MELLÉKLET

TÁRSULÁSI MENETREND AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS GRÚZIA KÖZÖTT (2021–2027)

Tartalom

Bevezetés

1. A társulási menetrend végrehajtására vonatkozó elvek, eszközök és források

2. A társulási menetrend prioritásai

A. Intézkedést igénylő kulcsfontosságú prioritások

1. A reziliens, fenntartható és integrált gazdaságok területén

2. Az elszámoltatható intézmények, a jogállamiság és a biztonság területén

3. A környezet- és éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia területén

4. A reziliens digitális átállás területén

5. A reziliens, méltányos és befogadó társadalmak területén

6. A kül- és biztonságpolitika területén

B. A társulási menetrend rövid és középtávú prioritásai

1. Demokrácia, emberi jogok és felelősségteljes kormányzás

2. Kül- és biztonságpolitika

3. Jogérvényesülés, szabadság és biztonság

4. Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek

5. Gazdasági és ágazati együttműködés

6. Összeköttetés, energia, környezet, éghajlat-politika és polgári védelem

7. Mobilitás és az emberek közötti kapcsolatok

BEVEZETÉS

2014. június 27-én az Európai Unió és tagállamai, valamint Grúzia (a továbbiakban: a Felek) ambiciózus és innovatív társulási megállapodást írtak alá, mely mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is magában foglal. A megállapodás kötelező, szabályokra épülő rendelkezéseket tartalmaz és megerősített együttműködésről rendelkezik. A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségre vonatkozó megállapodást ideiglenesen 2014. szeptember 1-jétől alkalmazták. A megerősítési folyamat lezárását követően a társulási megállapodás teljes körű alkalmazása 2016. július 1-jén vette kezdetét.

Az EU és Grúzia által ezt követően elfogadott társulási menetrendek előkészítik és megkönnyítik a társulási megállapodás végrehajtását. A társulási menetrend prioritásai kiegészítik az EU és Grúzia azon feladatait, hogy maradéktalanul végrehajtsák a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás rendelkezéseit. Az a tény, hogy a társulási menetrend kisszámú prioritásra összpontosít, nem érinti az egyéb vonatkozó megállapodások, illetve a keleti partnerség multilaterális irányvonala alapján jelenleg folyó párbeszéd terjedelmét, vagy az arra szóló felhatalmazást. A társulási menetrend nem érinti továbbá a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépése óta tett kötelezettségvállalások végrehajtását, és támogatja a dinamikus jogszabály-közelítés elvét.

Továbbá 2017. március 28-án életbe lépett Grúzia biometrikus útlevéllel rendelkező állampolgárai számára a vízummentes utazás a schengeni országokba, ami jelentősen javította a két Fél közötti mobilitást és az emberek közötti kapcsolatokat, biztonságos és megfelelően irányított környezetben. Az aktualizált társulási menetrendnek ezért célja az is, hogy a vízummentes utazás feltételei folyamatosan teljesüljenek, a vízumliberalizációs folyamat keretében tett kötelezettségvállalásokkal és a Bizottság által a vízummentesség-felfüggesztési mechanizmus keretében kiadott rendszeres jelentésekben foglalt ajánlásokkal összhangban. Mechanizmus. A migrációval kapcsolatos – többek között az irreguláris migráció, a grúziai állampolgárok által benyújtott megalapozatlan menedékjog iránti kérelmek, valamint a közrenddel és a biztonsággal kapcsolatos kihívások terén felmerülő – kérdések kezelése továbbra is fontos prioritás az EU és Grúzia között a vízumliberalizációval összefüggésben folytatott együttműködésben. A legális migráció megkönnyítésének lehetőségeit alaposabban meg kell vizsgálni.

E dokumentum aktualizálja és új alapokra helyezi a 2017–2020-as időszakra vonatkozó társulási menetrendet, és új prioritásokat határoz meg a politikai társulásra és a gazdasági integrációra vonatkozó, a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló társulási megállapodásban meghatározott célkitűzések elérésére irányuló közös munka tekintetében. Különbséget tesz a rövid távú prioritások (melyek tekintetében 3–4 éven belül várnak jelentős előrelépést vagy várják azok megvalósulását) és a középtávú prioritások (melyek tekintetében 7 éven belül várnak jelentős előrelépést vagy várják azok megvalósulását) között. A Társulási Tanács felügyeli és nyomon követi a társulási megállapodás alkalmazását és végrehajtását, valamint – a társulási megállapodás alapján létrehozott Társulási Bizottság és albizottságok segítségével – rendszeresen felülvizsgálja e megállapodás működését a megállapodás célkitűzéseinek fényében.

Ez a társulási menetrend az elfogadásának időpontjától 2027 végéig alkalmazandó. A társulási menetrend bármikor módosítható vagy aktualizálható az EU–Grúzia Társulási Tanács megállapodásával.

1. A TÁRSULÁSI MENETREND VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELVEK, ESZKÖZÖK ÉS FORRÁSOK

A következő közös elvek vezérlik továbbra is a társulási menetrend végrehajtását:

— A társulási menetrend keretében hozott intézkedéseket a társulási megállapodásnak/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásnak – így annak preambulumának is – maradéktalanul megfelelve kell végrehajtani.

— A társulási menetrendet az átláthatóság, az elszámoltathatóság és az inkluzivitás elveinek maradéktalan tiszteletben tartása mellett kell végrehajtani.

— A társulási menetrend mindkét Fél szerepvállalását igényli és a társulással kapcsolatos reformokról folytatott párbeszédet követel.

— A társulási menetrend kézzelfogható és meghatározott eredmények elérését célozza gyakorlati intézkedések fokozatos végrehajtása révén.

— A Felek elismerik annak fontosságát, hogy megfelelő és elegendő politikai, technikai és pénzügyi eszközzel támogassák az egyeztetett prioritásokat.

— A társulási menetrend végrehajtása nyomon követés, az általános előrehaladásra is vonatkozó éves jelentéstétel és értékelés tárgyát fogja képezni. Az elért eredményeket felülvizsgálják, többek között a társulási megállapodásban meghatározott intézményi struktúrák keretében. A civil társadalmat is arra ösztönzik, hogy nyomonkövetési tevékenységeit a társulási menetrendre összpontosítsa.

— Az Európai Unió támogatja Grúziát a társulási menetrendben meghatározott célkitűzések és prioritások végrehajtásában. Ehhez igénybe veszi az összes rendelkezésre álló uniós támogatást, szakértelmet és tanácsot, a bevált gyakorlatokat és know-how-t, információkat oszt meg, támogatást nyújt a kapacitásépítéshez és az intézményfejlesztéshez, továbbá új támogatási eszközöket alakít ki. Az EU hangsúlyozza, hogy az uniós támogatás biztosítása a reformok tekintetében elért eredményekhez kapcsolódó, együttesen elfogadott szigorú feltételekhez kötött. Az EU másokkal is együtt fog működni annak érdekében, hogy a Grúzia más partnereitől származó támogatásokat összehangolják, valamint megerősíti az „Európa együtt” elnevezésű támogatás összehangolt megközelítését, amely ötvözi az EU-tól, annak tagállamaitól és a pénzügyi intézményektől származó forrásokat. A megfelelő uniós pénzügyi eszközök szintén rendelkezésre fognak állni a társulási menetrend végrehajtásának elősegítésére. Mindazonáltal a társulási menetrend önmagában véve nem egy pénzügyi programozási dokumentum, és nem helyettesíti a Felek általi pénzügyi programozást, illetve megoldásokat.

Elismerve, hogy a társulási menetrend a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásának elsődleges eszköze, a társulási menetrendben meghatározott prioritások tükrözik „A keleti partnerségre vonatkozó politika 2020 után: A reziliencia erősítése – a mindenki számára előnyös keleti partnerség” című közös közleményben (1) és a keleti partnerség csúcstalálkozóján elfogadott nyilatkozatban (2) felvázolt hosszú távú szakpolitikai célkitűzéseket, amelyek a keleti partnerség 2020 utáni prioritásainak alapját fogják képezni. Ezen prioritások támasztják alá a Grúziának nyújtott uniós támogatást, a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszközben (NDICI) és a 2020 utáni időszakra vonatkozó megfelelő programozási dokumentumokban foglaltaknak megfelelően. Az EU más uniós eszközökből is nyújthat támogatást. A támogatás nyújtására az uniós külső támogatásra vonatkozó végrehajtási szabályok és eljárások maradéktalan betartása mellett kerül sor. Az EU által nyújtott támogatás tükrözni fogja az EU feltételrendszeren és ösztönzőkön alapuló megközelítését, és e támogatásnak feltétele lesz az elfogadott reformok végrehajtása.

2. A TÁRSULÁSI MENETREND PRIORITÁSAI

A közös értékek és elvek megszilárdításához és előmozdításához az EU és Grúzia kulcsfontosságú prioritásnak tartja a társulási megállapodás és a társulási menetrend végrehajtását, amint abban az EU és Grúzia megállapodott. A társulási megállapodás lehetővé teszi a partnerek és az Európai Unió közötti politikai társulás és gazdasági integráció folyamatának felgyorsítását.

A társulási megállapodás aláírása óta Grúzia lépéseket tett és jelentős reformokat hajtott végre a megállapodás hatékony végrehajtása érdekében. A két Fél elismeri az Unióval való politikai társulás és gazdasági integráció elmélyítése terén Grúzia által elért eredményeket, valamint az olyan területeken jelentkező kihívásokat, mint a közös alapvető értékek, a jogállamiság és az igazságügyi reform, és ismételten hangsúlyozza, hogy további intézkedésekre van szükség jelentős és fenntartható előrelépéshez annak érdekében, hogy a polgárok teljes mértékben élvezhessék az EU–Grúzia társulási megállapodás előnyeit.

Ezen társulási menetrend időtartama alatt az Unió és Grúzia közötti együttműködés szempontjából létfontosságú Grúzia demokratikus és jogállamisági menetrendjének előmozdítása ambiciózus, széles körű és inkluzív folyamat keretében végrehajtott politikai, igazságügyi és korrupcióellenes reformok révén.

A társulási megállapodás, illetve az ahhoz kapcsolódó mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségek hatékony megvalósítása – a szabályozás közelítésének szélesebb körű folyamatához és az ahhoz kötődő szükséges reformokhoz kapcsolódva – hozzájárul az EU-val való megerősített gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok feltételeinek megteremtéséhez, ez pedig Grúziának az Európai Unió belső piacával történő további fokozatos gazdasági integrációjához vezet, a társulási megállapodásokban előirányzottak szerint.

Az EU újólag hangsúlyozza, hogy határozottan támogatja Grúziának a nemzetközileg elismert határai közötti szuverenitását és területi integritását, beleértve Grúzia el nem ismerési és közeledési politikáját, valamint határozottan elkötelezett a grúziai béke, stabilitás és konfliktusrendezés előmozdítása mellett. Az EU elismeri továbbá Grúzia jelentős hozzájárulását az EU közös biztonság- és védelempolitikájához, többek között az EU által vezetett válságkezelési műveletekben való részvétel révén. Az EU készen áll arra, hogy folytassa a biztonsági együttműködést Grúziával azzal a céllal, hogy az Unió szomszédságában megvalósítsa stratégiai prioritásait.

Az EU és Grúzia közötti – többek között a keleti partnerség keretében megvalósuló – együttműködés célja továbbá számos globális szakpolitikai célkitűzés megvalósításának támogatása is, ideértve az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodást, valamint a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és 17 fenntartható fejlesztési céljának végrehajtását, amelyek mellett mindkét Fél elkötelezte magát. Az együttműködés erősíteni fogja a nemzetközi szabályokon alapuló rendet, és hozzá fog járulni egy erősebb Európa építéséhez a világban.

Ezzel összefüggésben a következő reformintézkedéseket kell kiemelten kezelni.

A. Intézkedést igénylő kulcsfontosságú prioritások

1. A reziliens, fenntartható és integrált gazdaságok területén

1.1. Gazdaságfejlesztés, üzleti és beruházási környezet

A Felek együttműködnek a gazdasági fejlődés fellendítése és a Grúzia és az EU közötti gazdasági integráció elmélyítése céljából, a grúz állampolgárok javára és jóléte érdekében. Ez csökkenteni fogja a társadalmi-gazdasági és oktatási egyenlőtlenségeket, javítja a munkakörülményeket, valamint biztosítja a gazdaság fokozatos dekarbonizációját és klímasemlegességét. A körülményekre tekintettel alapvető fontosságú lesz a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági következményeinek kezelése a rövid távú és hosszú távú reziliencia kiépítése mellett. Ennek során törekedni kell arra, hogy a Covid19 utáni helyreállítás zöld legyen, és teljesüljenek a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célok. A fenntartható és méltányos fellendülés szempontjából a munkaerő-védelem fenntartása és a tisztességes munka előmozdítása is döntő fontosságú lesz.

A figyelem középpontjában az üzleti és beruházási környezet javítása, valamint valamennyi vállalkozó számára egyenlő versenyfeltételek megteremtése áll a jogállamiság, a jogbiztonság és a folyamatos korrupcióellenes erőfeszítések révén. Ez magában foglalja a vállalkozások közötti választottbíráskodás továbbfejlesztését és a bírósági határozatok végrehajtását is. Fontos a kis- és középvállalkozások (kkv-k) közvetlen támogatásának biztosítása – többek között a kkv-stratégia végrehajtása révén –, a vállalkozói készség előmozdítása (többek között a nők és a fiatalok körében), a finanszírozáshoz való hozzáférés biztosítása, valamint a szövetkezetek megerősítése Grúzia vidéki területein. A 2021 és 2027 közötti időszakra szóló mezőgazdasági és vidékfejlesztési stratégia végrehajtása hozzájárul a hatékony értékláncok fejlesztéséhez, a foglalkoztatás javításához a vidéki térségekben, továbbá támogatja a kkv-k versenyképességének növelését magas exportértékkel rendelkező, kiválasztott ágazatokban. Ez elősegíti a gazdaság nemzetközivé válásának erősödését és az uniós értékláncokba való integrációját is. Az egységes eurófizetési térséghez való csatlakozásra irányuló törekvés a gazdasági együttműködési menetrend kulcsfontosságú részét képezi, amely a vállalkozások számára fontos ösztönzőt, Grúzia lakossága számára pedig kézzelfogható előnyt jelent. A regionális fejlesztési politikák végrehajtása hozzájárul a kiegyensúlyozottabb területfejlesztéshez, csökkenti az egyenlőtlenségeket, és Tbiliszi és Batumi mellett újabb súlypontokat hoz létre.

A gazdasági és pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében ugyanakkor fontos az erős gazdasági és költségvetési irányítás sikeres útjának folytatása, valamint a pénzügyi szektor további korszerűsítése, többek közt a bankszektor reformja, a tőkepiacok előmozdítása és a mikrohitelek fejlesztése révén.

A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség keretében vállalt kötelezettségek teljes körű végrehajtásának előmozdítása érdekében fontos lesz az uniós szabályozási normákhoz való konvergencia erősítése, amely a Grúzia és az EU közötti gazdasági integráció előfeltétele. Kiemelt hangsúlyt kap a műszaki előírások végrehajtása, a piacfelügyelet, az egészségügyi és növényegészségügyi intézkedések, beleértve az élelmiszer-biztonságot és az európai szabványokhoz való igazodást is. A vámügyi együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtása, a szellemi tulajdonjogok érvényesítése, valamint a földrajzi árujelzőkről szóló törvény teljes körű végrehajtása kulcsfontosságú a kereskedelem növeléséhez.

A Felek elismerik a három társult partnernek az EU-val való együttműködés fokozására irányuló kezdeményezését, és tudomásul veszik a társulási megállapodások és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásával kapcsolatos közös érdekű kérdések, valamint a keleti partnerségen belüli együttműködés terén közöttük fennálló fokozott koordinációt.

1.2. Az összeköttetések erősítése

A Felek együttműködnek az EU és Grúzia közötti (közlekedési, energetikai és digitális) összeköttetések megerősítése érdekében, különösen a Fekete-tengeren keresztül.

A közlekedés területén kölcsönösen előnyös stratégiai projekteket hajtanak végre, többek között a keleti partnerség keretében, fokozatosan kiépítik a kibővített indikatív TEN-T hálózatot, és előmozdítják a multimodális közlekedési megoldásokat. Folytatják az együttműködést valamennyi közlekedési módra (légi, közúti, tengeri, vasúti) vonatkozó uniós vívmányok végrehajtása érdekében azzal a céllal, hogy javítsák a fizikai összeköttetést és az ahhoz kapcsolódó szabványokat, valamint a szabályozási és biztonsági szempontokat (különösen a közúti közlekedés biztonságát illetően), ugyanakkor előmozdítsák a környezetbarát közlekedési megoldások fokozott előtérbe helyezését.

Alapvető fontosságú lesz a Grúziának az Energiaközösséghez való csatlakozásából származó vállalások végrehajtásának támogatása, különösen szabályozási reformok és az energiabiztonságba, illetve az energiahatékonyságba való beruházás, az energia infrastruktúra-hálózatok és összeköttetések megerősítése és újak kialakítása, valamint a villamosenergia- és a gázenergia-piac átláthatóságának és megfelelő működésének javítása révén.

1.3. Oktatás és a fiatalok foglalkoztathatósága, kutatás és innováció

A Felek együttműködnek az emberekbe, különösen a fiatalokba történő befektetés és a foglalkoztathatóság javítása érdekében, a tisztességes munkahelyek és a hatékony munkavédelem biztosítása mellett. Grúzia átfogó, az oktatás valamennyi szintjén a hatékonyságra, az egyenlő hozzáférésre és a minőségre összpontosító oktatási és kutatási reform révén fogja oktatási és kutatási teljesítményét fejleszteni. A keleti partnerség grúziai Európai Iskolája példaértékű lehet a nemzetközi normákkal összhangban álló minőségi oktatás terén.

Emellett döntő fontosságú lesz annak biztosítása, hogy az oktatási tanterv megfeleljen a munkaerőpiaci igényeknek a készséghiányok megszüntetése, valamint a készségek és a munkahelyek jobb összehangolása érdekében. Prioritásként kell kezelni a munkaerőpiachoz való hozzáférés javítását, többek között a nők és a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek számára. Tovább folytatódik ugyanakkor a foglalkoztatáspolitika és a foglalkoztatási szolgálatok fejlesztése.

A Felek továbbra is támogatják a kutatási és innovációs (K+I) szakpolitikák megvalósítását; törekednek arra, hogy az erősebb kutatási és innovációs ökoszisztémákba való beruházásokat szakpolitikai reformokon keresztül, a bruttó K+I kiadások növelésével ösztönözzék; és előmozdítják a zöld és digitális átállást azáltal, hogy adott esetben intelligens szakosodási stratégiákat és technológiatranszfert alkalmaznak.

2. Az elszámoltatható intézmények, a jogállamiság és a biztonság területén

2.1. Jogállamiság, igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem

A Felek együttműködnek a jogállamiság elveinek tiszteletben tartása érdekében, különös tekintettel az igazságügyi ágazatra és az igazságszolgáltatás függetlenségére. Az igazságügyi reformok harmadik és negyedik hullámának teljes körű végrehajtása kulcsfontosságú az igazságszolgáltatás függetlenségének és elszámoltathatóságának megerősítéséhez, többek között a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács és más kulcsfontosságú igazságszolgáltatási intézmények intézményi felépítésének és gyakorlatainak megerősítése, az átláthatóság, valamint az érdemeken alapuló kiválasztási és előléptetési folyamatok fokozása révén, a Velencei Bizottság és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának ajánlásaival összhangban.

Grúzia további igazságügyi reformokat hajt végre – többek között a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács kiemelt céljaként –, és ambiciózus stratégiát fogad el a 2021 utáni igazságügyi reformokra vonatkozóan egy széles körű, inkluzív és pártokon átívelő reformfolyamat révén, amely magában foglalja az igazságügyi reform harmadik és negyedik hulláma hatékonyságának értékelését is. Grúzia kiemelt feladatként továbbra is azon munkálkodik, hogy a rendes bíróságokról szóló törvényt összhangba hozza a Velencei Bizottság vonatkozó ajánlásaival (3), és a felülvizsgált törvényt valamennyi jövőbeli kinevezés esetében teljes mértékben alkalmazza.

Emellett a bírói kinevezések színvonalas indokolását is közzé kell tenni, és el kell fogadni a bíróságok elfogadott határozatainak közzétételére vonatkozó jogszabályt.

Az ügyészség és az ügyészi tisztség függetlenségének megerősítése érdekében Grúzia felülvizsgálja a legfőbb ügyész kinevezési eljárását. E célból a Parlamentben bevezetik a minősített többségi szavazást, amely a Velencei Bizottság fő ajánlása a témában. A szavazás magában foglal egy hatékony, a patthelyzetek kialakulását megelőző mechanizmust is, amely pártoktól függetlenül széles körű támogatást élvez, és összhangban áll a Velencei Bizottság ajánlásával. További biztosítékokat is bevezetnek annak érdekében, hogy a kiválasztási és kinevezési folyamat átlátható legyen, valamint a feddhetetlenség, a függetlenség, a pártatlanság és a szakértelem szempontjai érvényesüljenek.

Tovább kell erősíteni a bűnüldöző szervek elszámoltathatóságát és demokratikus felügyeletét.

Grúzia továbbra is törekszik arra, hogy ambiciózus előrehaladást érjen el a korrupció és a gazdasági bűnözés – többek között a korrupció valamennyi formája – elleni küzdelem terén, és megerősíti a korrupció megelőzését szolgáló mechanizmusait, többek között a közbeszerzés területén.

3. A környezet- és éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia területén

3.1. Környezetvédelem és éghajlat-politika

A Felek együttműködnek a környezeti és az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia megvalósítása érdekében azáltal, hogy előmozdítják – többek között a Covid19 utáni helyreállítási erőfeszítések keretében – a modern, erőforrás-hatékony, tiszta és körforgásos gazdaságot, amely az európai zöld megállapodással összhangban a gazdaság környezetbarátabbá tételéhez és a természeti erőforrások fenntarthatóbb felhasználásához vezet. Ez többek között a közigazgatási reformok folytatásával és a társulási megállapodás környezetvédelmi és éghajlat-politikai fejezeteinek végrehajtásához szükséges közigazgatási kapacitás kiépítésével érhető el. Ezen túlmenően az EU és Grúzia között a környezetről és az éghajlatról folytatott párbeszéd előmozdítására a társulási megállapodás meglévő struktúráinak keretében kerül sor. E tekintetben alapos konzultációt tartanak a civil társadalommal.

A Párizsi Megállapodással összhangban a kibocsátáscsökkentésre és az éghajlatváltozás hatásaival szembeni rezilienciára vonatkozó célkitűzéseket beépítik az átfogó gazdaság- és közlekedéspolitikákba, hogy mérsékeljék az éghajlatváltozás hatását, és előnyöket nyújtsanak a polgárok mindennapi életviteléhez. Ezzel összefüggésben Grúzia hosszú távú, alacsony üvegházhatásúgáz-kibocsátást támogató fejlesztési stratégiát nyújt be az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) számára, és a Párizsi Megállapodással összhangban aktualizálja nemzetileg meghatározott hozzájárulását.

Nagyobb hangsúlyt kap a fenntartható mezőgazdaság és halászat lehetővé tétele és előmozdítása, többek között a Fekete-tengerre irányuló közös tengerügyi menetrend kék gazdasági keretrendszerében (4), valamint a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák megőrzése, többek között a Fekete-tenger térségében is.

A környezetvédelmi irányítás megerősítését biztosítja a környezeti hatásvizsgálatról és a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló jogszabályok végrehajtása, a környezeti felelősségről szóló új jogszabályok elfogadása és végrehajtása, valamint a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférés és a nyilvánosság döntéshozatalban való részvételének biztosítása. A levegő- és vízminőség javítása, valamint az európai normákkal összhangban lévő hatékonyabb hulladékgazdálkodás nemcsak a környezet javításához járul hozzá, hanem jelentős hatással lesz a közegészségre is. Mindezek figyelembevételével a felek megerősítik a közegészségügy terén folytatott együttműködésüket.

3.2. Népegészségügy

A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a megfizethető orvosi ellátást, és előmozdítsák az emberek orvosi ellátáshoz való hozzáférését a társadalom minden szegmensében, többek között az egyetemes egészségügyi ellátási program lefedettségének javítása és a digitális egészségügy révén. A betegségek megelőzése és a dohányzás elleni küzdelem központi szerepet játszik. Az egészségügyi intézmények és elszámoltathatóságuk minőségi mutatók, értékalapú beszerzési és egyéb minőségirányítási folyamatok révén fog erősödni. Ez kulcsfontosságú a fertőző és nem fertőző betegségek hatékony kezeléséhez, valamint ahhoz, hogy az egészségügyi rendszer összességében ellenállóbbá váljon a külső sokkhatásokkal, például a világjárványokkal szemben.

4. A reziliens digitális átállás területén

4.1. A digitális infrastruktúra fejlesztése

A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a növekedést és Grúzia fenntartható fejlődését azáltal, hogy továbbra is előmozdítják a digitális infrastruktúra kiépítését és támogatják a digitális transzformációt a nemzeti szélessávú fejlesztési stratégia végrehajtása alapján, összhangban az uniós jogszabályokkal és a bevált gyakorlatokkal, különösen a digitális infrastruktúrák biztonsága tekintetében. A Covid19-világjárvány rávilágított a társadalmakon belüli digitális szakadékra és arra, hogy sürgősen támogatni kell ezt a digitális átalakulást. Az e-egészségügyre, a távtanulásra, a távorvoslásra, a vírusok nyomon követésére és a dezinformáció megelőzésére szolgáló megoldások nemcsak a világjárvány idején segítenek, hanem az elkövetkező években is támogatni fogják az EU valamennyi partnerének rezilienciáját és fejlődését. Kulcsfontosságú lesz a digitális gazdaság és az innováció ösztönzése megfelelő szakpolitikák révén, amelyek nemcsak az informatikai ágazatot, hanem a kreatív iparágakat is fellendítik és tovább diverzifikálják, erősítik versenyképességüket, ösztönzik az induló vállalkozások növekedését és túlélését, valamint digitalizálják az értékláncokat.

4.2. E-kormányzás és digitális szolgáltatások

Ugyanakkor tovább kell fejleszteni az e-kormányzást és a digitális szolgáltatásokat a közigazgatás hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozása érdekében. Ennek együtt kell járnia a szélesebb népesség digitális készségeinek és elektronikus írástudásának fejlesztésével. E célból Grúzia valamennyi lakosa számára megfizethető áron hozzáférést kell biztosítani az internethez és más elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz. A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy tovább erősítik Grúzia elektronikus hírközlésért felelős nemzeti szabályozó hatóságának igazgatási kapacitását és függetlenségét, ami az adott piac megfelelő működésének alapvető feltétele. Ezen túlmenően az EU támogatni fogja a Grúzia és a többi keleti partnerország közötti, illetve adott esetben az EU-val kötött barangolási és frekvenciahasználati megállapodások végrehajtását.

4.3. Kiberreziliencia

A Felek együttműködnek a kiberreziliencia javítása, valamint az uniós jogszabályokon és bevált gyakorlatokon – többek között az uniós kiberbiztonsági tanúsítási keretrendszeren – alapuló szilárd jogi, szakpolitikai és operatív kiberbiztonsági keretek biztosítása érdekében. Ennek keretében a felek folytatják a grúz jogszabályoknak a hálózati és információbiztonságról szóló irányelvhez való további közelítésére irányuló munkát.

A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy Grúzia elfogadja az elektronikus azonosítási rendszerekre és az elektronikus bizalmi szolgáltatásokra vonatkozó jogi kereteket, összhangban az uniós jogszabályokkal és a bevált gyakorlatokkal, a bizalmi szolgáltatásokra vonatkozó esetleges kölcsönös elismerési megállapodás céljából.

5. A reziliens, méltányos és befogadó társadalmak területén

5.1. Az emberi jogok általános érvényesítése, valamint a civil társadalom és a fiatalok szerepvállalásának növelése

A két Fél támogatja a felelősségteljes kormányzást, az emberi jogokat, a jogállamiságot, a megkülönböztetésmentességet, a tisztességes munkát, valamint az alapvető értékeket és a humanitárius elveket a Covid19-világjárványra való reagálás és az abból való kilábalás során.

Grúzia fenntartja a média szabadságát, függetlenségét és sokszínűségét, tiszteletben tartva az uniós és nemzetközi normákat, biztosítva a feltételeket a szabad, professzionális, pluralista, független és egészséges médiakörnyezethez. A Felek együttműködnek a stratégiai kommunikáció – többek között a dezinformáció elleni küzdelem – terén folytatott együttműködés megerősítése, valamint a médiatudatosság előmozdítása érdekében is.

A két Fél együttműködik a hátrányos különböztetés tilalmáról szóló törvény fokozott végrehajtásának biztosítása, új nemzeti emberi jogi stratégia, majd ezt követően nemzeti emberi jogi cselekvési terv kidolgozása és végrehajtása, a médiapluralizmus és -függetlenség elősegítése, valamint a gyülekezési szabadsághoz való jog tiszteletben tartása érdekében. Grúzia biztosítja a szükséges költségvetési és emberi erőforrásokat az állítólag a bűnüldöző szervek tagjai által elkövetett bűncselekmények hatékony és gyors kivizsgálása, továbbá a személyes adatok feldolgozásának hatékony ellenőrzése érdekében.

Kulcsfontosságú prioritást jelent a nemek közötti egyenlőség előmozdítása és az egyenlő bánásmód biztosítása a társadalmi, politikai és gazdasági életben, valamint a jobb integráció és a – többek között a fogyatékossággal élőkkel és az LMBTI-személyekkel szembeni – megkülönböztetés tilalma. Hangsúlyt kapnak a gyermekeknek az erőszak minden formájával szembeni védelmét célzó intézkedések is. Folytatódnak a törekvések a személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása érdekében.

Az EU és Grúzia a fiatalok részvételére és társadalmi szerepvállalás révén betöltött vezető szerepére is összpontosítani fog. A Felek továbbra is együttműködnek annak érdekében, hogy Grúzia számára a Horizont 2020 és a Horizont Európa programokhoz való társulás a lehető legnagyobb előnyöket biztosítsa, és előmozdítják az országnak az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület programjaiban, valamint más önkéntességi, együttműködési és csereprogramokban és kezdeményezésekben való aktív részvételét a tárgyalások eredményével és a vonatkozó programok elfogadásával összhangban.

Grúzia folytatja az ifjúsági ágazat, valamint a tényeken és jogokon alapuló ifjúságpolitika fejlesztését azzal a céllal, hogy olyan fenntartható ökoszisztémát hozzon létre az ifjúsági fejlesztés számára, amely lehetővé teszi a fiatalok számára a bennük rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázását és az aktív részvételt a közélet valamennyi területén; elősegíti, hogy a fiatalok jobban megértsék a demokratikus értékeket és elveket, és támogatja őket saját jogaik érvényesítésében; továbbá valamennyi grúziai fiatal számára biztosítja a teljes körű és egyenlő gazdasági szerepvállalást, az egészség és a jólét védelmét, valamint az információkhoz és erőforrásokhoz való egyenlő hozzáférést.

Grúzia továbbra is előmozdítja a civil társadalmi szervezetek tevékenységét lehetővé tevő biztonságos, befogadó és támogató környezetet, beleértve a pénzügyi fenntarthatóságukat támogató politikák kiigazítását és a civil társadalom – különösen a helyi szinten tevékenykedő szereplők – továbbfejlesztését. Grúzia előmozdítja továbbá a vállalati társadalmi felelősségvállalás és a társadalmi és környezeti kihívásokra megoldásokat kínáló szociális vállalkozások ügyét, különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek – köztük a fogyatékossággal élők – foglalkoztatására, valamint a civil társadalmi szervezetek pénzügyi fenntarthatóságának megerősítésére.

Grúzia a választási folyamat során biztosítja a legmagasabb szintű demokratikus normákat, a panaszok és fellebbezések tisztességes, átlátható és szigorú kezelését, és inkluzív párbeszéd révén folytatja az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának (ODIHR) kiemelt ajánlásainak (5) maradéktalan teljesítését, valamint jelentős előrelépést tesz a többi ajánlás teljesítése terén. Grúzia emellett biztosítja a politikai pártok pluralizmusát, és tartózkodni fog a nemzetközi normákkal ellentétes korlátozásoktól, különösen a pártok bejegyzése és finanszírozása tekintetében, összhangban a Velencei Bizottság vonatkozó véleményeivel (6).

5.2. A közigazgatás megerősítése

A közigazgatási reform nyílt kormányzási mechanizmusok révén történő előmozdítása továbbra is kiemelt prioritás. Az EU és Grúzia együtt lép fel az európai közigazgatási elvek és normák fenntartása és előmozdítása érdekében. E célból a Felek egyesített erővel munkálkodnak az elszámoltatható, hatékony, eredményes, nyílt és átlátható kormányzás előmozdítása, az érdemeken alapuló és professzionális közszolgálat kiépítése, a minőségi közszolgáltatások és az erős helyi önkormányzatok biztosítása érdekében.

A Felek elsődleges fontosságú feladatként együttműködnek annak érdekében, hogy előmozdítsák az elszámoltatható, hatékony, eredményes, átlátható és polgárközpontú közigazgatást, érdemeken alapuló és professzionális közszolgálatot építsenek ki, és minőségi közszolgáltatásokat, valamint erős helyi önkormányzást biztosítsanak az ország egész területén.

5.3. Mobilitás, beleértve a vízummentességi rendszert

Grúzia folyamatos intézkedéseket hoz és foglalkozik a vízummentesség-felfüggesztési mechanizmus keretében készült jelentésekben foglalt ajánlásokkal annak érdekében, hogy biztosítsa a vízumliberalizációs cselekvési tervnek (7) megfelelő, az EU-ba történő vízummentes utazás fenntartásához szükséges kritériumok folyamatos teljesítését. Az Európai Bizottság által a vízummentesség-felfüggesztési mechanizmus keretében készített éves jelentések továbbra is iránymutatást nyújtanak az elért eredmények fenntarthatóságának biztosításához szükséges további intézkedések vonatkozásában. Grúzia végrehajtja a 2021–2030-as időszakra szóló migrációs stratégiát és a 2021–2025-ös időszakra szóló integrált állami határigazgatási stratégiát.

6. A kül- és biztonságpolitika területén

6.1 Békés konfliktusmegoldás

A Felek fenntartják a hatékony együttműködést Grúziának a konfliktus nemzetközi jogi alapelveken alapuló, békés és fenntartható rendezése felé történő előrelépésre irányuló erőfeszítéseinek támogatása, valamint az országban a tartós béke és biztonság elősegítése érdekében. A Felek további erőfeszítéseket tesznek a békés grúziai konfliktusrendezés előmozdítása érdekében, ideértve az EU közvetítésével létrejött 2008. augusztus 12-i tűzszüneti megállapodás végrehajtását is. Grúzia inkluzív, országos szintű folyamat révén folytatja a békés konfliktusrendezésre vonatkozó stratégiai jövőkép kidolgozását. A Felek fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy az EU, az ENSZ és az EBESZ társelnökletével zajló genfi nemzetközi tárgyalások keretében kézzelfogható eredmények szülessenek a megoldatlan konfliktusból eredő biztonsági és humanitárius kihívások tartós megoldásainak eléréséhez. A helyszínen működő különböző uniós szereplők, az EU grúziai küldöttsége, az EU dél-kaukázusi és a grúziai válság ügyével megbízott különleges képviselője, valamint az EU megfigyelő missziója továbbra is hozzá fog járulni a stabilitáshoz, a normalizáláshoz, a bizalomépítéshez és a konfliktusrendezéshez. Megfelelő lépésekre kerül sor az adminisztratív határvonalakon átnyúló kereskedelem, szabad mozgás és gazdasági kapcsolatok ösztönzése érdekében, többek között a jogszabályok szükség szerinti felülvizsgálata révén és az „Egy lépés a jobb jövő irányába” elnevezésű békekezdeményezés által; valamint a megosztott közösségek közötti személyes kapcsolatok, bizalomépítés és megbékélés előmozdítása révén. A Felek továbbra is együttműködnek és megelőző lépéseket tesznek az elismerés megtagadására vonatkozó politika további megszilárdítása érdekében a nemzetközi színtéren.

6.2 Együttműködés a biztonsági és védelmi politika területén

A Felek elmélyítik a biztonsági és védelmi kérdésekről folytatott kétoldalú párbeszédet a közös érdekű kérdések – így például a konfliktusmegelőzés és a válságkezelés, a terrorizmus elleni küzdelem, a pénzmosás elleni küzdelem, valamint a szervezett bűnözés és a kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmények elleni küzdelem – megvitatása érdekében. A hibrid fenyegetésekkel kapcsolatos felmérés ajánlásai alapján a Felek fokozzák a hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépés terén folytatott együttműködést. A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy végrehajtásra kerüljön a biztonsági ágazat reformja, és a kiberreziliencia és a kritikus infrastruktúrák védelme területén megfelelő kereteket és eljárásokat alakítsanak ki. Tovább erősítik az igazságügyi és a bűnüldöző szervek közötti együttműködést. Az EU emellett továbbra is elősegíti Grúzia részvételét az uniós válságkezelési műveletekben, valamint a közös biztonság- és védelempolitikával kapcsolatos képzési és konzultációs tevékenységekben.

B. A társulási menetrend rövid és középtávú prioritásai

1. Demokrácia, emberi jogok és felelősségteljes kormányzás

A társulási menetrend keretében folytatott, reformokra irányuló politikai párbeszéd és együttműködés célja a demokratikus elvek, így például a politikai pluralizmus, az inkluzív döntéshozatal, a hatalmi ágak szétválasztása, az ellenzékkel való együttműködés, a jogállamiság és a jó kormányzás, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának megerősítése. Ez magában foglalja a kisebbségekhez tartozó személyeknek az ENSZ és az Európa Tanács alapvető egyezményeiben és kapcsolódó jegyzőkönyveiben rögzített jogainak előmozdítását, az Emberi Jogok Európai Bírósága ítéleteinek tényleges végrehajtását, valamint a belföldi politikai reformok megszilárdításához való hozzájárulást, különösen az uniós vívmányokkal való jogharmonizáció révén.

A demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogok, valamint a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartását és a megkülönböztetésmentességet garantáló intézmények stabilitásának, függetlenségének, hatékonyságának és megfelelő finanszírozásának erősítése különösen a következőket foglalja magában:

Rövid távú prioritások

— Az átlátható, inkluzív és hiteles választások lebonyolításának további biztosítása, többek között az EBESZ/ODIHR által azonosított valamennyi hiányosság kezelése révén.

— Annak biztosítása, hogy a jogállamiság kulcsfontosságú elemeit – például az igazságszolgáltatás függetlenségét – érintő jogszabály-módosítások átfogó és inkluzív konzultációk tárgyát képezzék, és összhangba kerüljenek az európai normákkal, valamint a nemzetközi szervek, például a Velencei Bizottság, a GRECO és az EBESZ/ODIHR ajánlásaival.

— A közigazgatási és a nyílt kormányzásra vonatkozó reformok folytonosságának és hatékony végrehajtásának biztosítása, összhangban az európai közigazgatási elvekkel és bevált gyakorlatokkal; a részvétel és a civil társadalom és a kormány közötti nyílt párbeszéd előmozdítása, a szakpolitikai döntéshozatal, nyomon követés és értékelés keretében a közös alkotási folyamat és a több érdekelt fél bevonásának erősítése; az innovatív megközelítések ösztönzése az ismeretek és tapasztalatok cseréje, a társaktól való tanulás fokozása, valamint folyamatos együttműködés révén politikai és szakértői szinten egyaránt.

— A párbeszéd és az együttműködés kiterjed az igazságügyi ágazat megerősítésére is az igazságügyi ágazat folyamatos reformja révén, különösen a bírák teljes külső és belső függetlenségének, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának biztosítása révén, többek között átfogó együttműködés révén.

Középtávú prioritások

— Az emberi jogi keretrendszer folyamatos megerősítésének biztosítása a nemzetközi és európai emberi jogi jogszabályok és gyakorlatok harmonizációja és gyakorlati végrehajtása révén.

1.1. Igazságügyi ágazat

Rövid távú prioritások

— Az igazságügyi reformok harmadik és negyedik hullámának hatékony végrehajtása minden tekintetben.

— A 2017–2021-es időszakra vonatkozó igazságügyi stratégia és cselekvési terveinek hatékony végrehajtása minden tekintetben, valamint ambiciózus igazságügyi reformstratégia elfogadása a 2021 utáni időszakra széles körű, inkluzív és pártokon átívelő reformfolyamat, valamint az igazságügyi reformok harmadik és negyedik hulláma eredményességének értékelése alapján.

— A Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács és más kulcsfontosságú igazságszolgáltatási intézmények intézményi felépítésének és gyakorlatainak megerősítése és érdemi reformja annak érdekében, hogy az általuk elfogadott normák és határozatok – beleértve a kinevezéssel, értékeléssel, előléptetéssel, áthelyezéssel és fegyelmi intézkedésekkel kapcsolatos döntések – átláthatósága, integritása és elszámoltathatósága ténylegesen fokozódjon. A reformjavaslatok benyújtása véleményezés céljából a Velencei Bizottságnak és az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának, és ezek ajánlásainak végrehajtása.

— Különösen a bírák kinevezésére és előléptetésére – beleértve a Legfelsőbb Bíróságba történő kinevezéseket – vonatkozóan átlátható és érdemeken alapuló jogi keret és gyakorlat biztosítása azáltal, hogy ezeket az európai normákkal és a Velencei Bizottság ajánlásaival teljes mértékben összhangba hozzák.

— A bírák kinevezésére vonatkozó írásbeli indokolás közzététele a feddhetetlenségre és a szakértelemre vonatkozó kritériumok kapcsán.

— Az igazságügyi jelöltek, a bírák és a bírósági alkalmazottak képzésének fejlesztése az EU és az Európa Tanács által előterjesztett ajánlások végrehajtása révén.

— Az igazságszolgáltatás modernizálása az elektronikus beadványok és a bíróságokkal folytatott kommunikáció, valamint az elektronikus ügykezelés további lehetővé tétele révén; az ügyek véletlenszerű elektronikus elosztásának tágabb körben való alkalmazása.

— Az ügyészség és a belügyminisztérium és más ügynökségek bűnügyi nyomozó szolgálatai reformjának folytatása annak érdekében, hogy továbbra is biztosított legyen az ügyészi és bűnügyi nyomozati munka függetlensége és szakszerűsége, indokolatlan befolyástól mentessége, valamint a nagyobb átláthatóság és elszámoltathatóság.

— Az ügyészség és az ügyészi tisztség függetlenségének megerősítése érdekében Grúzia felülvizsgálja a legfőbb ügyész kinevezési eljárását. E célból a Parlamentben minősített többségi szavazást vezetnek be, amely a Velencei Bizottság fő ajánlása a témában. A szavazás magában foglal egy hatékony, a patthelyzetek kialakulását megelőző mechanizmust is, amely pártoktól függetlenül széles körű támogatást élvez, és összhangban áll a Velencei Bizottság ajánlásával. További biztosítékok bevezetésére kerül sor annak érdekében, hogy a kiválasztási és kinevezési folyamat átlátható legyen, és a feddhetetlenség, a függetlenség, a pártatlanság és a szakértelem kritériumain alapuljon.

— A büntető törvénykönyv reformjának elfogadása a jogszabályok korszerűsítése, valamint a releváns uniós és nemzetközi kötelezettségekkel és normákkal való összhangjának biztosítása érdekében; a büntetőeljárások közelítése az uniós tagállamokban alkalmazott eljárásokhoz: — A vádalku használatának és a vádalkuban alkalmazott jogi biztosítékoknak a felülvizsgálata. — Az elkövetők és a sértettek eljárási jogainak garantálása a büntetőeljárások során, valamint a helyreállító igazságszolgáltatás elvei alkalmazásának fokozása mind a felnőtt, mind a fiatalkorú elkövetők esetében. — Annak biztosítása, hogy az áldozatok – beleértve a gyűlölet-bűncselekmények áldozatait is – ténylegesen hozzáférjenek az igazságszolgáltatáshoz és a kártérítéshez, és teljes mértékű támogatásban és védelemben részesüljenek. — A fogva tartott személyek eljárási jogainak megerősítése és jogi garanciák biztosítása számukra a közigazgatási eljárásokban.

— A magas színvonalú ingyenes jogi segítségnyújtáshoz való hozzáférés bővítése.

— A közvetítés igénybevételének és színvonalának javítása; a fogyasztói választottbíráskodás hiányosságainak orvoslása és a vállalkozások közötti választottbírósági eljárás gyakoribb alkalmazását lehetővé tevő feltételek megteremtése.

— A bűnmegelőzési és büntetés-végrehajtási stratégia végrehajtásának fokozása, különösen a büntetés-végrehajtási, bűnmegelőzési és pártfogó felügyeleti rendszerekben és a szabadlábra helyezést követően alkalmazott rehabilitációs és a társadalomba való visszailleszkedési megközelítések alkalmazásával.

Középtávú prioritások

— Az idegenrendészeti őrizet kizárólag kellően indokolt esetekben történő alkalmazása. Az idegenrendészeti őrizetben lévők eljárási jogainak biztosítása az emberi jogi alapelvekkel – többek között a tisztességes eljáráshoz való joggal – összhangban. A szabálysértésekről szóló törvény módosítása e tekintetben.

— Jogszabályok modernizálása a kereskedelmi, a polgári és a közigazgatási jog területén a nemzeti stratégiáknak megfelelően és az uniós vívmányokhoz való közelítéssel.

— Az igazságszolgáltatáshoz való inkluzív hozzáférés biztosítása megfelelően finanszírozott és megfelelő személyzettel rendelkező jogsegélyszolgálat révén.

— Az ügyészek és a bűnügyi nyomozók funkcióinak kellő elkülönítése, valamint kiegyensúlyozott együttműködési mechanizmusok jogszabályi és gyakorlati létrehozása.

— A közrend és a közbiztonság biztosítása az emberi jogok védelmének garantálása mellett.

1.2. Korrupció elleni küzdelem, csalás elleni küzdelem, közigazgatási reform és közszolgálat

Rövid távú prioritások

— Új nemzeti korrupcióellenes stratégia és cselekvési terv kidolgozása és hatékony végrehajtásának biztosítása 2020 után a korrupció minden fajtájának megelőzése, feltárása és kezelése érdekében.

— A feddhetetlenséggel kapcsolatos intézmények felügyeleti funkcióinak megerősítése: a vagyonnyilatkozatokért felelős közszolgálati hivatal; az Állami Számvevőszék a nemzeti és szubnacionális kiadások és bevételek ellenőrzése tekintetében; a Versenyhivatal; a parlament által végzett felügyelet és nyomon követés az ágazati bizottságok kapacitásának javítása révén; a grúz kormány irányítása alá tartozó korrupcióellenes titkárság; helyi szintű civil tanácsadó testületek.

— A korrupció további kezelése megtorló és megelőző eszközökkel, például a korrupciós ügyek kivizsgálása hatékonyságának fokozásával és az e célra rendelkezésre álló kapacitás további erősítésével; valamennyi érintett tisztviselő vagyon- és jövedelembevallásainak fokozott ellenőrzése, az esetleges összeférhetetlenségek kezelése, valamint az intézkedések hatékonyságának nyomon követése és értékelése.

— Annak biztosítása, hogy hatékony mechanizmusok álljanak rendelkezésre a korrupció elleni küzdelemben a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó kockázatok és sebezhetőségek megelőzésére és felderítésére a magas kockázatú területeken, például a közbeszerzésben és az egészségügyben.

— A korrupció megelőzését és a korrupció elleni küzdelmet szolgáló mechanizmusok további megerősítése a kulcsfontosságú kockázati területeken, mint például: — Nyílt és versenyképes közbeszerzési eljárások biztosítása a közvetlen odaítélések csökkentésével és egy független, pártatlan és átlátható közbeszerzési felülvizsgálati szerv létrehozásával. — Az elszámoltathatósági és feddhetetlenségi normák javítása a biztonsági ágazatban, valamint a demokratikus felügyelet megerősítése, többek között az eltérések korlátozása (így a pénzügyi beszámolás tekintetében) és adott esetben a vonatkozó jogszabályok módosítása révén. — Az adóval és hozzáadottérték-adóval (héa) kapcsolatos csalásoknak a gazdasági bűncselekmények, a korrupció és a pénzmosás elleni küzdelem, valamint az államháztartás védelmének szerves részeként való kezelése. — Az érintett uniós intézményekkel és szervekkel való együttműködés, és az azok számára történő segítségnyújtás – ideértve a Csalás Elleni Hivatal (OLAF) csalással és az Unió pénzügyi érdekeire kiható jogellenes tevékenységekkel kapcsolatos nyomozásait, valamint az Európai Ügyészségnek (EPPO) az Unió pénzügyi érdekeire kiható bűncselekményekkel kapcsolatos vizsgálatait és büntetőeljárásait –, amit az alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell biztosítani.

— Grúzia jogszabályainak az uniós vívmányokhoz való közelítésének további biztosítása a csalás elleni küzdelem területén, valamint az uniós jogszabályok rendelkezéseinek végrehajtása a társulási megállapodás vonatkozó mellékleteiben foglaltak szerint.

— A polgárok jogainak és lehetőségeinek előmozdítása az információkhoz való hozzáférés és a nemzeti és szubnacionális szintű kormányzásban való részvétel tekintetében, többek között a civil társadalom és a szabad és biztonságos médiafigyelés révén.

— Az új közigazgatási reformstratégia és a 2020 utáni időszakra vonatkozó cselekvési terv kidolgozása és hatékony végrehajtásának biztosítása.

— A közigazgatási reform végrehajtásának előmozdítása mind politikai, mind közigazgatási szinten, többek között a megfelelő cselekvési tervek koordinációjának, nyomon követésének és az azokkal kapcsolatos jelentéstételnek a megerősítése révén.

— A közigazgatás nyitottságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozása a nyílt kormányzást előmozdító reformok végrehajtása révén.

— Egységes szakpolitika kidolgozása a közszolgáltatások fejlesztésére, nyújtására és minőségbiztosítására vonatkozóan azzal a céllal, hogy javítsa a polgárok kormányzásba vetett elégedettségét és bizalmát.

— Erőteljes kommunikáció kialakítása a közigazgatási reform pozitív hatásaival kapcsolatos figyelemfelhívás érdekében.

— A közszolgálati jogi keret végrehajtása professzionálisabb és érdemeken alapuló közszolgálat biztosítása érdekében.

— A vízummentesség-felfüggesztési mechanizmus részeként a jogállamisággal és a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos kritériumok további végrehajtása és az azokkal kapcsolatos előrehaladás.

Középtávú prioritások

— A korrupció elleni küzdelem folytatása, továbbá az olyan releváns nemzetközi jogi eszközök hatékony végrehajtásának biztosítása, mint például az ENSZ Korrupció elleni egyezménye, a korrupcióról szóló büntetőjogi egyezmény és annak kiegészítő jegyzőkönyve, valamint az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) által kiadott ajánlások, illetve az OECD korrupcióellenes hálózata által Kelet-Európa és Közép-Ázsia számára megfogalmazott ajánlások.

— A korrupció állítólagos esetei hatékony kivizsgálásának folytatódó biztosítása, továbbá az összeférhetetlenségek megelőzését szolgáló hatékony rendszer létrehozása.

— Az elszámoltatható, hatékony, eredményes és átlátható közigazgatás előmozdítása, valamint érdemeken alapuló és professzionális közszolgálat kiépítése, többek között a kiválasztási, előléptetési és elbocsátási rendszer, valamint az igényeken alapuló szakképzés tekintetében.

— A közszolgáltatások minőségének, hatékonyságának és hozzáférhetőségének javítása Grúzia régióiban.

— Az államháztartás irányításának és elszámoltathatóságának javítása, figyelembe véve a nemek kérdésének szempontjait a programalapú költségvetés-tervezésben, valamint a középtávú stratégiai tervezés és végrehajtás megerősítésével.

— Az érdekelt felek – többek között a nem kormányzati szervezetek, a helyi önkormányzatok, az ifjúság és a tudományos élet – bevonásának és kapacitásainak erősítése; hatékony eszköz biztosítása a nyilvánosság szélesebb körű bevonása érdekében a közigazgatási reformokkal kapcsolatos döntéshozatalba és teljesítményellenőrzésbe.

— Megbízható, elszámoltatható, átlátható és eredményorientált helyi önkormányzás biztosítása, amely az európai normákkal összhangban új funkciókkal, felelősségi körökkel és erőforrásokkal rendelkezik.

1.3. Emberi jogok és alapvető szabadságok

Rövid távú prioritások

— A 2021–2030-as időszakra szóló új nemzeti emberi jogi stratégia és a 2020 utáni időszakra szóló cselekvési tervek kidolgozása, amelyek magukban foglalják az ENSZ-szervek, az EBESZ/ODIHR, az Európa Tanács, a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottság (ECRI) és a nemzetközi emberi jogi szervezetek konkrét ajánlásait, különösen a hátrányos megkülönböztetés elleni politikák végrehajtása, a kisebbségekhez tartozó személyek és a magánélet védelme, valamint a vallás és meggyőződés szabadságának biztosítása tekintetében; a stratégia és a cselekvési tervek végrehajtása a nemzeti és nemzetközi szereplőkkel való szoros együttműködés révén.

— A hátrányos megkülönböztetés tilalmáról szóló törvény további végrehajtása a megkülönböztetés elleni hatékony védelem biztosítása érdekében, a „senkit nem hagyunk hátra” elv szellemében; hozzájárulás a tolerancia szintjének növeléséhez és az erőszak mértékének csökkentéséhez.

— A tömegtájékoztatás sokszínűségének, átláthatóságának és függetlenségének további erősítése az Európa Tanács ajánlásainak megfelelően.

— A médiaszakemberek védelmére irányuló intézkedések végrehajtásának megerősítése, a médiaszakemberek elleni erőszak minden esetben hatékony és eredményes kivizsgálása és a felelősök bíróság elé állítása.

— Új polgári egyenlőségi és integrációs állami stratégia, valamint a 2020 utáni időszakra szóló cselekvési terv kidolgozása, amelynek célja az etnikai kisebbségek képviselőinek egyenlő és teljes körű részvételének biztosítása a közélet minden területén, valamint a kulturális sokszínűség további támogatása.

— Előrelépés az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezménye (az úgynevezett isztambuli egyezmény) végrehajtása terén a nemek közötti egyenlőséggel és a nemi alapú erőszakkal kapcsolatos kérdések támogatására szolgáló nemzeti intézményi kapacitások megerősítése révén. A nők és lányok elleni erőszak – többek között a szexuális erőszak – megelőzésére és kivizsgálására, az áldozatok védelmére és az elkövetők rehabilitációjának támogatására irányuló intézkedések további megerősítése. Törekvés a társadalmi átalakulásra, valamint a nők elleni erőszakkal és a családon belüli erőszakkal kapcsolatos, létező diszkriminatív attitűdök és gyakorlatok megváltoztatására.

— Az LMBTI-személyekkel szembeni megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló intézkedések fokozása, és annak biztosítása, hogy e személyek teljes mértékben élvezhessenek minden emberi jogot – polgári, politikai, gazdasági, szociális és kulturális jogokat –, ideértve a szabad gyülekezéshez való jogot is.

— A reproduktív és szexuális egészséghez, a tájékoztatáshoz és a megelőzéshez való hozzáférés megerősítése minden életkorban, továbbá a nőkkel és lányokkal szembeni káros gyakorlatok, többek között a nemi szervek megcsonkítása, a gyermek-, korai és kényszerházasság, valamint az emberi jogok megsértése és a megalázó bánásmód egyéb formái elleni küzdelem folytatása, különös figyelmet fordítva a vidéki területekre. Az anyák egészségügyi ellátásának növelése.

— A kisebbségekhez tartozó személyekre vonatkozó különleges intézkedések meghozatala az egyenlőség javítása érdekében a politikai, gazdasági és társadalmi élet területein.

— A jogszabályok összehangolása a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménnyel és annak fakultatív jegyzőkönyvével, valamint koordináló szerv létrehozása a fogyatékossággal élő személyek jogaival kapcsolatos kérdésekben.

— A fogyatékossággal élő személyek befogadását elősegítő intézkedések a közéletben és gazdasági életben, továbbá a nyilvános terekhez való jobb hozzáférésük biztosítása. A mentális egészségügyi problémákkal küzdő személyek körülményeinek javítása.

— A gyermekekkel szembeni erőszak elleni fellépés erősítése a gyermeknevelés bevált gyakorlatainak előmozdítása, az oktatási rendszerben nyújtott nagyobb támogatás és az áldozatkezelési mechanizmus javítása révén.

— Az idősek elleni erőszak azonosítására és leküzdésére irányuló erőfeszítések fokozása, az időseknek nyújtott gazdasági és egészségügyi támogatás folytatása, hozzájárulás az idősek nagyobb mértékű társadalmi befogadásához.

— Kapacitásbővítés és tudásépítés a köztisztviselők körében emberi jogi kérdésekkel kapcsolatban.

Középtávú prioritások

— Hatékony mechanizmusok fenntartása mind a vitarendezés, mind az emberi jogok védelme érdekében, az igazságszolgáltatási mechanizmusokat megelőzően vagy azok alternatívájaként.

— Az emberi jogok védelmének és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának további előmozdítása, erre vonatkozó képzések szervezése és tudatosság növelése az igazságszolgáltatásban, a bűnüldözésben, valamint a közigazgatás teljes egészében, beleértve a régiókat is.

— Az ombudsmani hivatal ajánlásainak további végrehajtása többek között a hátrányos megkülönböztetéssel kapcsolatos esetekre vonatkozóan, és a hátrányos megkülönböztetés tilalmáról szóló törvényben előírt intézményi mechanizmus hatékony működésének további biztosítása.

— Az emberi jogokkal és társadalmi integrációval foglalkozó parlamenti bizottság monitoringkapacitásának további kiépítése, az emberi jogi stratégia és cselekvési terv végrehajtásához kapcsolódó jogi kérdésekre kiterjedően is.

— Együttműködés folytatása a társadalmi szervezetekkel és a reprezentatív szociális partnerekkel (szakszervezetek és munkáltatói szervezetek) mint érdekeltekkel és megfigyelést végzőkkel, az EU–Grúzia társulási megállapodás kiemelt területein, beleértve a munkajogot, a magánélethez való jogot, a kisebbségekhez tartozó személyek jogait és egyéb kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek jogait, valamint a tömegtájékoztatás szabadságát.

— Intézkedések az Európa Tanács nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezményében – többek között a kisebbségi nyelvekre vonatkozóan – meghatározott releváns rendelkezésekkel kapcsolatos figyelemfelkeltés céljából, valamint a rendelkezések további teljesítése érdekében.

— A nemi alapú erőszak elleni küzdelem folytatása és törekvés a megelőzésre, továbbá a nemi alapú sztereotípiák megváltoztatására, a férfiak és fiúk nagyobb mértékű bevonására, a nők politikai részvételének, gazdasági és pénzügyi függetlenségének a vállalkozói léten, valamint a munkaerőpiachoz való jobb hozzáférésen keresztül történő támogatására összpontosítva.

1.4. Rossz bánásmód és kínzás

Rövid távú prioritások

— A kínzás elleni cselekvési tervek végrehajtásának biztosítása és a rossz bánásmód és kínzás elleni küzdelmet szolgáló további intézkedések meghozatala, valamint az erőfeszítések fokozása a büntetlenség megszüntetése érdekében.

— A bűnüldöző szervek tagjai elleni panaszok kivizsgálásáért felelős felügyeleti hatóság függetlenségének mind jogalkotási, mind gyakorlati szinten történő további támogatása és megerősítése annak érdekében, hogy a nemzetközi normákkal összhangban a rossz bánásmód és a kínzás eseteit hatékonyan kivizsgálják.

— Alapos, átlátható és független vizsgálat biztosítása a büntetés-végrehajtási rendszerben, a rendőrségen, a katonai és egyéb fogvatartási létesítményekben alkalmazott kínzásra és bántalmazásra vonatkozó állításokról a fent említett felügyeleti hatóságon keresztül.

— Az ombudsmani hivatal hatáskörébe tartozó nemzeti megelőző mechanizmus további támogatása és részvétel a visszaélések megelőzése céljából, a mechanizmus hatékony működésének biztosítása, többek között megfelelő finanszírozás biztosítása és az eljárás titkosságának védelme révén.

— A fogva tartási körülmények és a mentális egészségügyi létesítmények körülményeinek további javítása.

Középtávú prioritások

— További erőfeszítések a büntetés-végrehajtási intézetekben nyújtandó egészségügyi ellátás rendszerének és a fogvatartottak egészségügyi ellátáshoz, többek között a mentális egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésének további javítása érdekében, hogy az egyenértékű legyen a lakosság ellátásával. További kapacitásfejlesztés és a zárt intézményekben – vagy azok számára – dolgozó egészségügyi alkalmazottak számára annak lehetővé tétele, hogy feljelentést tehessenek rossz bánásmódra utaló esetekről.

— A büntetés-végrehajtási rendszeren belüli rehabilitációs, ártalomcsökkentési és egészségügyi programok megerősítésének folytatása. A büntetés-végrehajtási rendszer, a rendőrség, a hadsereg és egyéb zárt létesítmények belső és külső ellenőrzése hatékonyságának további erősítése a bántalmazás és rossz bánásmód korai felismerése és megelőzése érdekében.

1.5. Egyenlő bánásmód

Rövid távú prioritások

— A nemek közötti egyenlőség, továbbá a nők és a férfiak, valamint a kisebbségekhez tartozó személyek közötti egyenlő bánásmód erősítése a társadalmi, a politikai és a gazdasági életben, függetlenül az érintett személyek vallásától vagy meggyőződésétől, etnikai vagy nemzeti hovatartozásától, származásától, nyelvétől, nemétől, szexuális irányultságától, nemi identitásától, fogyatékosságától vagy más jellemzőitől.

— További intézkedések a nemi alapú erőszak elleni jogszabályok végrehajtásának megerősítésére, beleértve a figyelemfelkeltést mind a lakosság, mind egyes szakmai csoportok – például a rendőrség – körében, különösen a vidéki területeken. A jogsértések áldozatai számára a tanácsadói szolgáltatásokhoz, lakhatáshoz és menedékhez való hozzáférés javítása.

— Az áldozatok – köztük a kisebbségekhez tartozó személyek – tanácsadási szolgáltatásokhoz és menedékhez, valamint a menedékhelyi elhelyezést követően a gazdasági szerepvállalást elősegítő programokhoz való hozzáférésének javítása.

— A nemi alapú erőszakkal kapcsolatos adatgyűjtés, elemzés és jelentéstétel javítása. A nemi alapú erőszak elleni küzdelem támogatása helyi szinten a helyi szereplők, például az önkormányzatok, a szociális munkások és a civil társadalmi szervezetek nagyobb mértékű bevonása révén.

— Az emberi jogi stratégia és cselekvési terv részeként átfogó egyenlőségi politika kidolgozása és végrehajtása, amely biztosítja, hogy minden személy, így a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek is maradéktalanul élvezzék az emberi jogokat.

— Az uniós álláspont – többek között az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2020–2024-es időszakra szóló uniós cselekvési terv fényében – arra irányul majd, hogy megerősítse a nemzetközi jogi és szakpolitikai keretet és annak végrehajtását, törekedve a nők és a fiatalok egyenlő, teljes körű, hatékony és érdemi, a sokféleségüket kiaknázó, a közélet és a politikai élet minden területén és szintjén való részvételének biztosítására, többek között azáltal, hogy előmozdítja a politikai pártok elnyerhető képviselői helyeket tartalmazó listáira való felvételüket, valamint a jelöltek kapacitásépítését.

Középtávú prioritások

— Az európai normákhoz való közelítés az egészségügyi és biztonsági szabályok, az anyaság védelmére vonatkozó szabályok, valamint a szülői és munkavállalói kötelezettségek összehangolására vonatkozó szabályok tekintetében a társulási megállapodásban foglaltaknak megfelelően.

— Aktív lépések a nők és a kisebbségekhez tartozó személyek fokozottabb érdemi részvételének és képviseletének előmozdítása érdekében a politikai döntéshozatali fórumokon, valamint a munkaerőpiacon és a gazdasági tevékenységekben, többek között a helyi képviselet (vagyis az önkormányzatok) szintjén.

— A munkaerőpiacon a hátrányos megkülönböztetés tilalmának és az egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás elve végrehajtásának támogatása.

— Hozzájárulás az etnikai kisebbségekhez tartozó személyek fokozottabb társadalmi és gazdasági befogadásához és részvételéhez, többek között az információhoz és az oktatáshoz, valamint a grúz nyelv tanításához való hozzáférés révén.

— Az elfogadás és a tolerancia fokozása a szélesebb népesség körében tudásépítés és tudatosságnövelő tevékenységek révén.

1.6. A gyermekek jogai

Rövid távú prioritások

— A gyermekjogi kódex végrehajtása minden szükséges jogszabály összehangolásával és a nemzeti mechanizmusok megerősítésével a gyermekek védelme érdekében az erőszak minden formájával szemben, beleértve a gyermek-, a korai és a kényszerházasságot is.

— Valamennyi gyermek – ideértve a leginkább marginalizált és legkiszolgáltatottabb helyzetű gyermekeket, a fogyatékossággal élő gyermekeket és az utcára került gyermekeket – szükségleteinek kielégítése, többek között a szociális védelmi mechanizmusok javítása és kiterjesztése révén, továbbá a fogyatékossággal élő gyermekek habilitációját/rehabilitációját szolgáló programokhoz való területi hozzáférés támogatása, valamint lépések megtétele a gyermekmunka megszüntetése felé.

— A szociális munkáról szóló törvény végrehajtása, valamint források biztosítása a kiszolgáltatott gyermekekkel – köztük a fogyatékossággal élő gyermekekkel – foglalkozó szakértői csoportok toborzásához és kapacitásépítéséhez.

— A gyermekekkel és a szélesebb nyilvánossággal foglalkozó szakemberek tudatosságának növelése és ismereteinek bővítése a gyermekekkel szembeni erőszak megelőzésével és az ellene folytatott küzdelemmel kapcsolatban.

— A gyermekek intézményi elhelyezésének további visszaszorítása, kapuőri mechanizmus alkalmazása és az alternatív gondozás fejlesztésének folytatása.

Középtávú prioritások

— A fiatalkorúakkal foglalkozó igazságügyi rendszer reformjának folytatása.

— A gyermekek elleni erőszak felszámolásával összefüggésben lépések a társadalmi és viselkedésbeli átalakulás felé.

— A gyermekgondozás intézményi kitagolásának befejezése.

1.7. Szakszervezeti jogok és alapvető munkaügyi normák

Rövid távú prioritások

— A munkaügyi felügyeleti rendszer minden munkajogi és munkavégzésre vonatkozó jogszabály tekintetében betöltendő felügyeleti funkcióit létrehozó jogi keret elfogadása és végrehajtása, a felügyelők hatáskörei meglévő jogszabályokban foglalt minden korlátozásának felszámolása a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) normáinak megfelelően.

— A Munka Törvénykönyve és más vonatkozó jogszabályok módosításának folytatása, és ezek fokozottabb összehangolása az ILO normáival.

— - Annak további biztosítása, hogy eredményes munkaügyi felügyeleti rendszer jöjjön létre, amely megfelelő hatáskörrel, kapacitásokkal és (pénzügyi, emberi és adminisztratív) erőforrásokkal rendelkezik a munkakörülmények és a munkaügyi kapcsolatok vizsgálatához az ILO normáinak megfelelően.

Középtávú prioritások

— A munkaügyi jogszabályok alátámasztása a munkaügyi viták rendezésére szolgáló eljárásokkal, többek között a munkaügyi közvetítési rendszer révén.

— Módszertan kidolgozása az egyenlő munka és javadalmazás értékelése/mérése céljából.

— A Szociális Partnerségi Hármas Bizottság és regionális részlege hatékony működésének biztosítása, valamint a szociális párbeszéd további javítása az ILO-val és a szociális partnerek európai szervezeteivel való együttműködés révén.

2. Kül- és biztonságpolitika

Az EU közös kül- és biztonságpolitikája (KKBP) területén folytatott párbeszéd és együttműködés további erősítése, a fokozatos konvergenciára törekedve, többek között a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) területén, elsősorban a konfliktusmegelőzési és válságkezelési kérdésekre, a regionális stabilitásra, a fegyverzet-ellenőrzésre, a lefegyverzésre, a nonproliferációra, a kiberbiztonságra és a hibrid fenyegetésekre összpontosítva. Az együttműködés közös értékeken – többek között a szuverenitás és a területi integritás, a határok sérthetetlensége és a függetlenség tiszteletben tartásának elve melletti elkötelezettségen – és kölcsönös érdekeken alapul, és célja, hogy növelje a szakpolitikai koherenciát és hatékonyságot, a kétoldalú, multilaterális és regionális fórumok biztosította lehetőségek kihasználásával, továbbá fenntartsa a nemzetközi szabályokon alapuló rendet.

2.1. KBVP-együttműködés, csatlakozás uniós álláspontokhoz, hibrid fenyegetések és kiberbiztonság, stratégiai kommunikáció és regionális együttműködés

Rövid távú prioritások

— Az erőfeszítések fokozása annak érdekében, hogy Grúzia nagyobb mértékben csatlakozzon az EU-nak a KKBP területére vonatkozó nyilatkozataihoz és határozataihoz – többek között a szuverenitásnak és a területi integritásnak az EU–Grúzia társulási megállapodásban foglalt elvével összhangban –, valamint a multilaterális fórumokon való fellépéseihez.

— Az együttműködés fokozása a hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépés és a kiberbiztonság megerősítése terén, többek között a hibrid fenyegetésekkel kapcsolatos felmérésen alapuló ajánlások végrehajtásával.

— A stratégiai kommunikáció terén folytatott együttműködés megerősítése az állam és a társadalom dezinformációval szembeni rezilienciájának megszilárdítása érdekében; a gyakorlati együttműködési keret kiterjesztése és diverzifikálása a civil társadalmi szereplők, valamint más hasonlóan gondolkodó állami szereplők és intézmények bevonása érdekében.

— A grúziai biztonsági ágazat hatékony reformjának végrehajtására irányuló erőfeszítések folytatása.

— A konfliktusmegelőzésre és a válságkezelésre vonatkozó gyakorlati együttműködés megerősítése Grúzia Unió által irányított civil és katonai válságkezelési műveletekben való részvételének elősegítésével, konzultációk és képzés biztosításával a KBVP területén (a 2013 novemberében aláírt, a részvétel kereteinek meghatározásáról szóló megállapodás, valamint a biztonsághoz, a KBVP-hez és a polgári védelemhez kapcsolódó keleti partnerségi panel multilaterális kerete alapján, a KBVP terén az uniós ügynökségekkel folytatott együttműködésben). A regionális együttműködés előmozdítása olyan biztonsági kérdésekben, mint a migráció, a jobb határigazgatás, a kritikus infrastruktúra védelme, exportellenőrzés, katasztrófakockázat-csökkentés és -kezelés, többek között szükséghelyzeti reagálás, polgári védelem, a csempészet és az illegális kereskedelem elleni fellépés (például biológiai és nukleáris anyagok), továbbá megfelelő személyzet képzése, elsősorban az EU grúziai vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) anyagokkal foglalkozó kiválósági központ kezdeményezésén és annak délkelet- és kelet-európai regionális titkárságán keresztül.

Középtávú prioritások

— A békés konfliktusrendezés, valamint a nemzetközi stabilitás és biztonság előmozdítása a szabályokon és hatékony multilateralizmuson alapuló nemzetközi rend fenntartása érdekében.

— A függetlenségnek, a szuverenitásnak, a területi integritásnak és a határok sérthetetlenségének az ENSZ Alapokmányában és az EBESZ Helsinki Záróokmányában rögzített elvei közös tiszteletben tartásának előmozdítása, többek között a KKBP területére vonatkozó uniós nyilatkozatokhoz és határozatokhoz való csatlakozás révén.

2.2. A terrorizmus elleni küzdelem, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása és fegyverek illegális exportja

Rövid távú prioritások

— Együttműködés a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemben, a leszerelési és nonproliferációs nemzetközi szerződések és megállapodások alapján fennálló, valamint egyéb vonatkozó nemzetközi kötelezettségek teljes mértékű teljesítése és nemzeti végrehajtása révén.

— A Grúzia és az EUROPOL közötti operatív megállapodás kínálta lehetőségek teljes körű igénybevétele a terrorista szervezetekre, csoportokra, azok tevékenységére és támogató hálózataira vonatkozó információk cseréjének megkönnyítése céljából.

Középtávú prioritások

— A terrorizmus elleni, emberi jogok tiszteletben tartásán alapuló küzdelemre – így a terrorista cselekmények jogi meghatározására – vonatkozó nemzetközi konszenzus elmélyítésére irányuló együttműködés, többek között a nemzetközi terrorizmus elleni átfogó egyezményre vonatkozó megállapodás előmozdítása révén.

— Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 2396. sz. határozatának további végrehajtása, és különösen a terrorizmussal gyanúsított személyekre vonatkozó információk megosztása a külföldi terrorista harcosok azonosítása, felderítése és büntetőeljárás alá vonása érdekében.

— Együttműködés az importált, exportált vagy tranzitban lévő áruk biztonságát és védelmét biztosító kockázatalapú vámellenőrzések terén.

— A kézi- és könnyűfegyverek, és az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelme elleni küzdelem a jelenleg hatályos nemzetközi megállapodások, az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatai, valamint az e területen alkalmazandó más nemzetközi okmányok szerinti kötelezettségvállalások alapján.

— Folyamatos együttműködés a hagyományos fegyverek exportjának ellenőrzése terén, a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzéséről szóló uniós közös álláspont alapján. Az együttműködés folytatása a fegyverkereskedelem elleni küzdelem és a fegyverkészletek megsemmisítése területén.

— További hozzájárulás a fegyverzet-ellenőrzési és a vonatkozó bizalomépítő rendszerek végrehajtásához; az atomsorompó-szerződés mindhárom pillére, valamint a vegyifegyver-tilalmi egyezmény, a biológiai fegyverekről szóló egyezmény, továbbá a vonatkozó nemzetközi megállapodások alapján fennálló és egyéb nemzetközi kötelezettségek végrehajtásához.

2.3. Békés konfliktusmegoldás

Rövid távú prioritások

— Az EU és Grúzia közötti hatékony együttműködés fenntartása a konfliktus rendezése céljából, az elfogadott formátumok keretében, ideértve az EU közvetítésével létrejött 2008. augusztus 12-i tűzszüneti megállapodás teljes körű végrehajtásának, valamint a belső menekültek és a menekültek biztonságos, önkéntes és méltóságteljes hazatérésének biztosítása céljából, valamint annak meghatározása érdekében, hogy milyen módon vonható be Abházia és Csinvali/Dél-Oszétia grúz régió a mélyülő EU–Grúzia kapcsolatokba.

— A konfliktusrendezésre irányuló hatékony együttműködés és koordináció fenntartása az EU és Grúzia között, többek között rendszeres politikai párbeszéd révén, valamint a béketeremtés és a biztonság kérdésének kiemelt helyen tartása az EU napirendjén.

— Az EU közvetítésével létrejött 2008. augusztus 12-i tűzszüneti megállapodás végrehajtásának előmozdítására irányuló erőfeszítések koordinálása, többek között az eredeti megállapodást követő végrehajtási intézkedések kidolgozása és előmozdítása révén.

— Fokozott erőfeszítések annak biztosítása érdekében, hogy az EU, az ENSZ és az EBESZ társelnökletével zajló genfi nemzetközi tárgyalások keretében az EU közvetítésével létrejött 2008. augusztus 12-i tűzszüneti megállapodás alapján érdemi tárgyalások és kézzelfogható eredmények szülessenek a megoldatlan konfliktusból eredő biztonsági és humanitárius kihívások tartós megoldásainak elérésére.

— Az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója jószolgálatának teljes mértékű és hatékony igénybevétele a stabilitáshoz, a normalizáláshoz – ezen belül az adminisztratív határvonal mindkét oldalán élő helyi közösségek biztonságos és rendezett életének elősegítéséhez – és a bizalomépítéshez való hozzájárulás céljából.

— Az incidensek megelőzésére és elhárítására szolgáló mechanizmusok újraindítására és hatékony működésére irányuló törekvések folytatása Galiban és Ergnetiben, és a konfliktus által sújtott emberek biztonsági és humanitárius szükségleteinek kezelésére irányuló erőfeszítések fokozása.

— Az Abházia és Csinvali régió/Dél-Oszétia grúz régiókban elkövetett emberi jogi visszaélések kezelésére irányuló erőfeszítések folytatása.

— A békés konfliktusrendezésre irányuló erőfeszítések támogatása, többek között az Abházia és Csinvali/Dél-Oszétia grúz régió lakosságával folytatott kapcsolattartáson keresztül, figyelembe véve Grúzia megbékélési és közeledési politikáját (ideértve a békekezdeményezést is), valamint az EU el nem ismerési és közeledési politikáját, amelynek végrehajtásában az EU és Grúzia együttműködik.

— Együttműködés az EU és Grúzia közötti politikai társulási és gazdasági integrációs folyamatból, többek között a schengeni térségben való rövid távú vízummentes tartózkodást lehetővé tevő rendszerből származó előnyöknek és lehetőségeknek a vitatott területeken élő lakossággal való megosztása terén.

— A szabad mozgás, a kereskedelem, a gazdasági kapcsolatok és az oktatási lehetőségek további előmozdítása a közigazgatási határvonalak mentén, többek között az „Egy lépés a jobb jövő irányába” elnevezésű békekezdeményezés és szükség esetén a jogszabályok felülvizsgálata révén. Együttműködés a konfliktus által megosztott közösségek között az emberek közötti kapcsolattartás, a bizalomépítés és a megbékélésre irányuló erőfeszítések ösztönzése érdekében meghozandó intézkedésekkel kapcsolatban.

— További intézkedések a belső menekültek fenntartható integrációjának előmozdítása érdekében (tulajdonjogok, munkavállalás és célzott támogatások).

— A nőkről, a békéről és a biztonságról szóló ENSZ BT-határozatok (az 1325. sz. ENSZ BT-határozat és a kapcsolódó további határozatok) végrehajtásáról szóló, 2022–2024-es időszakra szóló nemzeti cselekvési terv eredményes végrehajtásának biztosítása.

— A nők békés konfliktusrendezésben és békeépítésben való érdemi részvételének megerősítése, valamint minden konfliktusrendezési törekvés részeként aktív konzultációk biztosítása a konfliktus sújtotta nőkkel és a civil társadalommal.

— A közös erőfeszítések folytatása és hatékony megelőző intézkedések meghozatala az el nem ismerés politikájának további megszilárdítása érdekében a nemzetközi színtéren.

Középtávú prioritások

— Lépések megtétele a konfliktus tartós rendezése és – a konfliktussal kapcsolatos kérdések kezelésére vonatkozó meglévő formátumok sérelme nélkül – a békés konfliktusrendezés érdekében, amely a Felek közötti politikai párbeszéd, valamint az egyéb érintett nemzetközi szereplőkkel folytatott párbeszéd egyik központi témája lesz.

— A közös erőfeszítések folytatása Abházia és Csinvali régió/Dél-Oszétia grúz régiókban nemzetközi biztonsági mechanizmusok létrehozásának, a nemzetközi emberi jogi szervezetek e területekre való bejutásának, valamint az Európai Unió grúziai megfigyelő missziója mandátumának Grúzia egész területén történő teljes körű végrehajtásának előmozdítására.

— További erőfeszítések a belső menekültek és a menekültek származási helyére történő biztonságos, méltóságteljes és önkéntes visszatérésének lehetővé tétele érdekében a nemzetközi jog elveinek megfelelően.

— A Nemzetközi Büntetőbírósággal (ICC) való együttműködés folytatása a Római Statútumnak és kapcsolódó jogi eszközeinek a végrehajtása révén, megfelelő figyelmet fordítva a bíróság integritásának megőrzésére. A Nemzetközi Büntetőbírósággal való együttműködés folytatása, tekintettel a 2008. augusztusi háborúval kapcsolatos vizsgálatokra.

3. Jogérvényesülés, szabadság és biztonság

2017 márciusától a grúz állampolgárok vízummentesen utazhatnak az EU-ba. Ezzel összefüggésben Grúziának továbbra is teljesítenie kell a vízumliberalizációs kritériumokat, és a vízummentességi rendszer fenntarthatóságának biztosítása és ezáltal az EU és Grúzia közötti mobilitáshoz és emberek közötti kapcsolatokhoz való hozzájárulás érdekében foglalkoznia kell a Bizottság vízummentességi mechanizmus keretében kiadott rendszeres jelentéseiben foglalt ajánlásokkal.

A bel- és igazságügy területén folytatott megerősített együttműködés számára emellett a visszafogadási megállapodás, az EU és Grúzia közötti mobilitási partnerség, valamint a bel- és igazságügy területén több uniós ügynökséggel – például az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel (Frontex), az Európai Migrációs Hálózattal (EMN), az Europollal, a CEPOL-lal és az Eurojusttal – kötött együttműködési megállapodások vagy adott esetben egyezmények nyújtanak keretet.

3.1. A személyes adatok védelme

Rövid távú prioritások

— A személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása és az európai normáknak megfelelő jogszabályok elfogadása, továbbá gyakorlati lépések megtétele a személyes adatok védelméhez való jog tiszteletben tartásának biztosítása érdekében a magán- és a közszférában, többek között a büntető igazságszolgáltatás terén.

— Az adatvédelmi felügyeleti hatóság kapacitásainak megerősítése annak érdekében, hogy szembe tudjon nézni az adatvédelem területén jelentkező modern technológiai kihívásokkal és képes legyen sikeresen végrehajtani az európai szabványokat Grúziában.

Középtávú prioritások

— Az adatvédelmi felügyeleti hatóság kapacitásainak további megerősítése és az adatvédelmi előírások alkalmazásának nyomon követése.

3.2. Migráció, menekültügy és integrált határigazgatás

Rövid távú prioritások

— Valamennyi vízumliberalizációs referenciamutató, valamint a Bizottság által a vízummentesség-felfüggesztési mechanizmus keretében készített jelentésekben megfogalmazott ajánlások folyamatos teljesítésének biztosítása.

— A visszafogadási megállapodások, többek között az EU és Grúzia közötti visszafogadási megállapodás hatékony végrehajtásának folytatása.

— Az operatív együttműködés fokozása a grúziai állampolgárok által a tág schengeni térségben benyújtott, megalapozatlan menedékjog iránti kérelmek számának gyors csökkentése érdekében.

— A Grúziából kiutazó és a Grúziába belépő grúziai állampolgárokra vonatkozó szabályokról és eljárásokról szóló grúz törvény módosításainak hatékony végrehajtása, az emberi jogok és az adatvédelmi követelmények maradéktalan tiszteletben tartásával.

— További tájékoztató kampányok szervezése a vízummentes utazással kapcsolatos jogokról és kötelezettségekről.

— A határigazgatás további erősítése, valamint a határforgalom-ellenőrzés és a határőrizet magas színvonalának fenntartása.

— Beszámoló a migrációs adatok elemzése és a kockázatértékelés terén elért javulásról.

— Grúzia migrációs profiljának rendszeres frissítése (legalább kétévente).

— Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséggel (Frontex) fennálló operatív együttműködés további erősítése, beleértve az integrált határigazgatással kapcsolatos együttműködést, a munkatársak csereprogramjait, a képzést, a régióból érkező megfigyelőket a közös műveletekben, valamint a keleti partnerség kockázatelemzési hálózatán (EaP-RAN) keresztül történő információcserét.

— Grúzia integrált állami határigazgatási stratégiájának (2021–2025) és az azt kísérő cselekvési tervnek a véglegesítése és eredményes végrehajtása.

Középtávú prioritások

— Grúzia migrációs stratégiájának (2021–2030) és az azt kísérő cselekvési tervnek az eredményes végrehajtása.

— Hatékonyabb módszerek kidolgozása a legális és körkörös migráció lehetővé tételére, beleértve a munkaerő-migrációs rendszereket is, a meglévő nemzeti jogszabályok és hatáskörök, valamint valamennyi migráns munkavállaló emberi jogainak teljes körű tiszteletben tartása mellett.

— Grúzia integrált állami határigazgatási stratégiájának (2021–2025) és az azt kísérő cselekvési terveknek az eredményes kidolgozása és végrehajtása.

— A határforgalom-ellenőrzés és a határőrizet magas színvonalának fenntartása.

— Előrelépés az államhatárok kijelölése kérdésében a szomszédos országokkal.

— Az állami reintegrációs program és tevékenységek hatékony végrehajtásának folytatása.

3.3. Bűnüldözés

Rövid távú prioritások

— A bűnüldöző szervek tagjai elleni panaszok független kivizsgálásáért felelős felügyeleti hatóság teljes működési kapacitásának biztosítása. A rendőrséggel szemben benyújtott panaszok esetén a hiteles reagáláshoz professzionális és hatékony mechanizmusra van szükség, többek között a belső felügyeleti szerveken keresztül.

— A Belügyminisztérium emberi jogok védelmével és a nyomozások minőség-ellenőrzésével foglalkozó főosztályának további hatékony működése, többek között az emberi jogok európai egyezményében garantált emberi jogokkal kapcsolatosan a bűnüldöző szervek tagjai számára nyújtott szakmai képzések támogatása révén.

— A börtönbüntetés alternatívái alkalmazásának további kiterjesztése a meglévők fejlesztésével és új, szabadságelvonással nem járó büntetések bevezetésével és a pártfogó felügyelet kapacitásainak növelésével.

— A szervezett, súlyos és egyéb bűncselekmények elleni küzdelem nyomozási folyamatainak és technikáinak korszerűsítése.

3.4. A szervezett bűnözés elleni küzdelem

Rövid távú prioritások

— Az emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló cselekvési tervek további végrehajtásának biztosítása, valamint az állami hatóságokat érintő kapacitásfejlesztési tevékenységek folytatása az emberkereskedelem eseteinek proaktív azonosítása és hatékony kivizsgálása érdekében.

— Az emberkereskedelem eseteinek proaktív azonosítása és kivizsgálása hatékonyságának nyomon követése és az arról való jelentéstétel.

— A szervezett bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó új nemzeti stratégia és azt kísérő cselekvési terv kidolgozása, valamint a hatékony végrehajtás biztosítása.

— Az Europollal az operatív és stratégiai együttműködésről kötött megállapodás teljes mértékű kihasználása, többek között operatív és stratégiai információk biztosításával, valamint a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó uniós szakpolitikai ciklus/Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen (EMPACT) keretében való erőteljesebb részvétel révén;

— További együttműködés a CEPOL-lal bűnüldözési képzési célokból.

— A hírszerzésen alapuló rendfenntartás és az egységes bűnügyi elemzési rendszer továbbfejlesztése, többek között a hírszerzésen alapuló rendfenntartási stratégia elfogadása és végrehajtása révén.

Középtávú prioritások

— További erőfeszítések a szervezett bűnözés megelőzése és az ellene való küzdelem területén, különösen a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó uniós szakpolitikai ciklus/Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen (EMPACT) keretében.

— A kiberbűnözés elleni küzdelemre irányuló együttműködés erősítése, továbbá ezzel kapcsolatos bűnüldözési képzés nyújtása a grúz hatóságoknak.

— A kiberbűnözés elleni küzdelemre irányuló erőfeszítések fokozása a Budapesti Egyezménnyel összhangban álló jogi és intézményi keret kialakítása érdekében.

— A határon átnyúló bűnüldözési együttműködés további megerősítése a grúziai bűnszervezetek elleni küzdelem érdekében.

3.5. A tiltott kábítószerek elleni küzdelem

Rövid távú prioritások

— Az együttműködés folytatása a drogprevenció terén és a kábítószer-ellenes politikáknak az uniós álláspontokkal való teljes körű összehangolása révén, valamint a megelőzési mechanizmusok további előmozdítása a kábítószerrel való visszaélés megelőzésére irányuló nemzeti stratégia (2021–2026) és a vonatkozó cselekvési tervek végrehajtásával.

— Szoros együttműködés fenntartása A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjával (EMCDDA) a Grúziai Nemzeti Kábítószer-megfigyelő Központ kapacitásainak növelése, valamint a releváns és hiteles információk cseréje érdekében.

— A nemzeti kábítószer-ellenes stratégiák és az azokhoz kapcsolódó cselekvési tervek végrehajtásának biztosítása.

Középtávú prioritások

— A kábítószer-kérdésre irányuló kiegyensúlyozott és integrált megközelítés fenntartása a rendszerek megerősítése céljából a kábítószer-használat egészségügyi és társadalmi következményeinek kezelése érdekében, valamint hatékonyabb megelőzés biztosítása, továbbá a tiltott kábítószerek kínálatának és keresletének csökkentése és az azokkal való kereskedelem visszaszorítása.

— Rendszeres párbeszéd folytatása a keleti partnerség kábítószerügyi párbeszéde keretében.

3.6. A pénzmosás elleni küzdelem és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem

Rövid távú prioritások

— A grúziai jogszabályok összehangolása az EU negyedik és ötödik pénzmosási irányelvével.

— A befagyasztást és a vagyonelkobzást elrendelő határozatok számának, valamint a befagyasztott és elkobzott vagyon becsült értékének nyomon követése és jelentése annak érdekében, hogy biztosítható legyen a bűncselekményből származó vagyon elkobzására vonatkozó grúziai jogszabályok hatékony végrehajtása.

Középtávú prioritások

— További erőfeszítések a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzését és az azok elleni küzdelmet szolgáló jogi és intézményi keret továbbfejlesztésére, többek között az említett területeket szabályozó uniós jogszabályokhoz való közelítés révén.

— A Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) terrorizmus finanszírozásáról szóló ajánlásaiban szereplő standardok végrehajtásának folytatása.

— Az együttműködés folytatása a Pénzügyi Akció Munkacsoporttal, az Európa Tanáccsal, a pénzmosás elleni intézkedések értékelését vizsgáló szakértői bizottsággal (MONEYVAL), valamint az uniós tagállamok érintett hatóságaival a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos kérdésekben.

— Az operatív együttműködés további megerősítése a vagyonelkobzás, a vagyonvisszaszerzés és a vagyonkezelés terén a grúziai hatóságok és az EU vagyon-visszaszerzési hivatalai közötti hatékony kommunikáció és a bevált gyakorlatok cseréje révén.

3.7. Jogi együttműködés

Rövid távú prioritások

— Az Eurojusttal kötött operatív együttműködési megállapodás további végrehajtása.

Középtávú prioritások

— A polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés fokozása a polgári és kereskedelmi ügyekben keletkezett bírósági és bíróságon kívüli iratok külföldön történő kézbesítéséről szóló 1965. évi egyezmény és a polgári és kereskedelmi ügyekben külföldön történő bizonyításfelvételről szóló 1970. évi egyezmény végrehajtása révén.

— Csatlakozás a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciának az igazságügyi együttműködéssel és a gyermekek védelmével kapcsolatos főbb egyezményeihez – mint például a joghatósági megállapodásokról szóló 2005. évi egyezmény, a gyermektartásról és a családi tartások egyéb formáiról szóló 2007. évi hágai egyezmény, valamint annak a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló jegyzőkönyve –, és azok végrehajtása.

— A büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés javítása a megfelelő egyezményekhez – különösen az Európa Tanács egyezményeihez – történő csatlakozás és azok végrehajtása révén.

4. Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek

A Felek folytatják az integráció elmélyítését a társulási megállapodás és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről szóló megállapodás (DCFTA) alapján. A Felek tudatában vannak annak, hogy még nem sikerült teljes mértékben kiaknázni az e megállapodásban rejlő lehetőségeket, ezért együttműködnek az uniós vívmányoknak való megfelelés elérése érdekében, a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás vonatkozó mellékletei szerint, különös tekintettel a kereskedelemmel kapcsolatos alábbi területeken.

A társulási megállapodás, illetve az ahhoz kapcsolódó DCFTA hatékony végrehajtása – a szabályozás közelítésének szélesebb körű folyamatához és az ahhoz kötődő szükséges reformokhoz kapcsolódva – hozzájárul az EU-val való megerősített gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok feltételeinek megteremtéséhez, ez pedig Grúziának az Európai Unió belső piacával történő további fokozatos gazdasági integrációja felé vezet, a társulási megállapodásokban előirányzottak szerint. A Felek együttműködnek a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás valamennyi rendelkezésének végrehajtása érdekében. A két Fél rendszeresen együttműködik, többek között az EU–Grúzia társulási megállapodás keretében létrehozott kétoldalú struktúrákon keresztül, valamint multilaterális keretek között.

Grúzia megerősíti nemzeti intézményi kereteit annak érdekében, hogy biztosítsa az egyes érintett területeken elfogadott új jogszabályok független végrehajtását, érvényesítését és nyomon követését.

Grúzia szakértői albizottságok révén és a kereskedelmi formációban évente ülésező Társulási Bizottság keretében rendszeresen tájékoztatni fogja az EU-t a jogszabályok közelítésének aktuális állásáról. Adott esetben és mindkét Fél egyetértésével az EU segítséget és szakértelmet biztosít annak érdekében, hogy segítse a grúziai hatóságokat ebben a folyamatban.

4.1. Árukereskedelem

Rövid távú prioritások

— További előrelépés a kereskedelmi statisztika területén.

— Együttműködés Grúzia exportstruktúrájának diverzifikáltabbá tételében, ideértve új termékek exportját az EU piacára.

Középtávú prioritások

— Szoros együttműködés a kijátszásellenes mechanizmus hatékony alkalmazása érdekében.

— Grúzia segítése az olyan jogszabályok megszövegezésében és végrehajtásában, amelyeket a piacra jutással vagy azzal kapcsolatos más kérdéseket illetően szándékozik kidolgozni (például piacvédelmi eszközök).

— Információcsere biztosítása a piacra jutással kapcsolatos fejleményekről és a piacra jutással kapcsolatos politikáról.

4.2. Műszaki előírások, szabványosítás és kapcsolódó infrastruktúra

Rövid távú prioritások

— Azon jogszabályok kidolgozása, amelyeknek a társulási megállapodás alapján történő végrehajtására Grúzia kötelezettséget vállalt a kereskedelem technikai akadályainak felszámolásáról szóló stratégiával összhangban.

— A szabványok, a technikai szabályozás, a metrológia, a piacfelügyelet, a hitelesítés és a megfelelőség-értékelési eljárások kezelésével kapcsolatos infrastruktúra további kiépítése, többek között uniós támogatással.

— Az érdekelteknek, többek között a gazdasági szereplőknek a harmonizált jogszabályok végrehajtására való felkészítése és az új jogszabályokhoz való alkalmazkodásuk elősegítése.

— A piacfelügyeleti stratégia végrehajtásának folytatása az ipari termékek területén.

— A piacfelügyelet területén az érintett grúziai állami intézmények és piacfelügyeleti szervek közigazgatási kapacitásainak erősítése.

— További képzések biztosítása a műszaki előírásokkal, metrológiával és szabványosítással, valamint akkreditációval foglalkozó kormányzati szervek és hivatalok személyzete számára.

— Információcsere a kereskedelem technikai akadályainak felszámolásáról szóló stratégia és a piacfelügyeleti stratégia valamennyi releváns szempontjáról, adott esetben az időtartamot is beleértve.

4.3. Állat- és növényegészségügyi (SPS) intézkedések

Rövid távú prioritások

— Az élelmiszerekre és takarmányokra, állat- és növényegészségügyre és -biztonságra vonatkozó korai figyelmeztető rendszer támogatása.

— Tájékoztató kampányok szervezése az érintett hivatalokkal, vállalkozásokkal és nem kormányzati szervezetekkel az uniós piacra jutási követelményekről, valamint a civil társadalommal az élelmiszerek és az élelmiszer-biztonság fogyasztóvédelmi vonatkozásairól.

— További uniós műszaki tanácsadás és támogatás Grúziának az állat- és növényegészségügyi jogszabályok kidolgozásához és végrehajtásához, beleértve az érintett személyzet képzését, továbbá kapacitásépítés biztosítása az illetékes hatóságok számára és a laboratóriumi kapacitások javításának támogatása, az uniós követelményekkel összhangban.

— Grúzia támogatása a harmonizált jogszabályok sikeres végrehajtásában az állat- és növényegészségügyi intézkedések területén.

— A grúziai vállalkozások alkalmazkodási kapacitásainak javítása a harmonizált jogszabályok végrehajtásához. Az alkalmazkodási kapacitások támogatása, különösen a mikro-, kis- és közepes méretű élelmiszer-vállalkozókra összpontosítva.

Középtávú prioritások

— Grúzia támogatása az állat- és növényegészségügyi területen folytatott kockázatelemzés javításában; az állat- és növényegészségügyi, valamint élelmiszer-biztonsági ellenőrzések elvégzésének biztosítása a határállomásokon; a grúziai vállalkozások alkalmazkodásának elősegítése a harmonizált jogszabályok végrehajtásához; további előrelépés az élelmiszeripari termékek uniós piacra jutásának engedélyezése terén.

— Együttműködés az állatjólét területén, valamint az antibiotikum-rezisztencia elleni küzdelem érdekében az antibiotikumoknak az állattenyésztésben való csökkentett használata tekintetében.

4.4. Vámkönnyítések és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése

Rövid távú prioritások

— További együttműködés annak érdekében, hogy Grúzia közelítse jogszabályait az uniós vívmányokhoz és a társulási megállapodás vonatkozó mellékletében említett nemzetközi standardokhoz, például az új Vámkódexhez.

— A vámügyi együttműködés stratégiai keretrendszere végrehajtásának biztosítása, nyomonkövetési felülvizsgálattal és szükség esetén a keretrendszer aktualizálásával.

— A szellemitulajdon-jogok vámhatósági érvényesítéséről szóló grúz jogszabályoknak az uniós vívmányok szerinti végrehajtásához nyújtott további támogatás, a társulási megállapodásban előirányzottak szerint.

— Rendszeres tájékoztatás a Vámkódex végrehajtásáról.

— Segítségnyújtás Grúziának az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezményhez való csatlakozásához.

— Együttműködés a Grúzia számára nyitott vámügyi digitalizációs kezdeményezésekkel és platformokkal kapcsolatos intézkedések terén.

Középtávú prioritások

— A grúz vámhatóságok modernizálásának folytatása.

— A vámeljárások további egyszerűsítése és korszerűsítése.

— Együttműködés a kockázatalapú vámellenőrzés területén és azoknak a releváns információknak a megosztása, amelyek hozzájárulnak a kockázatkezelés és az ellátási láncok biztonságának javításához, a jogszerű kereskedelem megkönnyítéséhez, valamint az importált, exportált és tranzitban lévő áruk biztonságához és védelméhez.

— A csalás elleni küzdelemmel kapcsolatos párbeszéd megerősítése a jogellenes kereskedelem megelőzése érdekében, többek között a jövedéki termékek esetében, különösen a vámügyekben történő kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv keretében zajló megerősített együttműködés révén.

— Kapacitásépítés a digitális vámkörnyezet megvalósításának javítása érdekében.

— Az engedélyezett gazdálkodói rendszer kölcsönös elismerésére törekvés a társulási megállapodásban előirányzottak szerint.

4.5. Származási szabályok

Rövid távú prioritások

— A pán-euromediterrán egyezmény rendelkezéseinek végrehajtása, különösen a származási igazolások (kiállítás és ellenőrzés, a származási szabályok betartása) és a vámügyi együttműködés területén.

4.6. Letelepedés, szolgáltatáskereskedelem és elektronikus kereskedelem

— Képzés és megfelelő közigazgatási kapacitások kiépítése a tervezett jogszabály-közelítés végrehajtása érdekében.

— Információk és tapasztalatok cseréje az interoperábilis e-kereskedelmi platformok fejlesztésével kapcsolatban.

— Információk és tapasztalatok cseréje a postai szolgáltatásokról szóló uniós irányelv kulcsfontosságú rendelkezéseinek végrehajtásában és érvényesítésében érintettek tudatosságának növelése kapcsán, különös tekintettel az általános kézbesítési kötelezettségre, valamint más vonatkozó postai politikákra.

4.7. Közbeszerzés

Rövid távú prioritások

— A közvetlen (nyílt ajánlati felhívás nélküli) beszerzések arányának csökkentése szigorúbb másodlagos jogszabályok és az előírások szigorúbb alkalmazása révén, különösen a sürgős szükségszerűség és a korlátozott időkeretű események miatti közvetlen közbeszerzés tekintetében.

— Független és pártatlan közbeszerzési felülvizsgálati szerv létrehozása a felülvizsgált jogi kerettel összhangban.

— Pontos és aktuális információk szolgáltatása a közbeszerzési politikát és annak végrehajtását érintő, tervezett jogalkotási munkáról, mind a jogszabályok közelítésére, mind a közbeszerzési intézmények létrehozására vonatkozóan.

— A Társulási Tanács a közbeszerzési fejezetre vonatkozó ütemterv I. szakaszának befejezésével összhangban elfogadja a piacra jutás megadásáról szóló, kapcsolódó együttes határozatot.

Középtávú prioritások

— A Felek további megbeszéléseket folytatnak a társulási megállapodásból eredő kötelezettségek végrehajtásáról.

— Grúziának az EU támogatásával folytatnia kell az új közbeszerzési jogszabályok kidolgozását és elfogadását, összhangban a társulási megállapodásban előirányzott jogközelítési folyamattal és ütemtervvel.

4.8. Szellemi tulajdonjogok

Rövid távú prioritások

— Grúzia Nemzeti Szellemi Tulajdonjog Központja (Sakpatenti) működésének támogatása az iparjogvédelmi jogok és a szerzői jogok védelmének biztosítása érdekében; a harmadik országok hatóságaival és iparszövetségeivel folytatott együttműködés kibővítése.

— A felelős kormányzati szervek és végrehajtó hivatalok jogérvényesítési kapacitásának erősítése, valamint az igazságügyi rendszer megfelelő működésének biztosítása a jogosultak igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének garantálása és a szankciók végrehajtása érdekében.

— A hamisítás és a kalózkodás elleni hatékony intézkedések, ideértve a Felek között az e tevékenységekkel kapcsolatban megosztandó statisztikai információk előállítását.

— Együttműködés a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó jogkimerülési rendszer alkalmazása terén.

Középtávú prioritások

— Mindkét Fél jogosultjai számára szellemi tulajdonjogaik magas szintű védelmének, valamint e jogok érvényesítésének biztosítása. A szellemi és az ipari tulajdon oltalmával és felhasználásával kapcsolatos figyelemfelhívás fokozására irányuló intézkedések meghozatala, valamint a jogosultakkal való hatékony párbeszéd biztosítása.

4.9. Versenypolitika

Középtávú prioritások

— Együttműködés a társulási megállapodás versennyel kapcsolatos fejezete és a kapcsolódó reformok végrehajtása tekintetében. Az együttműködés a vonatkozó versenyjogi jogs