hogy az ne vezessen oda, hogy fegyvereket használnak az ellenzék és a szavazók megfélemlítésére a választási időszakban;

36. sürgeti az AKCS- és EU-államokat, hogy hozzanak létre mechanizmusokat annak biztosítására, hogy a konfliktusok eredményeként létrejött országokat – mint például Szudán, Kongói Demokratikus Köztársaság, Ruanda, Sierra Leone, Libéria stb. – békefenntartó személyzet küldése révén támogassák a választások előkészítésében, és azt követően garantálják a békét és a biztonságot ezekben az országokban a demokratikus reformok végrehajtásáig;

AKCS-EU partnerség

37. felszólítja az EU-t, hogy hozzon létre központot a demokratizálódás támogatása és a választási segítségnyújtás/megfigyelés koordinálására; sürgeti az EU-t, hogy a demokratikus és a választási kérdések tekintetében képviseljen egységes álláspontot;

38. azt ajánlja, hogy mindhárom EU-s intézménynek legyen közösen meghatározott és egymást kiegészítő szerepe a demokrácia és a választási segítségnyújtás/megfigyelés terén, ami maximalizálhatja az EU hatékonyságát és kapacitását;

39. elismeri a demokrácia jelentőségét a(z erőszakos) konfliktus megelőzésében és a hosszú távú gazdasági fejlődés sikerében;

40. elismeri az Európai Bizottság által a választási megfigyelési folyamatban végzett munkát és hangsúlyozza az európai parlamenti képviselők által az EU választási megfigyelési küldöttségeiben játszott fontos szerepet, és kifejezi szándékát a már létrejött, helyes együttműködés folytatásra;

41. hangsúlyozza, hogy a választási folyamat tekintetében az EU politikájának egyértelműen koherensnek kell lennie a választási megfigyelés és segítségnyújtás folytonosságával és harmonizációjával a választási ciklus tiszteletben tartásának biztosítása céljából;

42. felszólítja az EU- és AKCS-államokat, hogy munkálkodjanak együtt és fokozzák az együttműködést a demokratikus fejlődés és a választási folyamatok terén; több közös AKCS-EU missziót javasol, főként a demokratizálódás terén;

43. sürgeti az EU- és AKCS-államokat, hogy támogassák az egyéb nemzetközi szervezetekkel, nemzeti biztonsági hatóságokkal, nem kormányzati szervezetekkel, civil társadalommal, helyi hatóságokkal és választói mozgalmakkal való együttműködést a demokratikus kormányzásra nyújtott támogatás javítása és megszilárdítása érdekében;

44. felszólítja az államokat, hogy vegyenek részt a választási és parlamenti tisztviselői kapacitás kiépítésében és képzésében, valamint hogy támogassák és erősítsék meg a politikai pártokat;

45. felszólít a hátrányos helyzetű és peremre szorult csoportok – például a fogyatékkal élő személyek, etnikai és egyéb kisebbségek, lakóhelyük elhagyására kényszerült személyek – szavazáshoz és polgári/politikai jogokhoz való egyenlő hozzáférésének tiszteletben tartására és garantálására;

A civil társadalom szerepe

46. ajánlja a civil társadalomra, a nemzeti parlamentekre, a Pánafrikai Parlamentre (PAP) és a választási igazgatási személyzetre irányuló, magas szintű képzési kezdeményezéseket, amelyeket jóval előre, állandó jelleggel, és nem csupán a választási időszakot megelőzően kell végrehajtani;

47. sürgeti az államokat, hogy támogassák a választási folyamatok kezelésével és a demokratizálódás megszilárdításával kapcsolatos hazai kapacitás fokozására irányuló fenntartható megközelítést;

48. sürgeti az államokat, hogy figyeljék meg a választási folyamatokat minden olyan esetben, amikor megvannak a feltételei a demokratikus választások megtartásának, és az érintett országok ilyen megfigyelést kérnek a választások szabad és tisztességes jellege biztosításának eszközeként, valamint hogy a tevékenységek megfelelőbb megtervezésén és végrehajtásán keresztül mozdítsák elő a választási segítségnyújtásra irányuló kezdeményezéseket;

49. utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS-EU Miniszterek Tanácsának, az Afrikai Unió Bizottságának, a Pánafrikai Parlamentnek és a nemzeti és regionális parlamenteknek, az Európai Bizottságnak, a Tanács Elnökségének és az Afrikai Uniónak.

[1] Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlése által elfogadva 2007. november 22-én, Kigaliban (Ruanda).

[2] HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

[3] HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

[4] HL C 131. E, 2003.6.5., 147. o.

[5] HL C 343., 2001.12.5., 270. o.

[6] HL C 103. E, 2004.4.29., 550. o.

[7] HL C 293. E, 2006.12.2., 316. o.

--------------------------------------------------