MELLÉKLET

Egyezmény az Atlanti-óceán délkeleti körzetében található halászati erőforrások védelméről és kezeléséről

EZEN EGYEZMÉNY SZERZŐDŐ FELEI,

ELKÖTELEZVE MAGUKAT arra, hogy gondoskodjanak az Atlanti-óceán délkeleti körzetében található élő tengeri erőforrások hosszú távú védelméről és fenntartható használatáról, és annak a környezetnek és tengeri ökoszisztémáknak a védelméről, ahol ezek az erőforrások megtalálhatók,

FELISMERVE az Atlanti-óceán délkeleti körzetében a nyílt tengereken található halászati erőforrások hatékony védelmének és kezelésének sürgető és állandó szükségességét,

FELISMERVE az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének vonatkozó rendelkezéseit, az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. évi megállapodás rendelkezéseit, és figyelembe véve a nyílttengeri halászhajókon a nemzetközi védelmi és kezelési intézkedéseknek való megfelelés ösztönzéséről szóló, 1993. évi FAO megállapodást, valamint a felelősségteljes halgazdálkodásról szóló, 1995. évi FAO magatartási kódexet,

FELISMERVE az államok együttműködési kötelezettségeit az Atlanti-óceán délkeleti körzetében található élő erőforrások védelme és kezelése terén,

ANNAK SZENTELVE MAGUKAT, hogy az elővigyázatosság elvét alkalmazzák a halászati erőforrások kezelése terén, összhangban az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. évi megállapodásban meghatározott alapelvekkel és a felelősségteljes halgazdálkodásról szóló, 1995. évi FAO magatartási kódexszel,

FELISMERVE, hogy a nyílttengeri halászati erőforrások hosszú távú védelméhez és fenntartható használatához szükség van az államok olyan megfelelő szubregionális és regionális szervezeteken keresztül történő együttműködésére, amelyek megállapodnak az e célból szükséges intézkedésekről,

ELKÖTELEZVE MAGUKAT a felelős halászat mellett,

TUDOMÁSUL VÉVE, hogy a parti államok az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményével és a nemzetközi jog azon általános alapelveivel összhangban meghatározták a nemzeti joghatóságuk alá tartozó területeket, amelyeken szuverén jogokat gyakorolnak az élő tengeri erőforrások felkutatása és kitermelése, védelme és kezelése céljából,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az összeegyeztethető védelmi és kezelési intézkedések biztosítása érdekében a parti államokkal és az Atlanti-óceán délkeleti körzetében található halászati erőforrásokban ténylegesen érdekelt minden más állammal és szervezettel együttműködjenek,

FELISMERVE a gazdasági és földrajzi szempontokat, és a fejlődő országok, valamint azok parti közösségeinek különleges igényeit az élő tengeri erőforrásokból való méltányos részesedésre,

FELKÉRVE azokat az államokat, amelyek nem szerződő felei ennek az egyezménynek, és más módon sem vállalták az ezen egyezmény alapján elfogadott védelmi és kezelési intézkedések alkalmazását, hogy a nemzeti lobogójuk alatt hajózó hajók számára ne engedélyezzék az ezen egyezmény hatálya alá tartozó erőforrások halászatát,

MEGGYŐZŐDVE, hogy ezt a célt legjobban az szolgálná, ha létrehoznának egy szervezetet az Atlanti-óceán délkeleti körzetében található halászati erőforrások hosszú távú védelmére és fenntartható használatára,

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy a fenti vívmányok hozzájárulnak majd egy igazságos és méltányos gazdasági rend megvalósításához az egész emberiség, és különösen a fejlődő államok különleges érdekei és szükségletei érdekében,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Fogalommeghatározás

Ezen egyezmény alkalmazásában:

a) "1982. évi egyezmény": az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezménye;

b) "1995. évi megállapodás": az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló és vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. évi megállapodás;

c) "parti államok": az egyezmény hatálya alá tartozó területekkel szomszédos vizek felett nemzeti joghatóságot gyakorló szerződő felek;

d) "bizottság": az 5. cikk alapján létrehozott Délkelet-atlanti Halászati Bizottság;

e) "szerződő felek": azok az államok vagy regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyek vállalták, hogy betartják az egyezményt, és amelyek vonatkozásában az egyezmény hatályban van;

f) "ellenőrzési intézkedések": megfigyeléssel, vizsgálattal, megfelelőséggel és végrehajtással kapcsolatban, a 16. cikk alapján a Bizottság által elfogadott határozatok vagy intézkedések;

g) "halászati irányító szervezetek": azok a kormányközi szervezetek, amelyeknek joga van az élő tengeri erőforrásokkal kapcsolatban szabályozási intézkedéseket hozni;

h) "halászat":

i. a halászati erőforrások tényleges vagy megkísérelt felkutatása, kifogása, befogása vagy betakarítása;

ii. minden olyan tevékenység végzése, amelynek ésszerűen várható eredménye a halászati erőforrások bármilyen célra, beleértve a tudományos kutatások céljára, történő felderítése, kifogása, befogása vagy betakarítása;

iii. halászati erőforrásokat begyűjtő eszközök vagy ezekhez kapcsolódó berendezések, beleértve a rádiófrekvenciás irányadókat, kihelyezése, keresése vagy kiemelése;

iv. minden olyan tengeren végzett tevékenység, amely támogatja vagy előkészíti az itt megjelölt tevékenységeket, kivéve a legénység egészségével és biztonságával, vagy a hajó biztonságával kapcsolatos vészhelyzetekben végzett tevékenységeket; vagy

v. légi járműveknek az itt megjelölt tevékenységekhez kapcsolódó használata, kivéve a legénység egészségével és biztonságával, vagy a hajók biztonságával kapcsolatos vészhelyzetekben végzett repüléseket;

i) "halászati jogalanyok": az 1995. évi egyezmény 1. cikkének (3) bekezdésében említett halászati jogalanyok;

j) "halászhajók": olyan hajók, amelyeket halászati erőforrások kereskedelmi kiaknázásának céljára használnak vagy szánnak, beleértve az anyahajókat, vagy minden olyan hajót, amely közvetlenül részt vesz a kereskedelmi halászati műveletekben vagy az átrakodásban;

k) "halászati kutatóhajók": olyan hajók, amelyek a h) pontban meghatározott halászatot tudományos kutatási céllal végzik, beleértve az állandó kutatóhajókat, illetve az általában kereskedelmi halászati műveletekben vagy halászati kiegészítő tevékenységekben részt vevő hajókat;

l) "halászati erőforrások": az egyezmény hatálya alá tartozó területeken élő halak, puhatestűek, rákfélék és más, nem vándorló fajok, kivéve:

i. az 1982. évi egyezmény 77. cikkének (4) bekezdése alapján a parti államok halászati joghatósága alá tartozó, nem vándorló fajok, és

ii. az 1982. évi egyezmény I. mellékletében felsorolt, hosszú távon vándorló fajok;

m) "lobogó szerinti állam", egyéb rendelkezések hiányában:

i. olyan állam, amelynek hajói az állam nemzeti lobogója alatt jogosultak közlekedni, vagy

ii. olyan regionális gazdasági integrációs szervezet, amelyben a hajók a regionális gazdasági integrációs szervezet egy tagállamának nemzeti lobogója alatt jogosultak közlekedni;

n) "élő tengeri erőforrások": a tengeri ökoszisztéma minden élő összetevője, beleértve a tengeri madarakat is;

o) "regionális gazdasági integrációs szervezetek": egyéb rendelkezés hiányában olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyeknek tagállamai a szervezet hatáskörébe utalták az egyezmény hatálya alá tartozó ügyeket, beleértve azt a jogot is, hogy a tagállamokra nézve kötelező érvényű határozatokat hozzon ezekben az ügyekben; és

p) "átrakodás": egy halászhajó fedélzetén lévő halászati erőforrásokat a tengeren vagy egy kikötőben, részben vagy teljesen egy másik halászhajóra rakják át anélkül, hogy az árukat egy kikötői állam kirakottként nyilvántartásba vette volna.

2. cikk

Célkitűzés

Ezen egyezmény célja, hogy az egyezmény hatékony végrehajtásával biztosítsa az egyezmény hatálya alá tartozó területeken található halászati erőforrások hosszú távú védelmét és fenntartható hasznosítását.

3. cikk

Általános alapelvek

Az egyezmény célkitűzéseinek megvalósítása során a szerződő felek – adott esetben a szervezeten keresztül – különösen a következőket teszik meg:

a) a rendelkezésre álló, legjobb tudományos eredmények alapján intézkedéseket fogadnak el az egyezmény hatálya alá tartozó halászati erőforrások hosszú távú védelmének és fenntartható hasznosításának biztosítására;

b) a 7. cikkel összhangban alkalmazzák az elővigyázatosság elvét;

c) végrehajtják az egyezmény halászati erőforrásokra vonatkozó rendelkezéseit, megfelelően figyelembe véve a halászati műveletek hatásait az ökológiailag kapcsolódó fajokra, így például a tengeri madarakra, cetfélékre, fókákra és a tengeri teknősökre;

d) szükség esetén védelmi és kezelési intézkedéseket fogadnak el a begyűjtött halászati erőforrásokkal azonos ökoszisztémába tartozó, azokhoz kapcsolódó, illetve azoktól függő fajokra;

e) gondoskodnak arról, hogy a halászati gyakorlat és a kezelési intézkedések megfelelő módon figyelembe vegyék az élő tengeri erőforrások egészére gyakorolt káros hatások minimalizálásának szükségességét;

f) védik a tengeri környezet biológiai sokféleségét.

4. cikk

Területi hatály

Egyéb rendelkezés hiányában ezt az egyezményt a hatálya alá tartozó területen kell alkalmazni, amely a következő szélességi és hosszúsági körökön elhelyezkedő pontokat összekötő vonalak által határolt területen a nemzeti joghatóság alá tartozó vizeken kívüli vizeket jelenti:

- a nemzeti joghatóság alá tartozó vizek külső határától elindulva a déli szélesség 6o pontjánál, majd onnan a déli szélesség 6o mentén egyenesen nyugatra a nyugati hosszúság 10o-ig, majd onnan a nyugati hosszúság 10o mentén egyenesen északra az egyenlítőig, majd onnan az egyenlítő mentén egyenesen nyugatra a nyugati hosszúság 20o-ig, majd onnan a nyugati hosszúság 20o mentén egyenesen délre a déli szélesség 50o-ig, majd onnan a déli szélesség 50o mentén egyenesen keletre a keleti hosszúság 30o-ig, majd onnan a keleti hosszúság 30o mentén egyenesen északra az afrikai kontinens partjáig.

5. cikk

A szervezet

(1) A szerződő felek megalakítják, és megállapodás szerint fenntartják a Délkelet-atlanti Halászati Szervezetet (a továbbiakban: a szervezet).

(2) A szervezet magában foglalja:

a) a bizottságot;

b) a végrehajtási és tudományos bizottságokat, mint segédtestületeket, és minden egyéb segédtestületet, amelyet a bizottság időről időre felállít annak érdekében, hogy segítse az egyezmény célkitűzéseinek elérését, és

c) a titkárságot.

(3) A szervezet jogi személyiséggel rendelkezik, és a szerződő felek felségterületén rendelkezik a feladatai elvégzéséhez és az egyezmény célkitűzéseinek eléréséhez szükséges jogképességgel. A szervezetnek és munkatársainak a szerződő felek felségterületén biztosítandó privilégiumokat és mentességeket a szervezet és az érintett szerződő felek közötti megállapodások útján határozzák meg.

(4) A szervezet hivatalos nyelve az angol és a portugál.

(5) A szervezet székhelyét Namíbiában hozzák létre.

6. cikk

A bizottság

(1) Minden szerződő fél a bizottság tagja.

(2) A tagok egy-egy képviselőt küldenek a bizottságba, akit helyettes képviselők és tanácsadók kísérhetnek.

(3) A bizottság feladatai a következők:

a) a védelmi és kezelési szükségletek meghatározása;

b) a védelmi és kezelési intézkedések előkészítése és elfogadása;

c) a teljes kifogható mennyiség és/vagy a halászati erőkifejtés szintjének meghatározása a teljes halpusztulás figyelembevételével, beleértve a nem célfajok pusztulását is;

d) a halászatban való részvétel jellegének és mértékének meghatározása;

e) az állományok állapotának figyelemmel kísérése, valamint az állományokkal kapcsolatos, vonatkozó információk gyűjtése, elemzése és terjesztése;

f) az egyezmény hatálya alá tartozó terület és a szomszédos, nemzeti joghatóság alá tartozó vizek halászati erőforrásaival kapcsolatos tudományos kutatások ösztönzése, előmozdítása, és szükség esetén megállapodások útján történő koordinálása;

g) az állományok kezelése a 7. cikkel összhangban kidolgozott elővigyázatosság elve alapján;

h) a hatékony nyomon követéshez, ellenőrzéshez, felügyelethez és végrehajtáshoz szükséges, megfelelő együttműködési mechanizmusok kialakítása;

i) az egyezmény hatálya alá tartozó területen történő ellenőrzéssel és végrehajtással kapcsolatos intézkedések elfogadása;

j) a tudományos kutatási célokra szolgáló halászati magatartást szabályozó intézkedések kidolgozása;

k) az adatok gyűjtésére, benyújtására, ellenőrzésére, hozzáférhetőségére és használatára vonatkozó szabályok kidolgozása;

l) pontos és teljes körű statisztikai adatok összeállítása és terjesztése annak érdekében, hogy a tudományos adatok – szükség esetén a bizalmasság megőrzése mellett – hozzáférhetővé váljanak;

m) a végrehajtási és tudományos bizottságok, az egyéb segédtestületek és a titkárság irányítása;

n) a szervezet költségvetésének elfogadása; és

o) egyéb olyan tevékenységek elvégzése, amely a feladatok elvégzéséhez szükséges.

(4) A bizottság fogadja el saját eljárási szabályzatát.

(5) A bizottság a nemzetközi joggal összhangban intézkedéseket fogad el az egyezményhez nem csatlakozó államok lobogója alatt hajózó hajóknak a bizottság által elfogadott intézkedéseknek való megfelelőségének előmozdítására.

(6) A bizottság határozatainak meghozatalakor teljes mértékben figyelembe veszi a tudományos és végrehajtási bizottságok ajánlásait és tanácsait. Különösen figyelembe veszi az állományok biológiai egységét és más biológiai jellemzőit.

(7) A bizottság közzé teszi a hatályban lévő védelmi, kezelési és ellenőrzési intézkedéseit, és a lehetséges mértékig nyilvántartja az egyezmény hatálya alá tartozó területen érvényes egyéb védelmi és kezelési intézkedéseket.

(8) A (3) bekezdésben említett intézkedések a következőket tartalmazhatják:

a) az egyes fajokból kifogható mennyiséget;

b) a halászatra engedélyezett területeket és időszakokat;

c) az egyes fajok kifogható méretét és nemét;

d) az alkalmazható halászfelszereléseket és technikákat;

e) a halászati erőkifejtés mértékét, beleértve az alkalmazható hajók számát, típusát és méretét;

f) a régiók és alrégiók megnevezését;

g) a halászatot szabályozó egyéb intézkedéseket a fajok védelme érdekében, és

h) egyéb olyan intézkedéseket, amelyeket a bizottság szükségesnek ítél az egyezmény célkitűzéseinek megvalósításához.

(9) A bizottság által az egyezménnyel összhangban elfogadott védelmi, kezelési és ellenőrzési intézkedések a 23. cikkel összhangban lépnek hatályba.

(10) Az 1982. évi egyezmény 116–119. cikke figyelembevételével a bizottság az egyezményhez nem csatlakozó államok vagy halászati szervezetek figyelmét felhívhatja azokra a tevékenységekre, amelyek véleménye szerint befolyásolják az egyezmény célkitűzésének megvalósítását.

(11) A bizottság minden szerződő fél figyelmét felhívja azokra a tevékenységekre, amelyek véleménye szerint veszélyeztetik:

a) az egyezmény célkitűzéseinek egy szerződő fél általi megvalósítását, vagy a szerződő fél által az egyezmény értelmében vállalt kötelezettségek teljesítését;

b) azon kötelezettségek teljesítését, amelyeket a szerződő fél az egyezmény értelmében vállalt.

(12) A bizottság figyelembe veszi más szervezetek olyan intézkedéseit, amelyek befolyásolják az egyezmény hatálya alá tartozó területek élő tengeri erőforrásait, és az egyezmény célkitűzéseinek sérelme nélkül igyekszik biztosítani az ilyen intézkedésekkel való összhangot.

(13) Amennyiben a bizottság megállapítja, hogy egy szerződő fél már nem vesz részt a szervezet munkájában, a bizottság konzultál az érintett szerződő féllel, és döntést hoz az ügy általa megfelelőnek ítélt megoldása érdekében.

7. cikk

Az elővigyázatosság elvének alkalmazása

(1) A bizottság a halászati erőforrások védelme, kezelése és hasznosítása terén széles körben alkalmazza az elővigyázatosság elvét annak érdekében, hogy védje ezeket az erőforrásokat, és a megőrizze a tengeri környezetet.

(2) A bizottság még óvatosabban jár el akkor, ha az információk bizonytalanok, nem megbízhatók vagy nem megfelelők. A megfelelő tudományos adatok hiánya nem használható fel indokként védelmi és kezelési intézkedések meghozatalának elhalasztására vagy elmulasztására.

(3) E cikk végrehajtásakor a bizottság hivatalosan figyelembe veszi az elővigyázatosság elvével kapcsolatos legjobb nemzetközi gyakorlatot, beleértve az 1995. évi megállapodás II. mellékletét és a felelősségteljes halgazdálkodásról szóló, 1995. évi FAO magatartási kódexet.

8. cikk

A bizottság ülései

(1) A bizottság az éves ülésen kívül szükség esetén máskor is összeülhet.

(2) A bizottság első ülését az egyezmény hatálybalépésétől számított három hónapon belül kell megtartani, feltéve, hogy a szerződő felek közül legalább két állam halászati tevékenységet folytat az egyezmény hatálya alá tartozó területen. Az első ülést azonban legkésőbb az egyezmény hatálybalépésétől számított hat hónapon belül meg kell tartani. Namíbia kormánya konzultációt folytat a szerződő felekkel az első bizottsági ülésről. Az előzetes napirendet legkésőbb az ülés előtt egy hónappal minden aláíró és szerződő félnek el kell juttatni.

(3) A bizottság első ülésén többek között a melléklet titkárság általi végrehajtásával és a 6. cikk (3) bekezdésének k) és l) pontjában meghatározott bizottsági feladatok ellátásához szükséges intézkedésekkel kapcsolatos költségek elsőbbséget élveznek.

(4) A bizottság első ülését a szervezet székhelyén tartják. Ezt követően, hacsak a bizottság másképp nem határoz, a bizottsági üléseket a szervezet székhelyén tartják meg.

(5) A bizottság a szerződő felek képviselőiből egy elnököt és egy alelnököt választ, akiknek hivatali ideje két év, és még egy kétéves ciklusra újraválaszthatók. Az első elnököt a bizottság első ülésén választják meg egy kezdeti hároméves hivatali időre. Az elnök és az alelnök nem lehet ugyanannak a szerződő félnek a képviselője.

(6) A bizottság eljárási szabályzatot fogad el az egyezményhez nem csatlakozó felek képviselői megfigyelőként való részvételének szabályozására.

(7) A bizottság eljárási szabályzatot fogad el a kormányközi szervezetek képviselői megfigyelőként való részvételének szabályozására.

(8) Az egyezmény hatálya alá tartozó területen található állományok ügyében érdekelt nem kormányzati szervezetek képviselői a bizottság által elfogadott szabályokra is figyelemmel megfigyelőként részt vehetnek a szervezet ülésein.

(9) A bizottság szabályokat fogad el az ilyen jellegű részvétel szabályozására és a szervezeti tevékenység átláthatóságának biztosítására. A szabályok ebben a vonatkozásban nem lehetnek indokolatlanul korlátozók, és biztosítaniuk kell, hogy a hozzáférésre vonatkozó eljárási szabályokra is figyelemmel a szervezet nyilvántartásaihoz és jelentéseihez időben hozzá lehessen férni. A bizottság a lehető leghamarabb elfogadja az eljárási szabályzatokat.

(10) A szerződő felek konszenzussal úgy dönthetnek, hogy a részvétellel kapcsolatos szabályok bizottság általi elfogadásáig megfigyelőként meghívják az egyezményhez nem csatlakozó felek és kormányközi szervezetek képviselőit is.

9. cikk

A Végrehajtási Bizottság

(1) Minden szerződő fél egy-egy képviselőt küldhet a Végrehajtási Bizottságba, akit helyettes képviselők és tanácsadók kísérhetnek.

(2) A bizottság eltérő döntése hiányában a Végrehajtási Bizottságnak az a feladata, hogy információkkal, tanácsokkal és ajánlásokkal lássa el a bizottságot a védelmi és kezelési intézkedések végrehajtásával és teljesítésével kapcsolatban.

(3) Feladatainak ellátása során a Végrehajtási Bizottság elvégzi a bizottság által rábízott tevékenységeket, és:

a) koordinálja a szervezet által vagy nevében végzett megfelelőségi tevékenységeket;

b) a közös érdekű ügyekben összehangolja tevékenységét a Tudományos Bizottságéval;

c) elvégez minden más feladatot a bizottság irányítása szerint.

(4) A Végrehajtási Bizottság a bizottság által szükségesnek tartott időpontokban ülésezik.

(5) A Végrehajtási Bizottság elfogadja, és szükség esetén módosítja az üléseinek menetét és a feladatai ellátását szabályozó eljárási szabályzatot. A szabályokat és esetleges módosításaikat a bizottság hagyja jóvá. A szabályok kitérnek a különvélemények előterjesztési módjára is.

(6) A Végrehajtási Bizottság, amennyiben feladatai ellátásához ez szükséges, segédtestületeket hozhat létre a bizottság jóváhagyásával.

10. cikk

A Tudományos Bizottság

(1) Minden szerződő fél egy-egy képviselőt küldhet a Tudományos Bizottságba, akit helyettes képviselők és tanácsadók kísérhetnek.

(2) A Tudományos Bizottság szükség esetén, ad hoc jelleggel szakértők tanácsát is kérheti.

(3) A Tudományos Bizottságnak az a feladata, hogy szaktanáccsal és tudományos ajánlásokkal lássa el a bizottságot az egyezmény hatálya alá tartozó halászati erőforrások védelmét és kezelését szolgáló intézkedések kidolgozása terén, továbbá, hogy ösztönözze és előmozdítsa az együttműködést a tudományos kutatások terén annak érdekében, hogy bővüljenek az egyezmény hatálya alá tartozó területek élő tengeri erőforrásaival kapcsolatos ismeretek.

(4) Feladatainak ellátása során a Tudományos Bizottság elvégzi a bizottság által rábízott tevékenységeket, és:

a) konzultál, együttműködik és ösztönzi az egyezmény hatálya alá tartozó területeken élő tengeri erőforrásokkal kapcsolatos adatok gyűjtését, vizsgálatát és cseréjét;

b) meghatározza a védelmi és kezelési intézkedések kidolgozása során alkalmazandó kritériumokat és módszereket;

c) értékeli az élő tengeri erőforrások populációinak állapotát és tendenciáit;

d) elemzi a halászatnak és egyéb emberi tevékenységeknek a halászati erőforrások populációira gyakorolt közvetett vagy közvetlen hatásával kapcsolatos adatokat;

e) értékeli a halászati módszerek és a halászat mértékének terén javasolt változtatások, valamint a javasolt védelmi és kezelési intézkedések lehetséges hatásait, és

f) a bizottság felkérésére vagy saját kezdeményezésére jelentéseket és ajánlásokat juttat el a bizottságnak a védelmi és kezelési intézkedésekről és kutatásokról.

(5) Feladatainak ellátása során a Tudományos Bizottság igyekszik figyelembe venni más halászati irányító szervezetek, műszaki vagy tudományos szervezetek munkáját is.

(6) A Tudományos Bizottság első ülését a bizottság első ülését követő három hónapon belül tartják meg.

(7) A Tudományos Bizottság elfogadja, és szükség esetén módosítja az üléseinek menetét és a feladatai ellátását szabályozó eljárási szabályzatot. A szabályokat és esetleges módosításaikat a bizottság hagyja jóvá. A szabályok kitérnek a különvélemények előterjesztési módjára is.

(8) A Tudományos Bizottság, amennyiben ez feladatai ellátásához szükséges, a bizottság jóváhagyásával létrehozhat segédtestületeket.

11. cikk

A titkárság

(1) A bizottság a saját maga által meghatározott eljárásokkal, szabályokkal és feltételekkel összhangban kinevez egy ügyvezető titkárt.

(2) Az ügyvezető titkárt négy évre nevezik ki, és kinevezését még egy, legfeljebb négy éves ciklusra hosszabbíthatják meg.

(3) A bizottság engedélyezi a titkárság számára szükséges munkatársak felvételét, akiket az ügyvezető titkár nevez ki, irányít és felügyel a bizottság által jóváhagyott személyzeti szabályokkal összhangban.

(4) Az ügyvezető titkár és a titkárság elvégzi a bizottság által rábízott feladatokat.

12. cikk

Finanszírozás és költségvetés

(1) A bizottság éves ülésén fogadja el a szervezet költségvetését. A költségvetés nagyságának meghatározásakor a bizottság kellően figyelembe veszi a költséghatékonyság elvét.

(2) A szervezet következő pénzügyi évre vonatkozó költségvetés-tervezetét az ügyvezető titkár készíti elő, és legkésőbb a bizottság éves ülését megelőző 60 nappal eljuttatja a szerződő feleknek.

(3) A szerződő felek hozzájárulnak a költségvetéshez. Az egyes szerződő felek hozzájárulása egy egységes alapdíjból és egy, az egyezmény hatálya alá tartozó területen az egyezmény hatálya alá tartozó fajok halászatának mértékével arányos díjtételből tevődik össze. A bizottság az egyes szerződő felek gazdasági helyzetének figyelembevételével fogadja el, illetve módosítja a hozzájárulások arányát. Az egyezmény hatálya alá tartozó területtel szomszédos területekkel rendelkező szerződő felek esetében ez az adott terület gazdasági helyzetének figyelembevételét jelenti.

(4) Az egyezmény hatálybalépését követő három évben, vagy a bizottság által meghatározott rövidebb időszak során a szerződő felek egyenlő mértékű hozzájárulást fizetnek.

(5) A bizottság kérhet és elfogadhat pénzügyi hozzájárulást vagy más típusú támogatást egyéb szervezetektől, magánszemélyektől vagy feladatainak ellátásával összefüggő célra létrehozott más forrásokból is.

(6) A szervezet a pénzügyi tevékenységét, beleértve a 3. cikkben említett hozzájárulási arányokat is, a bizottság által elfogadott pénzügyi szabályokkal összhangban végzi, és évente ellenőrzik a bizottság által kijelölt független könyvvizsgálók.

(7) A szerződő felek maguk viselik a szervezet különböző testületeinek ülésein való részvételükkel kapcsolatosan felmerülő költségeket.

(8) A bizottság eltérő döntése hiányában, a szervezettel szemben bármilyen díjtétel tekintetében legalább kétéves fizetési hátralékkal rendelkező szerződő felek:

a) nem vesznek részt a bizottsági döntéshozatalban, és

b) amíg összes tartozásukat meg nem fizetik a szervezetnek, a bizottság által elfogadott intézkedésekkel kapcsolatban nem jelenthetnek be elutasítást.

13. cikk

A szerződő felek kötelezettségei

(1) A szerződő felek az egyezmény hatálya alá tartozó területen végzett tevékenységekre tekintetében:

a) az egyezmény hatálya alá tartozó halászati erőforrások vonatkozásában gyűjtik és kicserélik egymással a tudományos, műszaki és statisztikai adatokat;

b) gondoskodnak arról, hogy az adatokat a hatékony állományfelmérés megkönnyítése érdekében megfelelő részletességgel gyűjtsék, és a bizottság előírásainak teljesítéséhez időben rendelkezésre álljanak;

c) megfelelő intézkedéseket hoznak az adatok pontosságának ellenőrzésére;

d) évente közlik a szervezettel a bizottság által kért statisztikai, biológiai és egyéb adatokat és információkat;

e) a bizottság által meghatározott módon és rendszerességgel információval látják el a szervezetet halászati tevékenységükkel kapcsolatban, beleértve a halászati területekkel és a halászhajókkal kapcsolatos információt, a megbízható halászati statisztikák összeállításának megkönnyítése érdekében;

f) a bizottságot információval látják el az általa meghatározott rendszerességgel a bizottság által elfogadott védelmi és kezelési intézkedések végrehajtásával kapcsolatban meghozott lépéseikről.

(2) A parti államok a nemzeti joghatóságuk alá tartozó területen folytatott, a halászati erőforrások kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományait érintő halászati tevékenységgel kapcsolatban eljuttatják a szervezetnek az (1) bekezdéssel összhangban kért adatokat.

(3) A szerződő felek haladéktalanul végrehajtják az egyezményt és a bizottság által elfogadott minden védelmi, kezelési és egyéb intézkedést vagy ügyet.

(4) A szerződő felek a bizottság által elfogadott intézkedésekkel és a nemzetközi joggal összhangban megfelelő intézkedéseket hoznak a bizottság által elfogadott intézkedések hatékonyságának biztosítására.

(5) A szerződő felek évente beszámolót készítenek a bizottság számára a végrehajtási és megfelelőségi intézkedésekről, beleértve az e cikkel összhangban jogsértések esetén bevezetett szankciókat is.

(6) a) A lobogó szerinti állam felelőssége elsőbbségének sérelme nélkül a szerződő felek a lehető legmesszebbmenőkig intézkedéseket hoznak vagy együttműködnek egymással annak biztosítása érdekében, hogy az egyezmény hatálya alá tartozó területen halászó állampolgáraik és vállalataik megfeleljenek az egyezmény rendelkezéseinek. A szerződő felek rendszeresen tájékoztatják a bizottságot az ilyen intézkedésekről.

b) A bizottság által a szerződő felek számára biztosított halászati lehetőségekkel kizárólag a szerződő fél lobogója alatt hajózó hajók élhetnek.

(7) A parti államok rendszeresen tájékoztatják a szervezetet azokról az intézkedésekről, amelyeket a nemzeti joghatóságuk alá tartozó, az egyezmény hatálya alá tartozó területekkel szomszédos területek vizeiben található halászati erőforrásokkal kapcsolatban elfogadtak.

(8) A szerződő felek jóhiszeműen teljesítik az egyezmény alapján vállalt kötelezettségeiket, és olyan módon gyakorolják az egyezmény által elismert jogaikat, ami nem minősül a jogokkal való visszaélésnek.

14. cikk

A lobogó szerinti államok kötelezettségei

(1) A szerződő felek meghoznak minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók betartsák a bizottság által elfogadott védelmi, kezelési és ellenőrzési intézkedéseket, és hogy ne végezzenek az említett intézkedések hatékonyságát csökkentő tevékenységet.

(2) A szerződő felek csak akkor engedélyezik a lobogójuk alatt közlekedő hajók halászati célú használatát az egyezmény hatálya alá tartozó területen, ha hatékonyan tudják gyakorolni az egyezmény szerint e hajók vonatkozásában fennálló felelősségüket.

(3) A szerződő felek olyan megfelelő intézkedéseket hoznak a lobogójuk alatt közlekedő hajók vonatkozásában, amelyek összhangban vannak a bizottság által elfogadott intézkedésekkel, és amelyek ezeket végrehajtják, és figyelembe veszik a nemzetközi gyakorlatot. Ilyen intézkedések lehetnek többek között a következők:

a) intézkedések, amelyek biztosítják, hogy a lobogó szerinti állam azonnal teljes körűen kivizsgál és jelent minden olyan intézkedést, amelyet akkor hoznak, ha egy, a lobogójuk alatt közlekedő hajó állítólag megsértette a bizottság által elfogadott intézkedéseket;

b) az ilyen hajók a halászati engedélyekkel való ellenőrzése az egyezmény hatálya alá tartozó területen;

c) az egyezmény hatálya alá tartozó területen halászati engedéllyel rendelkező halászhajók nemzeti nyilvántartásának létrehozása, valamint rendelkezés arról, hogy ezeket az információkat rendszeresen megosszák a bizottsággal;

d) előírások a halászhajók és halászfelszerelések azonosító jeleiről;

e) előírások a hajók helyzetének, a cél- és nem célfajok kifogásának, a partra rakott fogásnak, az átrakodott fogásnak, a halászati erőkifejtésnek és más fontos halászati adatoknak a nyilvántartására és időben történő bejelentésére vonatkozóan;

f) az átrakodás szabályozása annak érdekében, hogy ne lehessen csökkenteni a védelmi és kezelési intézkedések hatékonyságát;

g) intézkedések annak érdekében, hogy lehetővé tegyék más szerződő felek megfigyelőinek bejutását a bizottság által rájuk rótt feladatok elvégzése céljából, és

h) intézkedések, amelyek előírják a bizottság által elfogadott hajómegfigyelési rendszer alkalmazását.

(4) A szerződő felek biztosítják, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók ne csökkentsék a bizottság által elfogadott intézkedések hatékonyságát azáltal, hogy engedély nélkül halásznak az egyezmény hatálya alá tartozó területtel szomszédos területeken olyan állományokat, amelyek az egyezmény hatálya alá tartozó területen és a szomszédos területeken is előfordulnak.

15. cikk

A kikötő szerinti illetékes államok kötelezettségei és az általuk hozott intézkedések

(1) Az egyezménnyel összhangban a kikötő szerinti illetékes államok által meghozott intézkedések teljes mértékben figyelembe veszik a kikötő szerinti illetékes államok azon jogát és kötelezettségét, hogy a nemzetközi joggal összhangban intézkedéseket hozzanak a szubregionális, regionális és globális védelmi és kezelési intézkedések hatékonyságának növelésére.

(2) A szerződő felek a bizottság által hozott intézkedésekkel összhangban többek között megvizsgálják a halászhajók fedélzetén található dokumentumokat, halászfelszereléseket és fogást, amikor a hajók önkéntesen kikötőikben vagy tengeri termináljaikban tartózkodnak.

(3) A szerződő felek a bizottság által hozott intézkedésekkel összhangban a nemzetközi jognak megfelelő rendelkezéseket fogadnak el az egyezményhez nem csatlakozó államok lobogója alatt közlekedő hajók kirakodásának és átrakodásának megakadályozására, ha megállapítják, hogy az egyezmény hatálya alá tartozó egyik állományból a bizottság által elfogadott védelmi és kezelési intézkedések hatékonyságát csökkentő módon halásztak.

(4) Abban az esetben, ha a kikötő szerinti illetékes állam úgy ítéli meg, hogy az egyik szerződő fél hajója megsértette a bizottság által elfogadott egyik védelmi, kezelési vagy ellenőrzési intézkedést, akkor felhívja erre az érintett lobogó szerinti állam és szükség esetén a bizottság figyelmét is. A kikötő szerinti illetékes állam eljuttatja a lobogó szerinti államnak és a bizottságnak az üggyel kapcsolatos teljes dokumentációt, beleértve a vizsgálati jelentést is. Ilyen esetekben a lobogó szerinti állam tájékoztatja a bizottságot az általa ez ügyben meghozott intézkedések részleteiről.

(5) A nemzetközi joggal összhangban e cikk egyetlen rendelkezése sem befolyásolja az államokat a területükön lévő kikötők feletti szuverenitásuk gyakorlásában.

(6) Az e cikk értelmében hozott intézkedéseknek a nemzetközi joggal összhangban kell lenniük.

16. cikk

Megfigyelés, vizsgálat, megfelelőség és végrehajtás

(1) A szerződő felek a bizottságon keresztül létrehoznak egy megfigyelési, vizsgálati, megfelelőségi és végrehajtási rendszert – a továbbiakban: a rendszer –, hogy növeljék a szerződő felek lobogó szerinti államok által meghatározott feladatai elvégzésének hatékonyságát az egyezmény hatálya alá tartozó területen a lobogójuk alatt közlekedő halászhajók és halászati kutatóhajók vonatkozásában. A rendszer legfontosabb célja annak biztosítása, hogy a szerződő felek hatékonyan teljesítsék az egyezmény, illetve adott esetben, az 1995. évi megállapodás szerinti kötelezettségeiket annak érdekében, hogy biztosítsák a bizottság által elfogadott védelmi és kezelési intézkedéseknek való megfelelést.

(2) A rendszer kialakítása során a bizottság többek között a következő alapelveket követi:

a) a szerződő felek közötti együttműködés elősegítése a rendszer hatékony megvalósításának biztosítása érdekében;

b) a rendszer legyen pártatlan és megkülönböztetéstől mentes;

c) a bizottság által elfogadott védelmi és kezelési intézkedések betartásának ellenőrzése, és

d) gyors cselekvés a bizottság által elfogadott intézkedések megsértéséről szóló jelentések esetén.

(3) A fenti alapelvek alkalmazása során a rendszer többek között a következő elemekből épül fel:

a) ellenőrző intézkedések, beleértve a hajók halászati engedélyének kiadását, a hajók és a halászfelszerelések jelölését, a halászati tevékenységek nyilvántartását és a hajók mozgásának és tevékenységének közel valós idejű jelentését, például műholdas megfigyelő rendszer segítségével;

b) vizsgálati program a tengeren és a kikötőkben, beleértve a beszállásra vonatkozó eljárást és a hajók viszonossági alapon történő átvizsgálását;

c) megfigyelési program a megfigyelésre vonatkozó közös előírások alapján, beleértve többek között az arról szóló rendelkezéseket, hogy egy szerződő fél egy másik szerződő fél engedélyével megfigyelőket helyez el az annak lobogója alatt közlekedő hajókon; a különböző méretű és típusú halászhajókra és halászati kutatóhajókra megfelelő mértékű lefedettséget; és intézkedéseket arra vonatkozóan, hogy a megfigyelők biztonsága iránti igényt figyelembe véve a megfigyelők jelentést tegyenek, ha úgy látják, hogy megsértették a védelmi és kezelési intézkedéseket, és

d) a rendszerben kimutatott jogsértések nyomon követési eljárása, beleértve a vizsgálati előírásokat, a jelentési eljárásokat, az ügymenetről és a szankciókról történő értesítést és az egyéb kényszerítő intézkedéseket.

(4) A rendszer többoldalú és integrált jellegű.

(5) Annak érdekében, hogy a szerződő felek hatékonyabban végezzék a lobogó szerinti államok kötelezettségeit az egyezmény hatálya alá tartozó területen a lobogójuk alatt közlekedő halászhajók és halászati kutatóhajók tekintetében, a mellékletben meghatározott, az egyezmény szerves részét képező ideiglenes rendelkezéseket az egyezmény hatálybalépésétől kezdődően kell alkalmazni, és hatályban maradnak a rendszer felállításáig, vagy amíg a bizottság másképp nem határoz.

(6) Ha az egyezmény hatálybalépésétől számított két éven belül a bizottság nem hozza létre a rendszert, a bizottság bármely szerződő fél kérésére sürgős megfontolás tárgyává teszi a hajóátvizsgálási és ellenőrzési eljárás elfogadását annak érdekében, hogy a szerződő felek hatékonyabban teljesíthessék az egyezmény, vagy adott esetben, az 1995. évi megállapodás szerinti kötelezettségeiket. E célra rendkívüli ülést hívhat össze a bizottság.

17. cikk

Döntéshozatal

(1) A bizottság lényegi kérdésekkel kapcsolatos döntéseit a jelenlévő szerződő felek konszenzusa alapján hozza meg. Annak kérdését, hogy egy kérdés lényegi-e, lényegi kérdésként kell kezelni.

(2) Az (1) bekezdésben említett ügyektől eltérő ügyekben a döntést a jelenlévő és szavazó szerződő felek egyszerű többségével hozzák meg.

(3) Az egyezmény alapján történő döntéshozatal során egy regionális gazdasági integrációs szervezet egyetlen szavazattal rendelkezik.

18. cikk

Más szervezetekkel történő együttműködés

(1) A szervezet a közös érdekű ügyekben szükség szerint együttműködik az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetével (FAO), és más szakosodott intézményekkel és szervezetekkel.

(2) A szervezet igyekszik együttműködésen alapuló munkakapcsolatot kiépíteni más kormányközi szervezetekkel, amelyek hozzájárulhatnak a munkájához, és érdekeltek abban, hogy biztosítsák az egyezmény hatálya alá tartozó területen található élő tengeri erőforrások hosszú távú védelmét és fenntartható hasznosítását.

(3) A bizottság megállapodásokat köthet az e cikkben említett szervezetekkel, és szükség szerint más szervezetekkel is. A bizottság felajánlhatja e szervezeteknek, hogy megfigyelőket küldjenek üléseire vagy a szervezet bármely segédtestületének ülésére.

(4) Az egyezmény 2. és 3. cikkének a halászati erőforrásokra történő alkalmazásakor a szervezet együttműködik más illetékes halászati irányító szervezetekkel, és figyelembe veszi a régióban alkalmazandó, általuk meghozott védelmi és kezelési intézkedéseket.

19. cikk

A védelmi és kezelési intézkedések összeegyeztethetősége

(1) A szerződő felek elismerik, hogy a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok vonatkozásában elfogadott védelmi és kezelési intézkedések összeegyeztethetőségét biztosítani kell a nyílt tengereken és a nemzeti joghatóság alá tartozó területeken. E célból a szerződő felek kötelessége együttműködni annak érdekében, hogy egymással összeegyeztethető intézkedéseket hozzanak a halászati erőforrások ilyen halállományaira vonatkozóan, amelyek az egyezmény hatálya alá tartozó területen és bármely szerződő fél nemzeti joghatósága alá tartozó területen is előfordulnak. Az érintett szerződő fél és a bizottság ennek megfelelően előmozdítja az ilyen intézkedések összeegyeztethetőségét. Az összeegyeztethetőséget úgy biztosítják, hogy az ne ássa alá az 1982. évi egyezmény 61. és 119. cikkével összhangban meghozott intézkedéseket.

(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a parti államok és a bizottság előírásokat dolgoz ki és fogad el az érintett állományok halászatával kapcsolatos adatok, valamint az állományok állapotával kapcsolatos statisztikai adatok jelentésével és cseréjével kapcsolatban.

(3) A szerződő felek folyamatosan tájékoztatják a bizottságot az általuk e cikk értelmében meghozott intézkedésekről és döntésekről.

20. cikk

Halászati lehetőségek

(1) A halászati lehetőségekben való részvétel jellege és kiterjedése meghatározásakor a bizottság figyelembe veszi többek között a következőket:

a) a halászati erőforrások, köztük az élő tengeri erőforrások állapotát és a jelenlegi halászati erőkifejtés szintjét, figyelembe véve a Tudományos Bizottság tanácsait és ajánlásait;

b) az egyes érdekeket, a múltbéli és jelenlegi halászati szokásokat, beleértve a fogásokat és a bevett gyakorlatot az egyezmény hatálya alá tartozó területen;

c) a halászat fejlettségi szintjét;

d) azon fejlődő államok érdekeit, amelyek nemzeti joghatóság alá tartozó területein is előfordulnak az állományok;

e) az egyezmény hatálya alá tartozó területen lévő halászati erőforrások védelméhez és kezeléséhez való hozzájárulást, beleértve az információszolgáltatást, a kutatások végzését és a hatékony nyomon követést, ellenőrzést, felügyeletet és végrehajtást szolgáló együttműködési mechanizmusok kialakítása érdekében meghozott lépéseket;

f) az új vagy felderítő halászathoz való hozzájárulásokat az 1995. évi megállapodás 6. cikkének (6) bekezdésében megállapított alapelvek figyelembevételével;

g) az elsősorban az Atlanti-óceán délkeleti körzetében található állományok halászatától függő parti halászközösségek igényeit, és

h) az olyan parti államok igényeit, amelyek gazdasága túlnyomórészt a halászati erőforrások hasznosításától függ.

(2) Az (1) bekezdés alkalmazásakor a bizottság többek között:

a) éves kvóta-elosztásokat vagy erőkifejtés-korlátozásokat jelöl meg a szerződő felek számára;

b) elosztja a felderítési és tudományos kutatás fogásmennyiségeit;

c) szükség esetén az egyezményhez nem csatlakozó felek számára is elkülönít halászati lehetőségeket.

(3) A bizottság az elfogadott szabályok függvényében felülvizsgálja a kvóta-elosztásokat, az erőkifejtés-korlátozásokat és a szerződő felek halászati lehetőségekben való részvételét a szerződő felek védelmi és kezelési intézkedéseinek végrehajtásával és teljesítésével kapcsolatos információk, tanácsok és ajánlások figyelembevételével.

21. cikk

A régióbeli fejlődő államok különleges igényeinek elismerése

(1) A szerződő felek teljes mértékben elismerik a régió fejlődő államainak különleges igényeit a halászati erőforrások védelmével, kezelésével és az erőforrások fejlesztésével kapcsolatosan.

(2) Az egyezmény hatálya alá tartozó állományokkal kapcsolatos védelmi és kezelési intézkedések meghatározása során történő együttműködési kötelezettség érvényesítésekor a szerződő felek teljes mértékben figyelembe veszik az ilyen fejlődő államok egyedi igényeit, különös tekintettel a következőkre:

a) azon régióbeli fejlődő államok sebezhetősége, amelyek az élő tengeri erőforrások hasznosításától függnek, beleértve a lakosságuk vagy lakosságuk egy része táplálkozási igényeinek kielégítését;

b) a halászatot érő káros hatások elkerülésének szükségessége és a halászathoz való hozzáférés biztosítása a jövedelemkiegészítő, kisüzemi és kisipari halászok és a női halászati dolgozók számára, és

c) biztosítani kell, hogy az ilyen intézkedések sem közvetlenül, sem közvetve ne jelentsenek aránytalanul nagy terhet a régió fejlődő államai számára a védelemi feladatok terén.

(3) A szerződő felek a bizottságon és más, a halászati erőforrások kezelésében részt vevő szubregionális és regionális szervezeteken keresztül együttműködnek:

a) a régióbeli fejlődő államok azon képességének fejlesztése érdekében, hogy védjék és kezeljék a halászati erőforrásokat, és kiépítsék ezen erőforrások saját halászatát, és

b) azon régióbeli fejlődő államok támogatása érdekében, amelyek halászhatják a halászati erőforrásokat, hogy képessé váljanak az ezen erőforrások halászatában való részvételre, beleértve az egyezménnyel összhangban történő hozzáférés elősegítését.

(4) A régió fejlődő államaival az e cikkben megállapított célok érdekében történő együttműködés magában foglalja a pénzügyi támogatást, az emberi erőforrások fejlesztésével kapcsolatos támogatást, a műszaki segítségnyújtást, a technológia átadását és különösen a következő célokra irányuló tevékenységeket:

a) az egyezmény hatálya alá tartozó halászati erőforrások jobb védelme és kezelése a halászati adatok és kapcsolódó információk gyűjtése, jelentése, ellenőrzése, cseréje és elemzése révén;

b) állományfelmérés és tudományos kutatás, és

c) nyomon követés, ellenőrzés, felügyelet, megfelelőség és végrehajtás, beleértve a helyi szintű továbbképzést és kapacitásfejlesztést, a nemzeti és regionális megfigyelési programok kifejlesztését és finanszírozását, és a technológiához és berendezésekhez való hozzáférést.

22. cikk

Az egyezményhez nem csatlakozó felek

(1) A szerződő felek közvetlenül vagy a bizottságon keresztül felkérik azokat az egyezményhez nem csatlakozó feleket, amelyek hajói az egyezmény hatálya alá tartozó területen halásznak, hogy teljes mértékben működjenek együtt a szervezettel az egyezményhez való csatlakozással vagy a bizottság által elfogadott védelmi és kezelési intézkedések alkalmazásával annak biztosítása érdekében, hogy az intézkedéseket az egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott minden halászati tevékenység esetében alkalmazzák. Az egyezményhez nem csatlakozó felek olyan mértékben élvezik a halászatban való részvétel előnyeit, amilyen mértékben elkötelezték magukat az adott állományokra vonatkozó védelmi és kezelési intézkedések betartására.

(2) A szerződő felek információt cserélhetnek egymással közvetlenül vagy a bizottságon keresztül, és tájékoztatják a bizottságot is az egyezményhez nem csatlakozó felek lobogója alatt közlekedő olyan halászhajók tevékenységéről, amelyek az egyezmény hatálya alá tartozó területen halásznak, illetve minden olyan intézkedésről, amelyet az egyezményhez nem csatlakozó felek általi halászat tekintetében hoztak. A bizottság az ilyen tevékenységgel kapcsolatos információkat megosztja más megfelelő regionális vagy szubregionális szervezetekkel és megállapodásokkal is.

(3) A szerződő felek közvetlenül vagy a bizottságon keresztül meghozzák azokat a nemzeti joggal összhangban lévő intézkedéseket, amelyeket szükségesnek és megfelelőnek ítélnek az egyezményhez nem csatlakozó felek által végzett olyan halászati tevékenység megakadályozása érdekében, amely csökkenti a bizottság által elfogadott védelmi és kezelési intézkedések hatékonyságát.

(4) A szerződő felek egyénileg vagy együttesen felkérik az egyezmény hatálya alá tartozó területen halászhajókkal rendelkező halászati jogalanyokat, hogy teljes mértékben működjenek együtt a szervezettel a védelmi és kezelési intézkedések végrehajtásában azzal a céllal, hogy ezen intézkedéseket a lehető legszélesebb körben ténylegesen alkalmazzák az egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott halászati tevékenységekre. Ezek a halászati jogalanyok olyan mértékben élvezik a halászatban való részvétel előnyeit, amilyen mértékben elkötelezték magukat az adott állományokra vonatkozó védelmi és kezelési intézkedések betartására.

A bizottság felajánlhatja az egyezményhez nem csatlakozó felek számára, hogy megfigyelőket küldjenek az üléseire vagy a szervezet bármely segédtestületének ülésére.

23. cikk

Végrehajtás

(1) A bizottság által elfogadott védelmi, kezelési és ellenőrzési intézkedések a következő módon válnak kötelező érvényűvé a szerződő felekre nézve:

a) az ügyvezető titkár az intézkedésekről, azok bizottság általi elfogadását követően azonnal írásban értesíti a szerződő feleket;

b) az intézkedés egyéb rendelkezésének hiányában, az intézkedések 60 nappal az után válnak kötelező érvényűvé a szerződő felek számára, hogy a titkárság az a) albekezdés alapján megküldte az intézkedés bizottság által történt elfogadásáról szóló értesítést;

c) ha egy szerződő fél az a) albekezdésben meghatározott értesítéstől számított 60 napon belül értesíti a bizottságot arról, hogy nem tudja elfogadni az intézkedést, akkor ez az intézkedés a megadott mértékig nem lesz kötelező érvényű az adott szerződő félre; azonban, egyéb bizottsági rendelkezés hiányában, az intézkedés a többi szerződő félre kötelező érvényű marad;

d) a c) albekezdés szerint értesítést küldő bármely szerződő fél ezzel egy időben írásban indokolja meg az értesítés elküldését, és szükség esetén olyan alternatív intézkedést javasol, amelyet végre fog hajtani. Az indoklásban többek között ki kell térni arra, hogy az értesítés alapjául a következők szolgáltak-e:

i. a szerződő fél úgy ítéli meg, hogy az intézkedés nem áll összhangban az egyezmény rendelkezéseivel;

ii. a szerződő fél a gyakorlatban nem tudja betartani az intézkedést;

iii. az intézkedés formailag vagy ténylegesen igazságtalanul diszkriminatív a szerződő féllel szemben, vagy

iv. más különleges körülmények állnak fenn;

e) az ügyvezető titkár azonnal szétküldi a szerződő feleknek a c) és d) albekezdéssel összhangban kézhez vett értesítéseket és indoklásokat;

f) abban az esetben, ha egy szerződő fél kezdeményezi a c) és d) albekezdésben meghatározott eljárást, a bizottság bármely más szerződő fél kérésére összeül, és felülvizsgálja az intézkedést. Az ilyen ülés idején, illetve az attól számított 30 napon belül minden szerződő félnek jogában áll értesíteni a bizottságot arról, hogy már nem tudja elfogadni az intézkedést, és ez esetben a szerződő félre nézve a továbbiakban nem kötelező érvényű az intézkedés; és

g) az f) albekezdéssel összhangban összehívott felülvizsgálati ülés befejezéséig minden szerződő fél kérheti egy ad hoc szakértői testület 24. cikkel összhangban történő felállítását, hogy az ajánlásokat tegyen a c) és d) albekezdés szerinti eljárás kezdeményezését követően olyan ideiglenes intézkedésekre, amelyekre a felülvizsgált intézkedés vonatkozásában szükség lehet. A (3) bekezdésre is figyelemmel, az ilyen ideiglenes intézkedések minden szerződő félre nézve kötelező érvényűek, feltéve, hogy minden szerződő fél (azon szerződő felek kivételével, akik a c) és d) albekezdés alapján jelezték, hogy nem tudják elfogadni az intézkedést) egyetért abban, hogy az ilyen intézkedések hiánya veszélyeztetné az egyezmény hatálya alá tartozó állományok hosszú távú fenntarthatóságát.

(2) Minden az (1) bekezdésben meghatározott eljárást kezdeményező szerződő fél bármikor visszavonhatja az elutasításról szóló értesítését, és ekkor rá nézve is azonnal kötelező érvényűvé válik a már hatályban lévő intézkedés, vagy amikor e cikk alapján az intézkedés hatályba lép.

(3) Ez a cikk nem sérti a szerződő felek azon jogát, hogy a 24. cikkben megállapított vitarendezési eljárást kezdeményezzék az egyezmény értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákban, feltéve, hogy minden más vitarendezési eljárás, beleértve az e cikkben megállapított eljárást is, eredménytelen volt.

24. cikk

Vitarendezés

(1) A szerződő felek együttműködnek annak érdekében, hogy megelőzzék a vitákat.

(2) Amennyiben két vagy több szerződő fél között vita merül fel az egyezmény értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatosan, az érintett szerződő felek konzultálnak egymással annak érdekében, hogy rendezzék maguk a vitás kérdést, vagy tárgyalással, vizsgálattal, közvetítéssel, egyeztetéssel, választottbíróságon, bírósági egyezséggel vagy egyéb, általuk választott békés módon rendezzék a vitát.

(3) Amennyiben két vagy több szerződő fél között a vita szakmai jellegű és a szerződő felek nem tudják egymással rendezni, akkor a vitával egy ad hoc szakértői testülethez fordulhatnak, amelyet a bizottság által az első ülésén elfogadott eljárással összhangban állítanak fel. A testület tanácskozik az érintett szerződő felekkel, majd megpróbálja gyorsan rendezni a vitát anélkül, hogy a vitarendezésre alkalmazott kötelező eljárásokhoz kellene folyamodnia.

(4) Amennyiben egy vitás kérdést a (2) bekezdésben említett konzultációt követően elfogadható időn belül nem terjesztenek be rendezésre, vagy amennyiben a vitát az e cikkben említett egyéb módok alkalmazásával nem rendezik elfogadható időn belül, a vitában érintett bármelyik fél az 1982. évi egyezmény XV. részében előírt vitarendezési eljárással összhangban, vagy ha a vita egy vagy több kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló állományt érint, akkor az 1995. évi megállapodás VIII. részében megállapított rendelkezésekkel összhangban kötelező érvényű döntést kérhet. Az 1982. évi egyezmény és az 1995. évi megállapodás vonatkozó részét kell alkalmazni függetlenül attól, hogy a vitában érintett felek szerződő felei-e az 1982. évi egyezménynek vagy az 1995. évi megállapodásnak.

(5) Azok a bíróságok, törvényszékek vagy testületek, ahová a vitát e cikk értelmében beterjesztették, ezen egyezmény, az 1982. évi egyezmény és az 1995. évi megállapodás vonatkozó rendelkezéseit, továbbá az élő tengeri erőforrások védelmére és kezelésére általánosan elfogadott előírásokat és a nemzetközi jog egyéb, az 1982. évi egyezménnyel és az 1995. évi megállapodással összeegyeztethető szabályait alkalmazzák az érintett halállományok védelmének biztosítása érdekében.

25. cikk

Aláírás, megerősítés, elfogadás és jóváhagyás

(1) Ez az egyezmény aláírásra nyitva áll 2001. április 20-án a namíbiai Windhoekben, majd a 2001. április 20-i elfogadását követően egy évig az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) központjában a Délkelet-atlanti Halászati Szervezet 2001. április 20-i konferenciáján részt vevő összes állam és regionális gazdasági integrációs szervezet, valamint mindazon államok és regionális gazdasági integrációs szervezetek számára, amelyek hajói halásszák vagy az egyezmény elfogadását megelőző négy évben halászták az egyezmény hatálya alá tartozó halászati erőforrásokat.

(2) Ezt az egyezményt az (1) bekezdésben említett államoknak és regionális gazdasági integrációs szervezeteknek meg kell erősíteniük, el kell fogadniuk vagy jóvá kell hagyniuk. A megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat letétbe helyezik az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) főigazgatójánál (a továbbiakban: a letéteményes).

26. cikk

Csatlakozás

(1) Az egyezményhez csatlakozhatnak a parti államok és minden más olyan állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet, amelyeknek hajói az egyezmény hatálya alá tartozó területen halásszák az egyezmény hatálya alá tartozó halászati erőforrásokat.

(2) Az egyezmény csatlakozásra nyitva áll azon a 25. cikk alapján szerződő félnek minősülő regionális gazdasági integrációs szervezetektől eltérő regionális gazdasági integrációs szervezetek számára is, amelyek tagállamai között van egy vagy több olyan tagállam, amely részben vagy egészében átruházta hatáskörét az egyezmény hatálya alá tartozó ügyekben. Az ilyen regionális gazdasági integrációs szervezetek csatlakozása előtt a bizottság konzultációkat folytat a bizottsági munkában történő részvétel feltételeiről.

(3) A csatlakozási okiratokat a letéteményesnél helyezik letétbe. A letéteményes által az egyezmény hatálybalépése előtt elfogadott csatlakozások az egyezmény hatálybalépését követő 30 nappal lépnek hatályba.

27. cikk

Hatálybalépés

Ez az egyezmény 60 nappal az után lép hatályba, hogy a letéteményesnél letétbe helyezték a harmadik olyan megerősítő, csatlakozási, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot, amelyek közül legalább egyet egy parti állam helyezett letétbe. Minden olyan állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet esetében, amely az egyezmény hatálybalépése után helyezi letétbe a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratát, az egyezmény a letétbehelyezést követő 30. napon lép hatályba.

28. cikk

Fenntartások és kivételek

Ezzel az egyezménnyel szemben fenntartások vagy kivételek nem tehetők.

29. cikk

Nyilatkozatok és állásfoglalások

A 28. cikk nem zárja ki, hogy egy állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet az egyezmény aláírásakor, megerősítésekor vagy az ahhoz történő csatlakozásakor bármilyen megfogalmazásban vagy név alatt nyilatkozatot vagy állásfoglalást tegyen többek között azzal a céllal, hogy harmonizálja saját törvényeit és jogszabályait e megállapodás rendelkezéseivel, feltéve, hogy az ilyen nyilatkozatok vagy állásfoglalások nem irányulnak arra, hogy kizárják vagy módosítsák az egyezmény rendelkezéseinek jogi hatályát az adott államra vagy regionális gazdasági integrációs szervezetre.

30. cikk

Más megállapodásokkal való kapcsolat

Ez az egyezmény nem befolyásolja a szerződő feleknek az 1982. évi egyezményből és az azzal összeegyeztethető más olyan megállapodásokból eredő jogait és kötelezettségeit, amelyek nem befolyásolják a többi szerződő felet az ebből az egyezményből eredő jogok gyakorlásában vagy kötelezettségek teljesítésében.

31. cikk

Tengerrel kapcsolatos követelések

Ennek az egyezménynek egyetlen rendelkezése sem jelenti a bármelyik szerződő fél által követelt vizek és övezetek jogállására vagy kiterjedésére vonatkozó követeléseknek vagy állásfoglalásoknak az elismerését.

32. cikk

Módosítás

(1) Az egyezmény módosítására bármelyik szerződő fél bármikor javaslatot tehet.

(2) A módosítási javaslatokról előzőleg írásban értesítik az ügyvezető titkárt, mégpedig legalább 90 nappal az előtt az ülés előtt, amikor meg kívánják tárgyalni azokat, és az ügyvezető titkár azonnal továbbítja a javaslatot a szerződő feleknek. Az egyezmény módosítására tett javaslatokat a bizottság éves ülésén kell megtárgyalni, kivéve, ha a szerződő felek többsége rendkívüli ülést kér a javasolt módosítás megtárgyalására. A rendkívüli üléseket legalább 90 nappal korábbi értesítéssel lehet összehívni.

(3) A bizottság által elfogadott módosítások szövegét az ügyvezető titkár azonnal továbbítja a szerződő feleknek.

(4) A módosítások 30 nappal az után lépnek hatályba, hogy minden szerződő fél letétbe helyezte a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot.

33. cikk

Felmondás

(1) A letéteményesnek címzett írásbeli értesítés útján bármelyik szerződő fél felmondhatja az egyezményt, és ezt meg is indokolhatja. Az indoklás hiánya nem befolyásolja a felmondás érvényességét. A felmondás egy évvel az után lép hatályba, hogy a letéteményes kézhez vette az erről szóló értesítést, kivéve, ha az értesítésben ennél későbbi időpont van megjelölve.

(2) Az egyezmény felmondása nem befolyásolja a szerződő feleknek az egyezmény értelmében érvényes olyan pénzügyi kötelezettségeit, amelyek a felmondás hatálybalépése előtt merültek fel.

34. cikk

Bejegyzés

(1) Az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) főigazgatója lesz az egyezmény, és minden módosításának vagy felülvizsgálatának letéteményese. A letéteményes:

a) megküldi az egyezmény hitelesített másolatait az egyezmény aláíróinak és szerződő feleinek;

b) intézkedik arról, hogy az egyezményt a hatálybalépés után az ENSZ alapokmányának 102. cikkével összhangban bejegyezzék az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkáránál;

c) az egyezmény minden aláíróját és szerződő felét tájékoztatja a következőkről:

i. a 25. és 26. cikkel összhangban letétbe helyezett megerősítő, csatlakozási, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokról;

ii. az egyezmény 27. cikkel összhangban történő hatálybalépéséről;

iii. az egyezmény 32. cikkel összhangban történő módosításainak a hatálybalépéséről;

iv. az egyezmény 33. cikkel alapján történő felmondásáról.

(2) A letéteményes feladatainak ellátására az angol nyelvet használja.

35. cikk

Hiteles szövegek

Az egyezmény angol és portugál nyelvű szövege egyaránt hiteles.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, erre kellően felhatalmazottak aláírták ezt az angol és portugál nyelvű egyezményt.

Kelt a namíbiai Windhoekben, 2001. április 21-én egy-egy eredeti példányban, angol és portugál nyelven.

--------------------------------------------------