Átmeneti partnerség megállapodás

egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok között

egyrészről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: az EK-Fél,

másrészről

A FIDZSI-SZIGETEKI KÖZTÁRSASÁG,

A PÁPUA ÚJ-GUINEAI FÜGGETLEN ÁLLAM, (a továbbiakban: Pápua Új-Guinea),

a továbbiakban: a csendes-óceáni államok,

TEKINTETTEL az egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt és 2005-ben felülvizsgált partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a cotonoui megállapodás),

TEKINTETTEL arra a tényre, hogy a cotonoui megállapodás szerint megítélt kereskedelmi preferenciák 2007. december 31-én lejárnak;

TEKINTETTEL a csendes-óceáni államokból az Európai Közösségbe irányuló exportra gyakorolt azon negatív hatásra, amely a cotonoui kereskedelmi preferenciák lejártából származhat, amennyiben 2007. december 31-ig nem jön létre egy WTO-szabályokkal összeegyeztethető újabb kereskedelmi egyezmény, és arra, hogy ezért létre kell hozni egy átmeneti partnerségi megállapodást, amely oltalmazza az érintett csendes-óceáni államok kereskedelmi és fejlesztési érdekeit;

TEKINTETTEL arra a tényre, hogy az EK-Fél a gazdasági partnerségi megállapodásokról (EPA) szóló tárgyalások keretében jobb piacra jutást kínált, és hogy a csendes-óceáni államok 2008. január 1-jétől szeretnék kihasználni ezt a felajánlást;

MEGERŐSÍTVE arra irányuló folyamatos elkötelezettségüket, hogy 2008. december 31-ig megköttessék egy átfogó EPA, amely minden lényeges összetevőt tartalmaz, és minden érdekelt csendes-óceáni szigetet magában foglal;

MEGERŐSÍTVE, hogy a fejlesztési együttműködés kulcsfontosságú összetevője lesz az átfogó gazdasági partnerségi megállapodásnak, és alapvető tényezője célkitűzései megvalósításának;

MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a cotonoui megállapodás célkitűzései és végrehajtása iránt, és ezekre az elkötelezettségekre kívánván építeni;

MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket az emberi jogok tiszteletben tartása, a demokratikus elvek, a jogállamiság és a felelősségteljes kormányzás iránt, amelyek lényeges és alapvető elemei a cotonoui megállapodásnak, valamint az aktív és szervezett civil társadalom és a magánszektor nagyobb bevonásával karöltve járó fenntartható és kiegyensúlyozott fejlődés iránt, amelyeket a piacgazdasággal együtt a cotonoui megállapodás a partnerség célkitűzéseinek eléréséhez hozzájáruló legfőbb tényezőkként tart számon;

MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a cotonoui megállapodásnak a szegénység felszámolására, a fenntartható fejlődésre és a csendes-óceáni államoknak a világgazdaságba történő fokozatos integrációjára vonatkozó célkitűzéseinek elérésére irányuló munka iránt, kellő tekintettel a csendes-óceáni-államok politikai döntéseire és fejlesztési prioritásaira;

MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a csendes-óceáni térségen belüli regionális integrációs folyamat támogatása iránt, különösen a regionális gazdasági folyamat elősegítése iránt, ami világgazdasági integrációjuk kulcsfontosságú eszköze, valamint segít a globalizáció kihívásaival való szembenézésben és azon gazdasági és szociális fejlődés elérésében, amelyre törekszenek;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a cotonoui megállapodásban meghatározott meglévő struktúrák keretében nemzeti szinten szorosan együttműködjenek a fejlesztési együttműködés és az e Megállapodás célkitűzései közötti szinergiák maximalizálása érdekében;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy egymás között fokozatosan eltávolítsák a kereskedelmi akadályokat, figyelembe véve eközben az aszimmetria és a flexibilitás elvét;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy létrehoznak egy keretet a csendes-óceáni államok és az Európai Közösség közötti kereskedelem jobb szabályozásához, amely összhangban áll a Kereskedelmi Világszervezetben való tagságukból fakadó kötelezettségeikkel;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy átmeneti partnerségi megállapodásukhoz létrehoznak egy intézményi keretet és egy mechanizmust a kapcsolatból esetlegesen származó vitáknak a Megállapodás célkitűzéseivel összhangban történő megoldására;

ÚGY HATÁROZOTT, HOGY MEGKÖTIK EZT A MEGÁLLAPODÁST:

I. RÉSZ

KERESKEDELMI PARTNERSÉG A FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉSÉRT

1. Cikk

Célkitűzések

E Megállapodás célkitűzései a következők:

a) a csendes-óceáni államok számára annak lehetővé tétele, hogy elkezdhessék élvezni az EK-Fél által az EPA-tárgyalások keretében felajánlott javított piacra jutás előnyeit, ugyanakkor – tekintettel a cotonoui megállapodás szerint megadott kereskedelmi preferenciák 2007. december 31-i lejártára – a csendes-óceáni államok és az Európai Közösség közötti kereskedelem megszakadásának elkerülése a csendes-óceáni államok és az EK-Fél és adott esetben tagállamai közötti átfogó gazdasági partnerségi megállapodás (Economic Partnership Agreement, EPA) megkötéséig;

b) a csendes-óceáni államok fenntartható fejlődésének és világgazdaságba való fokozatos integrációjának elősegítése, politikai döntéseiknek és fejlesztési prioritásaiknak megfelelően;

c) a közös érdeken alapuló szabadkereskedelmi övezet létrehozása a Felek között, és annak céljainak teljesítése a kereskedelem fokozatos liberalizációjával oly módon, amely megfelel az alkalmazandó WTO-szabályoknak és az aszimmetria elvének, valamint – a Megállapodás szerinti kötelezettségvállalások szintjében és időzítésében – arányos a csendes-óceáni államok specifikus igényeivel és kapacitásbeli korlátaival.

d) a megfelelő vitarendezési rendelkezések megállapítása;

e) a megfelelő intézményi rendelkezések megállapítása.

2. Cikk

Alapelvek

1. Ez a Megállapodás a cotonoui megállapodás 2., illetve 9. cikkében meghatározott alapvető elveken, valamint lényeges és alapvető elemeken alapul. A Megállapodás a cotonoui megállapodás rendelkezéseire, valamint a korábbi regionális együttműködési és integrációs, illetve gazdasági és kereskedelmi együttműködési AKCS–EK partnerségi megállapodásokra épül.

2. A Felek megállapodnak, hogy cotonoui megállapodást és ezt a Megállapodást egymást kiegészítő és megerősítő módon kell végrehajtani.

3. Cikk

Fenntartható fejlődés

1. A Felek megerősítik, hogy a fenntartható fejlődés célkitűzése szerves része a Megállapodás rendelkezéseinek, összhangban a cotonoui megállapodás 1., 2. és 9. cikkében meghatározott átfogó célkitűzésekkel és alapelvekkel, és különösen a szegénységnek a fenntartható fejlődés célkitűzéseivel összhangban történő csökkentésére és végleges felszámolására vonatkozó általános kötelezettségvállalással.

2. A Felek a jelen Megállapodás esetében úgy értelmezik ezt a célkitűzést, mint amelyet a következőkre vonatkozó kötelezettségvállalásként kell alkalmazni:

a) a Megállapodás alkalmazása teljes mértékben figyelembe veszi az érintett országok lakosságának és a jövő nemzedékeinek emberi, kulturális, gazdasági, szociális, egészségügyi és környezeti érdekeit;

b) a döntéshozatali módszerek magukban foglalják a tulajdonosság, a részvétel és a párbeszéd alapvető elveit.

3. Ennek eredményeként a Felek megállapodnak, hogy együttműködnek egy olyan fenntartható fejlődés megvalósítása érdekében, amelynek központjában a fejlődés fő haszonélvezője, az emberi személy áll.

4. Cikk

Regionális integráció

1. Ez a Megállapodás mélyülő regionális integrációra épül és irányul, és a Felek vállalják, hogy együttműködnek ennek továbbfejlesztése végett.

2. Ebben a Megállapodásban semmi sem akadályozhatja meg a Feleket abban, hogy szabadkereskedelmi övezetet vagy vámuniót létrehozó vagy más szabadkereskedelmi megállapodásokat kössenek harmadik országokkal.

5. Cikk

Nemzetközi fórumokon való együttműködés

1. A Felek törekszenek arra, hogy valamennyi nemzetközi fórumon együttműködjenek, ahol a Megállapodás szempontjából lényeges kérdésekről tárgyalnak.

2. A Felek elismerik azt az értékes hozzájárulást, amelyet regionális szervezetek tehetnek a Megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében. A Felek megállapodnak, hogy a Megállapodás végrehajtásának támogatásához ahol csak hasznos és lehetséges szorosan együttműködnek a meglévő csendes-óceáni regionális szervezetekkel és programokkal.

II. RÉSZ

ÁRUKERESKEDELEM

6. Cikk

Hatály

Ezt a Megállapodást azokra a termékekre kell alkalmazni, amelyek az Európai Közösségből vagy a csendes-óceáni államokból származnak, és az EK-Fél, illetve a csendes-óceáni államok vámnómenklatúráiban a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerre (HR) alkalmazandó osztályozási szabályokkal összhangban meghatározott 01–97 árucsoportba tartoznak.

1. FEJEZET

Vám

7. Cikk

Vámok és egyéb díjak

1. A vám magában foglal minden olyan illetéket vagy díjat, köztük a különadót és a pótdíjat is, amelyet áru behozatalára vagy azzal kapcsolatban vetnek ki, a következők kivételével:

a) a 23. cikkel összhangban kivetett belső adó vagy más belső díj;

b) a II. rész 2. fejezetével összhangban alkalmazott dömpingellenes, kiegyenlítő vagy védintézkedés;

c) a (2) bekezdéssel összhangban kivetett illeték vagy más díj.

2. Az (1) bekezdés c) pontjában említett illetékek és díjak a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségének megfelelő összegre korlátozódnak, és nem jelenthetik a hazai termék közvetett védelmét, illetve a behozatal költségvetési célú megadóztatását. Ilyen illeték és díj nem alkalmazható ad valorem alapon.

8. Cikk

Származási szabályok

E fejezet alkalmazásában a "származó" azt jelenti, hogy megfelel a Megállapodás II. jegyzőkönyvében meghatározott származási szabályoknak. A Megállapodás hatálybalépését követő ötéves időszakban a Felek felülvizsgálják az e rendelkezések működését azzal a céllal, hogy a csendes-óceáni államok fejlesztési igényeinek fényében tovább egyszerűsítsék a származás meghatározására használt fogalmakat és módszereket. A felülvizsgálat során teljes figyelmet kell szentelni a befektetők számára nyújtott bizonyosságnak, a technológiák, a gyártási folyamatok és minden más tényező fejlődésének, köztük a származási szabályok jelenleg zajló reformjának, valamint a Felek és adott esetben a csendes-óceáni államok közötti megfelelő közigazgatási együttműködési mechanizmusok létrehozásának is, ami megkívánhatja a jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosítását. Legkésőbb ezen időszak vége előtt egy évvel a Felek tárgyalásokat kezdenek a Jegyzőkönyvről azzal a céllal, hogy módosítsák vagy felváltsák. Ilyen módosításra vagy felváltásra a kereskedelmi bizottság határozatával kerül sor.

9. Cikk

Áruk osztályozása

Az EK-Fél és a csendes-óceáni államok közötti kereskedelemben részt vevő áruk osztályozása a megfelelő vámnómenklatúrákban van meghatározva, amely összhangban áll a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerrel.

10. Cikk

Az exportvámok kiküszöbölése

Sem az EK-Fél sem a csendes-óceáni államok nem tarthatnak fönn vagy nem vezethetnek be a másik Félhez való árukivitelhez kapcsolódó olyan új vámot, adót, illetéket vagy más díjat vagy a másik Félhez exportált árura vonatkozó belső adót, illetéket vagy más díjat, amely meghaladja a hasonló termékre belső értékesítéskor kivetettet, kivéve:

a) ha hazai intézkedésekkel kapcsolatban ilyen intézkedésre szükség van valamely csendes-óceáni állam költségvetési fizetőképességének biztosításához vagy a környezet védelméhez; valamint

b) rendkívüli körülmények között, ha egy csendes-óceáni állam igazolni tudja a valamely fiatal iparág fejlődéséhez nyújtott specifikus védelmet, ez a csendes-óceáni állam ideiglenes exportadót vezethet be az EK-Fél kölcsönös egyetértésével, az EK piacára szánt korlátozott számú termékre [1].

11. Cikk

A csendes-óceáni államokból származó termékekre vonatkozó vám

Csendes-óceáni államból származó termékek vámmentesen vihetők be az EK-ba az I. mellékletben meghatározott feltételek mellett, kivéve az ott megjelölt termékeket.

12. Cikk

Az EK-Féltől származó termékekre vonatkozó vámok

Az EK-Féltől származó termékek behozatalára vonatkozó vámok a II. mellékletben meghatározott rendelkezésekkel összhangban csökkennek vagy megszűnnek.

13. Cikk

Vámtarifa-csökkentési kötelezettségvállalások módosítása

Amennyiben egy adott termék tekintetében súlyos nehézségek lépnek fel, az ilyen nehézségekkel szembesülő csendes-óceáni állam kérheti, hogy a kereskedelmi bizottság vizsgálja felül a vámtarifa-csökkentési és -megszüntetési menetrendet azzal a céllal, hogy azt szükség szerint közös megegyezéssel módosítsa.

A kereskedelmi bizottság megállapodással bármilyen arra megfelelőnek ítélt módon módosíthatja a II. mellékletet.

A Felek gondoskodnak róla, hogy az ilyen módosítások ne eredményezzék azt, hogy a Megállapodás összeegyeztethetetlenné válik az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének követelményeivel.

14. Cikk

A fennálló helyzet fenntartása

A Megállapodás hatálybalépésétől kezdve nem vezethető be új vám, és a már alkalmazott vámok sem növelhetők a Felek közötti kereskedelemben a liberalizációs kötelezettségvállalások tárgyát képező termékekre.

15. Cikk

Áruforgalom

1. Az EK-Féltől vagy a csendes-óceáni államokból származó árura csak egyszer vethető ki vám. Miután a vámot beszedték, a valamelyik Féltől származó áru további vámfizetés nélkül mozgatható az EK-Fél, illetve a csendes-óceáni államok területén belül.

2. Az (1) bekezdés ellenére az olyan vámtarifaszám alá tartozó áru esetében, amelynél még nem szűnt meg a vám az összes csendes-óceáni államban, a valamely csendes-óceáni államba történő bevitelkor kifizetett vámot teljes egészében és haladéktalanul vissza kell téríteni, amikor az áru elhagyja az első importálás szerinti vámterületet. A termék után ezt követően a fogyasztás szerinti országban kell megfizetni a vámot.

3. A Felek megállapodnak, hogy a 4. fejezetben meghatározottak szerint együttműködnek az áruforgalom megkönnyítése és a vámeljárások egyszerűsítése végett.

16. Cikk

Záradék a megkülönböztetésmentességről

1. Az ebben a fejezetben tárgyalt kérdésekkel kapcsolatban az EK-Fél megad a csendes-óceáni államoknak minden olyan még kedvezőbb elbánást, amely abból ered, hogy az EK-Fél a Megállapodás aláírását követően harmadik féllel kötött szabadkereskedelmi megállapodás szerződő felévé válik.

2. Az e fejezet alá tartozó ügyek tekintetében a csendes-óceáni államok megadnak az EK-Fél számára minden olyan kedvezőbb elbánást, amely annak következtében alkalmazandó, hogy a csendes-óceáni államok a Megállapodás aláírását követően szerződő felévé válnak egy valamely jelentősebb kereskedő gazdasággal kötött szabadkereskedelmi megállapodásnak.

3. Amennyiben egy csendes-óceáni állam vagy a csendes-óceáni államok bizonyítani tudják, hogy egy harmadik fél az EK-Fél által felajánlottnál az áruk – többek között a származási szabályok – esetében lényegesen kedvezőbb elbánást ajánlott számukra, akkor a Felek konzultálnak és közösen dönthetnek a (2) bekezdés rendelkezéseinek legjobb végrehajtásáról.

4. E fejezet rendelkezései nem értelmezhetők úgy, mintha az EK-Felet vagy valamely csendes-óceáni államot arra köteleznék, hogy kölcsönösen kiterjesszenek minden olyan preferenciális elbánást, amelyet annak eredményeként kell alkalmazni, hogy az EK-Fél vagy valamely csendes-óceáni állam a Megállapodás aláírásának időpontjában szerződő fele egy harmadik féllel kötött szabadkereskedelmi megállapodásnak.

5. E cikk alkalmazásában a szabadkereskedelmi megállapodás olyan megállapodás, amely alapvetően liberalizálja a kereskedelmet, és tagjai között lényegében minden diszkrimináció hiányáról vagy felszámolásáról gondoskodik a meglévő diszkriminatív intézkedések megszüntetésével és/vagy új, illetve fokozott diszkriminációt jelentő intézkedések bevezetésének megtiltásával, vagy a megállapodás hatálybalépésével egy időben, vagy egy ésszerű határidőn belül.

6. E cikk alkalmazásában "jelentősebb kereskedő gazdaság" minden fejlett ország, illetve bármely olyan ország, amely a (2) bekezdésben említett szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépését megelőző évben a világ áruexportjának több mint egy 1 %-át tette ki, vagy bármely önállóan, közösen vagy szabadkereskedelmi megállapodás révén működő országcsoport, amely a (2) bekezdésben említett szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépését megelőző évben a világ áruexportjának több mint 1,5 %-át tette ki [2].

17. Cikk

A vámügyekben folytatott közigazgatási együttműködésre vonatkozó különleges rendelkezések

1. A Felek egyetértenek abban, hogy a közigazgatási együttműködés elengedhetetlen az e rész alapján biztosított preferenciális elbánás végrehajtásához és ellenőrzéséhez, és hangsúlyozzák elkötelezettségüket a vám- és kapcsolódó ügyekben előforduló szabálytalanságok és csalás elleni küzdelem iránt.

2. Amennyiben az egyik Fél vagy adott esetben egy csendes-óceáni állam objektív információ alapján a közigazgatási együttműködés elmulasztását és/vagy szabálytalanság vagy csalás előfordulását állapítja meg, az érintett Fél vagy csendes-óceáni állam ezzel a cikkel összhangban ideiglenesen felfüggesztheti az érintett termékre vonatkozó preferenciális elbánást.

3. E cikk alkalmazásában a közigazgatási együttműködés elmulasztása többek között a következőket jelenti:

a) az érintett termék(ek) származó helyzetének igazolására vonatkozó kötelezettségek ismételt elmulasztása;

b) a származási igazolás utólagos ellenőrzésének végrehajtásával és/vagy eredményeinek közlésével kapcsolatos ismételt elutasítás vagy indokolatlan késedelem;

c) az érintett preferenciális elbánás szempontjából lényeges dokumentumok valódiságának vagy információk helyességének ellenőrzésére irányuló közigazgatási együttműködő látogatások elvégzéséhez szükséges engedélyekkel kapcsolatos, ismételt elutasítás vagy indokolatlan késedelem.

E cikk alkalmazásában többek között akkor állapítható meg szabálytalanság vagy csalás, ha – kielégítő magyarázat nélkül – a másik Fél vagy adott esetben egy csendes-óceáni állam szokásos termelési szintjét és exportkapacitását meghaladó, gyors növekedés következik be az áruimportban, és ez szabálytalanságra vagy csalásra utaló objektív információval párosul.

4. A (2) bekezdés értelmében vett ideiglenes felfüggesztés alkalmazásának feltételei a következők:

a) Az a Fél vagy adott esetben csendes-óceáni állam, amelyik objektív információ alapján a közigazgatási együttműködés elmulasztását és/vagy szabálytalanságot vagy csalást állapított meg, haladéktalanul értesíti a kereskedelmi bizottságot megállapításáról és az objektív információról, továbbá az összes vonatkozó információ és objektív megállapítás alapján konzultációt kezd a kereskedelmi bizottság keretében egy olyan megoldás elérése érdekében, amely elfogadható mind az EK-Fél, mind pedig a csendes-óceáni államok vagy adott esetben állam számára.

b) Amennyiben a Felek a fentiek szerint konzultációkat kezdtek a kereskedelmi bizottság keretében, de az értesítéstől számított három hónapon belül nem tudtak elfogadható megoldásban megállapodni, az érintett Fél vagy csendes-óceáni állam ideiglenesen felfüggesztheti az adott termék(ek)re vonatkozó preferenciális elbánást. A kereskedelmi bizottság haladéktalanul értesítést kap az ideiglenes felfüggesztésről.

c) Az e cikk szerinti ideiglenes felfüggesztés az érintett Fél, illetve csendes-óceáni állam pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges mértékre korlátozódik. Az ideiglenes felfüggesztés nem haladja meg a hat hónapos időtartamot, amely megújítható. Elfogadását követően az ideiglenes felfüggesztésről haladéktalanul értesíteni kell az érintett Felet vagy csendes-óceáni államot és a kereskedelmi bizottságot. A kereskedelmi bizottságon belül időszakonként konzultálni kell róla, elsősorban megszüntetése érdekében, mihelyt az alkalmazására vonatkozó feltételek már nem állnak fönn.

5. A kereskedelmi bizottság e cikk (4) bekezdésének a) pontja szerinti értesítésével egy időben az érintett Fél vagy csendes-óceáni állam hivatalos közlönyében vagy lapjában értesítést tesz közzé az importőrök számára. Az importőröknek szóló értesítés közli azt a megállapítást, hogy az érintett termék és specifikus származás vonatkozásában objektív információk alapján a közigazgatási együttműködés elmulasztása és/vagy szabálytalanság vagy csalás esete forog fenn.

18. Cikk

Közigazgatási hibák kezelése

A Felek elismerik egymás jogát arra, hogy a Megállapodás végrehajtása során kijavítsák a hibákat. Amennyiben hibára derül fény, bármely Fél kérheti a kereskedelmi bizottságot, hogy a megfelelő intézkedések elfogadásának lehetőségét vizsgálja meg a helyzet megoldása végett.

2. FEJEZET

Kereskedelemvédelmi eszközök

19. Cikk

Dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések

1. E cikk rendelkezéseire is figyelemmel, a Megállapodásban semmi sem akadályozza meg az EK-Felet, illetve a – WTO-tag és nem WTO-tag – csendes-óceáni államokat abban, hogy a vonatkozó WTO-megállapodásokkal összhangban akár egyénileg, akár közösen dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedéseket fogadjanak el. E cikk alkalmazásában a származást a Felek nem preferenciális származási szabályaival összhangban állapítják meg.

2. Az EK-Fél nem vet ki végleges dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámot a csendes-óceáni államokból importált termékek tekintetében, anélkül hogy előzőleg ne mérlegelte volna a vonatkozó WTO-megállapodásokban meghatározott és az EK-joggal összhangban álló konstruktív jogorvoslatok alkalmazásának lehetőségét. Ebben a tekintetben az EK-Fél megfelelő segítséget nyújt a csendes-óceáni államok azon exportőreinek, amelyek ilyen konstruktív jogorvoslatot javasolnak.

3. Ha két vagy több csendes-óceáni állam nevében egy regionális vagy szubregionális hatóság dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedést ír elő, ahhoz egyetlen bírósági felülvizsgálati fórum tartozik, beleértve a fellebbezési szakaszt is.

4. Amennyiben regionális vagy szubregionális alapon és nemzeti alapon egyaránt előírható dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedés, a Felek vagy adott esetben a csendes-óceáni államok biztosítják, hogy ilyen intézkedést ne alkalmazzon ugyanarra a termékre párhuzamosan regionális vagy szubregionális hatóság és nemzeti hatóság.

5. Az EK-Fél bármilyen vizsgálat megindítása előtt értesíti az exportáló csendes-óceáni államokat a megfelelően dokumentált panasz kézhezvételéről.

6. E cikk rendelkezéseit kell alkalmazni minden olyan vizsgálat során, amelyet a Megállapodás hatálybalépését követően indítanak.

7. E cikk rendelkezéseire nem vonatkoznak a Megállapodás vitarendezési rendelkezései.

20. Cikk

Többoldalú védintézkedések

1. E cikk rendelkezéseire is figyelemmel, a Megállapodásban semmi sem akadályozza meg a csendes-óceáni államokat és az EK-Felet abban, hogy intézkedéseket fogadjanak el az 1994. évi GATT XIX. cikkével, a védintézkedésekről szóló megállapodással, valamint a mezőgazdaságról szóló megállapodás 5. cikkével összhangban. E cikk alkalmazásában a származást a Felek nem preferenciális származási szabályaival összhangban állapítják meg.

2. Az (1) bekezdés ellenére az EK-Fél – figyelembe véve a Megállapodás általános fejlesztési célkitűzéseit és a csendes-óceáni államok gazdaságának kis méretét – a csendes-óceáni államokból származó behozatalt kizárhatja az 1994. évi GATT XIX. cikke, a védintézkedésekről szóló WTO-megállapodás és a mezőgazdaságról szóló megállapodás 5. cikke értelmében hozott intézkedések hatálya alól.

3. A (2) bekezdés rendelkezéseit ötéves időtartamra alkalmazzák, amely a Megállapodás hatálybalépésének napján kezdődik. Legkésőbb az említett időszak vége előtt 120 nappal a Felek – a csendes-óceáni államok fejlesztési igényeit figyelembe véve – felülvizsgálják az említett rendelkezések működését annak megállapítása érdekében, hogy alkalmazásukat kiterjesszék-e egy újabb időszakra.

4. Az (1) bekezdés rendelkezéseire nem vonatkoznak a Megállapodás vitarendezési rendelkezései.

21. Cikk

Kétoldalú védintézkedések

1. A 20. cikk ellenére az alternatív megoldások megvizsgálását követően az EK-Fél vagy egy csendes-óceáni állam – az ebben a cikkben megállapított feltételek mellett és eljárásoknak megfelelően – alkalmazhat korlátozott időtartamú védintézkedéseket, amelyek eltérnek a 11. és 12. cikk rendelkezéseitől.

2. Az (1) bekezdésben említett védintézkedésekre akkor kerülhet sor, ha az EK-Féltől vagy egy csendes-óceáni államból származó valamely terméket olyan megnövelt mennyiségben és olyan feltételekkel visznek be az EK-Fél vagy egy csendes-óceáni állam területére, hogy az a következőket okozza, vagy a következők előidézésével fenyeget:

a) súlyos kár az importáló Fél vagy csendes-óceáni állam területén hasonló vagy közvetlenül versenyző terméket gyártó hazai iparnak, vagy

b) gazdasági vagy társadalmi jellegű zavarok valamely gazdasági ágazatban, vagy olyan nehézségek, amelyek az importáló Fél vagy csendes-óceáni állam gazdasági helyzetében komoly romlást idézhetnének elő, vagy

c) zavarok a hasonló vagy közvetlenül versenyző mezőgazdasági termékek [3] piacain vagy a piacokat szabályozó mechanizmusokban.

3. Az ebben a cikkben említett védintézkedések nem haladhatják meg a (2) bekezdésben és az (5) bekezdés b) pontjában meghatározott súlyos kár vagy zavarok orvoslásához vagy megelőzéséhez szükséges mértéket. Az importáló Fél vagy csendes-óceáni állam védintézkedései csak egy vagy több alábbi intézkedésből állhatnak:

a) az érintett termékre vonatkozó behozatali vámtétel további csökkentésének felfüggesztése a Megállapodás alapján előírtak szerint,

b) az érintett termékre vonatkozó vám növelése addig a mértékig, amely nem haladja meg a többi WTO-tagtól származó behozatalra alkalmazott vámot, valamint

c) vámkontingensek bevezetése az érintett termék tekintetében.

4. A fenti (1), (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben valamely, egy vagy több csendes-óceáni államból származó terméket olyan megnövelt mennyiségben és olyan feltételekkel importálnak, hogy az az EK-Fél egy vagy több legkülső régiójában előidézi a fenti (2) bekezdés a), b) vagy c) pontjában említett valamely helyzetet, vagy ilyen előidézésével fenyeget, az EK-Fél az érintett régióra vagy régiókra korlátozódó felügyeleti vagy védintézkedést hozhat a (6)–(9) bekezdésben megállapított eljárásoknak megfelelően.

5. a) A fenti (1), (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben az EK-Féltől származó valamely terméket olyan megnövelt mennyiségben és olyan feltételekkel importálnak, hogy az valamely csendes-óceáni államban előidézi a fenti (2) bekezdés a), b) vagy c) pontjában említett helyzetek egyikét, vagy ilyen előidézésével fenyeget, az érintett csendes-óceáni állam a területére korlátozódó felügyeleti vagy védintézkedést hozhat a (6)–(9) bekezdésben megállapított eljárásoknak megfelelően.

b) Bármely csendes-óceáni állam védintézkedéseket hozhat, amennyiben egy az EK-Féltől származó terméket a vámok csökkentésének következtében olyan megnövelt mennyiségben és olyan feltételekkel importálnak területére, hogy az a hasonló vagy közvetlenül versenyző terméket gyártó fiatal iparág tekintetében zavarokat okoz, vagy azok előidézésével fenyeget. Ilyen intézkedés produktív és fenntartható ágazatok fejlődésének előmozdítása érdekében hozható azzal a céllal, hogy az emberek általános életszínvonala emelkedjék. Ez a rendelkezés csak a Megállapodás hatálybalépésének napjától számított húszéves időszakra alkalmazható. Az intézkedéseket a (6)–(9) bekezdésben megállapított eljárásokkal összhangban kell meghozni azzal a kivétellel, hogy a nem a legkevésbé fejlett országok közé tartozó országok esetében az intézkedések kezdeti időtartama hét év lehet, amely közös felülvizsgálattal három további évvel meghosszabbítható, kis szigetállamok és csendes-óceáni államokhoz tartozó legkevésbé fejlett országok esetében pedig tizenkét év lehet, amely közös felülvizsgálattal további három évvel meghosszabbítható. Csendes-óceáni állam e rendelkezés szerint az EK-Féltől származó áruk esetében soha nem emelhet vámot a vámsorok több mint 3 %-ánál vagy az EK-Féltől származó áruk összértékének több mint 15 %-ánál, amit a legutóbbi három év behozatali értékének átlagaként kell kiszámítani.

6. a) Az ebben a cikkben említett védintézkedések csak annyi ideig tarthatók fenn, amennyi a fenti (2), (4) és (5) bekezdésben meghatározott súlyos kár vagy zavarok megelőzéséhez vagy orvoslásához szükséges lehet.

b) Az ebben a cikkben említett védintézkedések nem alkalmazhatók két évnél hosszabb időszakra. Rendkívüli körülmények esetén az ilyen intézkedések legfeljebb egy újabb kétéves időszakra hosszabbíthatók meg. Amennyiben egy csendes-óceáni állam védintézkedést alkalmaz, vagy amennyiben az EK-Fél egy vagy több legkülső régiójának területére korlátozódó intézkedést alkalmaz, ez az intézkedés mindazonáltal legfeljebb négy évig alkalmazható, és rendkívüli körülmények között legfeljebb egy újabb négyéves időszakra hosszabbítható meg.

c) Az ebben a cikkben említett egy évet meghaladó védintézkedések egyértelmű részeket tartalmaznak, amelyek fokozatosan vezetnek ahhoz, hogy a védintézkedések legkésőbb a meghatározott időszak végén megszűnjenek.

d) Nem alkalmazható ebben a cikkben említett védintézkedés annak megszűnésétől számítva legalább egy évig olyan termék importjára, amelyre korábban már alkalmaztak ilyet.

7. A fenti bekezdések végrehajtására a következő rendelkezések vonatkoznak:

a) Amennyiben az EK-Fél vagy egy csendes-óceáni állam úgy véli, hogy fennáll a (2), (4) és/vagy (5) bekezdésben meghatározott körülmények egyike, kivizsgálás céljából haladéktalanul a kereskedelmi bizottság elé utalja az ügyet.

b) A kereskedelmi bizottság ajánlást tehet a kialakult körülmények orvoslására. Ha a kereskedelmi bizottság nem tesz ajánlást a körülmények orvoslására, vagy nem születik kielégítő megoldás az ügynek a kereskedelmi bizottság elé utalásától számított 30 napon belül, az importáló EK-Fél vagy csendes-óceáni állam a körülmények orvoslására elfogadhatja a megfelelő intézkedéseket ezzel a cikkel összhangban.

c) Mielőtt ebben a cikkben meghatározott intézkedést hoz, vagy olyan esetben, amelyre a (8) bekezdés vonatkozik, az EK-Fél vagy az érintett csendes-óceáni állam a lehető leghamarabb megadja a kereskedelmi bizottságnak a helyzet alapos vizsgálatához szükséges valamennyi vonatkozó információt, hogy az érintett Felek számára elfogadható megoldást találjanak.

d) Az e cikk szerinti védintézkedés kiválasztása során azt kell előnyben részesíteni, amely a legkevésbé zavarja a Megállapodás működését.

e) Haladéktalanul értesíteni kell a kereskedelmi bizottságot az e cikk alapján hozott védintézkedésről, amely időszakonkénti konzultáció tárgyát képezi a szerv keretében, különösen – amint azt a körülmények lehetővé teszik – eltörlése ütemezésének kialakítása céljából.

8. Amennyiben kivételes körülmények azonnali intézkedést tesznek szükségessé, az importáló EK-Fél vagy érintett csendes-óceáni állam ideiglenesen meghozhatja a (3), (4) és/vagy (5) bekezdésben meghatározott intézkedéseket anélkül, hogy teljesítené a (7) bekezdésben foglalt követelményeket. Ilyen intézkedést az EK-Fél legfeljebb 180 napig, valamely csendes-óceáni állam – illetve egy vagy több legkülső régiójának területére korlátozódó intézkedés esetében az EK-Fél – pedig legfeljebb 200 napig alkalmazhat. Az ilyen ideiglenes intézkedés időtartama a (6) bekezdésben említett kezdeti időszak és hosszabbítások részének minősül. Ilyen ideiglenes intézkedés meghozatalakor figyelembe kell venni a Felek, különösen a kis szigetállamok érdekeit. Az importáló Fél vagy adott esetben csendes-óceáni állam tájékoztatja a másik érintett Felet, és vizsgálat céljából haladéktalanul a kereskedelmi bizottság elé utalja az ügyet.

9. Ha valamelyik importáló Fél vagy adott esetben csendes-óceáni állam egy termék importját közigazgatási eljárásnak veti alá, amelynek célja, hogy gyors tájékoztatást nyújtson a kereskedelmi forgalom azon tendenciájáról, amely előidézheti az ebben a cikkben említett problémákat, haladéktalanul értesíti a kereskedelmi bizottságot.

10. Az e cikk rendelkezései alapján elfogadott védintézkedésekre nem vonatkoznak a WTO vitarendezési rendelkezései.

3. FEJEZET

Nem tarifális intézkedések

22. Cikk

A mennyiségi korlátozások tilalma

A Megállapodás eltérő rendelkezéseinek hiányában a Megállapodás hatálybalépésével – a vámok, adók, illetékek és egyéb díjak kivételével – megszűnik az EK-Fél és a csendes-óceáni államok közötti áruimportra vagy -exportra vonatkozó minden tilalom és korlátozás, függetlenül attól, hogy vámkontingens, behozatali vagy kiviteli engedély, illetve egyéb intézkedés révén érvényesítették-e őket. Ilyen új intézkedés nem vezethető be. E cikk rendelkezései nem érintik a II. rész 2. fejezetének rendelkezéseit.

23. Cikk

A belső adózással és szabályozással kapcsolatos nemzeti elbánás

1. Másik Féltől származó importált termékre sem közvetlenül, sem közvetve nem vethető ki a hasonló nemzeti termékre közvetlenül vagy közvetve kivetettet meghaladó belső adó vagy egyéb belső díj. Továbbá a Felek máshogyan sem alkalmazhatnak belső adót vagy egyéb belső díjat a nemzeti termelés védelme érdekében.

2. A másik Féltől származó importált termék nem részesülhet kevésbé kedvező elbánásban, mint a hasonló nemzeti termék a belső értékesítést, eladási ajánlatot, beszerzést, szállítást, forgalmazást vagy felhasználást érintő valamennyi törvény, előírás és követelmény tekintetében. E bekezdés rendelkezései nem akadályozzák meg az olyan differenciált belső szállítási díjak alkalmazását, amelyek kizárólag a szállító eszköz gazdasági működésén – és nem a termék származásán – alapulnak.

3. Egyik Fél sem hozhat létre vagy tarthat fenn termék meghatározott mennyiségű vagy arányú összetételére, feldolgozására vagy felhasználására vonatkozó olyan belső mennyiségi szabályozást, amely közvetlenül vagy közvetve megköveteli, hogy a szabályozás hatálya alá tartozó termék meghatározott mennyiségét vagy arányát hazai forrásból kelljen beszerezni. Továbbá egyik Fél vagy csendes-óceáni állam sem alkalmazhat belső mennyiségi szabályozást a nemzeti termelés védelme érdekében.

4. E cikk rendelkezései nem akadályozzák nemzeti termelők számára támogatás kifizetését vagy ágazatok fejlesztése céljából adózási ösztönzők nyújtását, beleértve a nemzeti termelők számára az e cikk rendelkezéseivel összhangban alkalmazott belső adókból vagy díjakból származó bevételekből történő kifizetéseket, valamint a nemzeti termék kormányzati beszerzésén keresztül végrehajtott támogatásokat is.

5. E cikk rendelkezései nem vonatkoznak a közbeszerzést szabályozó törvényekre, előírásokra, eljárásokra és gyakorlatokra.

24. Cikk

Mezőgazdasági exporttámogatás

1. A (3) bekezdésben meghatározott azon termékek esetében, amelyeknél a csendes-óceáni államok kötelezettséget vállaltak a vámok eltörlésére, az EK-fél vállalja, hogy fokozatosan megszünteti az adott terméknek a csendes-óceáni államok területére történő exportálására adott meglévő támogatásokat.

2. A Felek legkésőbb 2007. december 18-ig konzultálnak egymással avégett, hogy meghatározzák az (1) bekezdésben említett meglévő támogatások megszüntetésének módjait.

3. Ez a cikk a WTO Mezőgazdasági Megállapodásának 1. mellékletében megadott termékekre vonatkozik.

4. FEJEZET

Vámügyek és kereskedelemkönnyítés

25. Cikk

Célkitűzések

E fejezet célkitűzései a következők:

a) segíteni a csendes-óceáni államok integrációját a nemzetközi gazdaságba, különösen pedig könnyíteni a Felek közötti kereskedelmet;

b) erősíteni a vámügyi együttműködést annak biztosítása végett, hogy a vonatkozó jogszabályok és eljárások, valamint az adott közigazgatások adminisztratív kapacitása hatékony és eredményes vámigazgatást tegyen lehetővé, és könnyítse a kereskedelmet.

26. Cikk

Kapcsolat a meglévő programokkal és segítségnyújtással

A Felek törekednek arra, hogy összehangolják és integrálják kereskedelemkönnyítési és kereskedelemfejlesztési együttműködésüket más szereplők, regionális szervezetek és nemzeti szervek és szervezetek munkájával azzal a célkitűzéssel, hogy elkerüljék a meglévő programok szükségtelen megduplázódását, és maximalizálják a kereskedelemkönnyítésre szánt erőforrásokból származó hasznot, adott esetben elsősorban az alábbiak révén:

a) információmegosztás a Felek, szereplők, regionális és nemzetközi szervezetek és ezek tagjai között;

b) más regionális vagy nemzetközi szervezetek szakértelmének és erőforrásainak hasznosítása;

c) a Felek közötti és a más regionális és nemzetközi szervezetekkel való és szervezetek közötti együttműködés;

d) harmonizált szabványokról és eljárásokról szóló nemzetközi megállapodások kialakítása, létrehozása és végrehajtása terén más regionális és nemzetközi szervezetekkel való együttműködés, vagy új regionális szervezetek létrehozása;

e) más regionális szervezetek és tagjaik kereskedelemkönnyítési és kereskedelemfejlesztési programokban való részvétele; valamint

f) a Felek által megfelelőnek minősített tevékenységek terén történő együttműködés, koordináció vagy integráció minden más formája.

27. Cikk

Vámügyi és közigazgatási együttműködés

1. A Felek megállapodnak a következőkben:

a) információt cserélnek a vámjogszabályokról és -eljárásokról;

b) kölcsönösen elfogadott területeken közös kezdeményezéseket alakítanak ki;

c) amikor csak lehetséges, nemzetközi fórumokon közös álláspontot alakítanak ki vámügyi kérdésekben;

d) országon belül és a határokon átívelve egyaránt előmozdítják az összes kapcsolódó ügynökség közötti koordinációt.

2. Az (1) bekezdés ellenére vámügyekben a Felek közigazgatásai az I. jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban kölcsönös közigazgatási segítséget nyújtanak egymásnak.

28. Cikk

Vámeljárások

1. Az EK-Fél és a csendes-óceáni államok megállapodnak, hogy vámjogszabályaik, -rendelkezéseik és -eljárásaik a vámügyek és a kereskedelem terén alkalmazandó nemzetközi eszközökre és szabványokra épülnek, köztük a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló felülvizsgált kiotói egyezménynek, a Vámigazgatások Világszervezetének (a továbbiakban: WCO) a globális kereskedelem biztonságát és könnyítését szolgáló szabványkeretének, a WCO adatállományának és a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló egyezménynek az alapvető elemein.

2. Az EK-Fél és a csendes-óceáni államok megállapodnak, hogy kereskedelmi és vámügyi jogszabályaik, rendelkezéseik és eljárásaik az alábbiakon alapulnak:

a) a jogszerű kereskedelem – a jogszabályi követelmények hatásos betartatásával és betartásával történő – védelmének és könnyítésének szükségessége;

b) a gazdasági szereplőkre nehezedő szükségtelen vagy diszkriminatív terhek elkerülésének, a csalás elleni védelemnyújtásnak, a követelményeknek megfelelő kereskedőknek nyújtott egyszerűsített eljárásoknak és a megfelelés ösztönzésének szükségessége, valamint a vámjogszabályok vagy eljárási követelmények kisebb megsértéseiért kiszabott kirívóan magas büntetések alkalmazása elkerülésének szükségessége;

c) korszerű vámeljárások alkalmazása, ideértve a kockázatértékelést, az áru beléptetésére és kiadására vonatkozó egyszerűsített eljárásokat, az áru kiadását követő ellenőrzéseket, valamint a vállalatok ellenőrzési módszereit;

d) a – többek között az információtechnológián alapuló – rendszerek fokozatos fejlesztése a kereskedők, a vámigazgatások és más kapcsolódó ügynökségek közötti elektronikus adatcsere megkönnyítéséért;

e) a tranzitforgalom megkönnyítésének szükségessége;

f) a vámügynökségek kötelező igénybe vételére vonatkozó követelmények elkerülésének szükségessége. A vámügynökségek engedélyezése tekintetében átlátható, nem diszkriminatív és arányos szabályokat kell alkalmazni;

g) rendkívüli körülmények kivételével a szállítás előtti kötelező áruvizsgálati – vagy ezeknek megfelelő eljárási – követelmények elkerülésének szükségessége a szállítási előtti áruvizsgálatról szóló WTO-megállapodásnak megfelelően (WTO Agreement on Preshipment Inspection).

3. A kis szigetállamok e cikk (1) bekezdését és (2) bekezdése c) és d) pontját lehetőségeik szerint hajtják végre, figyelembe véve közigazgatásuk kis méretét és kapacitását.

4. A Felek megállapodnak a következőkben:

a) az EK-Félnél, illetve a csendes-óceáni államokban egyetlen közigazgatási dokumentumot vagy annak elektronikus megfelelőjét kell alkalmazni. A csendes-óceáni államok folytatják ezirányú erőfeszítéseiket, hogy azt még a Megállapodás időbeli hatályának korai szakaszában megvalósítsák. A Megállapodás hatályba lépését követően öt évvel sor kerül a helyzet közös felülvizsgálatára;

b) létre kell hozni a kötelező vámügyi döntések rendszerét, mégpedig a tarifális besorolás és a származási szabályok esetében, összhangban a megfelelő jogszabályokban megállapított szabályokkal.

5. A munkamódszerek javítása, valamint a műveletek diszkriminációmentességének, átláthatóságának, hatékonyságának, feddhetetlenségének és elszámoltathatóságának biztosítása érdekében a Felek vagy adott esetben a csendes-óceáni államok:

a) olyan hatékony, gyors és diszkriminációmentes eljárásokat biztosítanak, amelyek lehetővé teszik a behozatalt, a kivitelt és az árutranzitot érintő vám- vagy más hivatali közigazgatási intézkedés, döntés és határozat elleni fellebbezést. A fellebbezési folyamatnak – a kis- és középvállalkozások számára is – könnyen hozzáférhetőnek kell lennie, költségeinek pedig ésszerűeknek és a fellebbezés tárgyát jelentő összeggel arányosnak kell lenniük;

b) biztosítják, hogy intézkedésekre kerüljön sor annak érdekében, hogy a vámhatóságok magas feddhetetlenségi normákat érjenek el, összhangban a területen meglévő nemzetközi egyezményekkel és eszközökkel.

29. Cikk

A vámhatóságok kapcsolata az üzleti közösséggel

Az EK-Fél és a csendes-óceáni államok megállapodnak, hogy:

a) erősítik az együttműködést a gazdasági szereplők és a megfelelő közigazgatások között;

b) biztosítják, hogy – lehetőség szerint elektronikus eszközök révén – nyilvánosan hozzáférhető legyen valamennyi jogszabály, eljárás, illetve díj és illeték, adott esetben és lehetőség szerint indokolásával együtt;

c) nyilvánosan hozzáférhetővé teszik a lényeges közigazgatási jellegű értesítéseket, köztük az ügynökségi követelményeket és a beléptetési eljárásokat, a kikötőkben és határállomásokon lévő vámhivatalok nyitvatartási idejét és működési eljárásait, valamint az információkéréssel megkereshető kapcsolattartó pontokat;

d) az üzleti közösséggel lehetőség szerint időszerű és rendszeres konzultációra van szükség a jogszabályjavaslatokról, valamint a vámügyi és kereskedelmi kérdésekhez kapcsolódó eljárásokról; Evégett mindkét Fél megfelelő mechanizmusokat hoz létre a közigazgatások és az üzleti közösség közötti rendszeres konzultációkhoz;

e) az új vagy módosított jogszabályokat és eljárásokat, illetve ezek hatálybalépését oly módon kell bevezetni, ami elegendő információval látja el a kereskedőket annak érdekében, hogy jól fel tudjanak készülni ezek betartására;

f) dolgoznak annak biztosításán, hogy vám- és vámhoz kapcsolódó követelményeik és eljárásaik továbbra is megfeleljenek a kereskedő közösség igényeinek, igazodjanak a bevált gyakorlatokhoz, és továbbra is a lehető legkevésbé akadályozzák a kereskedelmet.

30. Cikk

Vámérték-megállapítás

1. A Felek megállapodnak, hogy a Megállapodás II. része alá tartozó áruk kereskedelmére az 1994. évi GATT VII. cikkét és az 1994. évi GATT VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodást alkalmazzák.

2. Az (1) bekezdés ellenére azok a csendes-óceáni államok, amelyek a Megállapodás hatályba lépésének napján nem tagjai a WTO-nak, a Megállapodás hatályba lépését követő öt éven belül – az 1994. évi GATT VII. cikkével és az 1994. évi GATT VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodással összhangban – vámérték-megállapítási szabályokat alkalmaznak a Megállapodás II. része alá tartozó áruk kereskedelmére.

31. Cikk

A vámügyi szabványok regionális szintű harmonizációja

1. A Felek vámügyi téren előmozdítják a regionális integrációt, és a vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban közös jogszabályok, eljárások és követelmények kidolgozására törekszenek.

2. E cikk rendelkezéseinek végrehajtását rendszeresen nyomon kell követni.

32. Cikk

Felülvizsgálati záradék

A Felek megállapodnak, hogy legkésőbb a Megállapodás hatálybalépésétől számított három éven belül felülvizsgálják e fejezet végrehajtását azzal a céllal, hogy további megvalósítandó lépéseket határozzanak meg.

5. FEJEZET

A kereskedelem technikai akadályai, valamint egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések

33. Cikk

Hatály és fogalommeghatározások

1. Ennek a fejezetnek a rendelkezéseit a kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-megállapodásban (a továbbiakban: a TBT-megállapodás) meghatározott technikai szabályozásokra, szabványokra és megfelelőségértékelési eljárásokra (a továbbiakban: TBT-intézkedések), valamint az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló WTO-megállapodásban (a továbbiakban: az SPS-megállapodás) meghatározott egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekre (a továbbiakban: az SPS-intézkedések) kell alkalmazni.

2. E fejezet alkalmazásában a TBT-megállapodásban és az SPS-megállapodásban használt meghatározásokat kell alkalmazni.

34. Cikk

Célkitűzések

1. A Felek megállapodnak, hogy a TBT- és SPS-intézkedésekből származó kereskedelmi akadályok azonosítása, megelőzése és kiküszöbölése révén együttműködnek a közöttük lévő árukereskedelem könnyítése és fokozása érdekében.

2. A Felek megállapodnak, hogy a TBT- és SPS-intézkedésekkel kapcsolatos ügyekben együttműködnek a csendes-óceáni regionális kereskedelem, valamint a regionális integráció és együttműködés megerősítésében.

3. A Felek együttműködnek az exportra vonatkozó SPS-intézkedéseknek való megfelelés megkönnyítéséért, és eközben óvják az emberi, állati és növényi biztonságot és egészséget, különösen a csendes-óceáni államok állami és magánszektorában történő kapacitásépítéssel, és a csendes-óceáni államok segítésével saját szabályozási keretük és kapcsolódó intézményeik javításában.

4. A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy erősítsék a regionális integrációt, és előmozdítsák a magán- és az állami szektor kapacitását a TBT- és SPS-intézkedéseknek való megfelelésre.

35. Cikk

Prioritást élvező termékek

E fejezet célkitűzéseinek jobb elérése végett a Felek megállapodnak, hogy meghatároznak két, prioritást élvező termékeket felsoroló jegyzéket: az egyiket a csendes-óceáni államokból az EK-Félhez irányuló exporthoz, a másikat pedig a csendes-óceáni államok egymással folytatott kereskedelméhez. Ezeket a jegyzékeket a III.a, illetve a III.b melléklet tartalmazza, amely – amennyiben és amikor megfelelő – a kereskedelmi bizottság határozatával felülvizsgálható és módosítható.

36. Cikk

Jogok és kötelezettségek

1. A Felek megállapodnak, hogy a Megállapodás II. része alá tartozó áruk kereskedelmének esetében alkalmazzák az SPS- és a TBT-megállapodást.

2. Az (1) bekezdés ellenére azok a csendes-óceáni államok, amelyek a Megállapodás hatálybalépésekor nem tagjai a WTO-nak, az SPS- és a TBT-megállapodás követelményeivel összhangban alkalmazzák SPS- és TBT-vonatkozású intézkedéseiket.

3. Az EK-Fél teljes mértékig figyelembe veszi a nem WTO-tagok rövid távú kapacitásbeli korlátait ezen cikk rendelkezéseinek teljesítésekor.

4. A Felek megállapodnak, hogy ha szükséges és lehetséges, a WTO SPS- és TBT-megállapodásában található speciális és megkülönböztetett elbánásra vonatkozó rendelkezéseket alkalmazni kell a kereskedelemben a Megállapodás Felei között, ideértve azokat a csendes-óceáni államokat is, amelyek nem tagjai a WTO-nak.

37. Cikk

Egyenértékűség

1. A Felek elismerik annak jelentőségét, hogy az SPS-megállapodás 4. cikke a gyakorlatban is működjék, és hogy a csendes-óceáni államok számára lehetővé váljék, hogy SPS-intézkedéseiket a fejlett importáló országok egyenértékűnek ismerjék el.

2. A Felek megerősítik a WTO egészségügyi és növény-egészségügyi bizottságának 2004. július 23-i határozatát az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodás 4. cikkének végrehajtásáról. Az EK-Fél beleegyezik, hogy kellően megfontolja az egy vagy több csendes-óceáni államtól érkező arra irányuló kérelmeket, hogy megvizsgálja a csendes-óceáni államok különös exportérdekeltségeinek területén meglévő SPS-intézkedéseik egyenértékűségét.

38. Cikk

Illetékes hatóságok

1. A csendes-óceáni államokban és az EK-Félnél az ebben a fejezetben említett intézkedések végrehajtásában a Felek megfelelő SPS-hatóságai az illetékesek.

2. A Felek a Megállapodással összhangban tájékoztatják egymást megfelelő illetékes egészségügyi és növény-egészségügyi hatóságaikról és ezek változásáról.

39. Cikk

Az egészségügy és növényegészségügy, valamint a kereskedelem technikai akadályainak területén lévő problémák megoldása

1. A Felek megadják a szükséges információt ahhoz, hogy megkönnyítsék a TBT-vonatkozású és SPS-intézkedésekről, végrehajtásukról és betartatásukról, valamint az ezeken a területeken várható fejleményekről való tájékozódást, illetve megkönnyítsék az EK-Fél és a csendes-óceáni államok között esetlegesen felmerülő nehézségek elkerülését és/vagy megoldását.

2. A Felek a lehető legkorábban tájékoztatják egymást és konzultálnak egymással azzal a céllal, hogy kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak, ha egy TBT- vagy SPS-intézkedés akadályt gördít a kereskedelem elé.

3. Ebben a fejezetben semmi sem sérti a Felek más nemzetközi megállapodások szerinti jogait, köztük az arra való jogot, hogy nemzetközi szervezetek vagy nemzetközi megállapodások által létrehozott jószolgálati testületekhez vagy vitarendezési mechanizmusokhoz folyamodjanak.

40. Cikk

Átláthatóság és információcsere

1. A Felek megerősítik elkötelezettségüket, hogy végrehajtsák az SPS- és a TBT-megállapodásban meghatározott átláthatósági rendelkezéseket, és így megkönnyítsék a hozzáférést a TBT- és SPS-intézkedésekről szóló releváns információkhoz.

2. Az EK-Fél beleegyezik, hogy együttműködik a csendes-óceáni államok kezdeményezéseivel egy olyan mechanizmus létrehozása érdekében, amely regionális szinten lehetővé teszi a TBT- és SPS-intézkedések hatékony bejelentését.

3. A Felek törekszenek arra, hogy – adott esetben a már meglévő rendszerek felhasználásával – korai szakaszban tájékoztassák egymást az egy-egy olyan TBT- vagy SPS-intézkedés módosítására vagy bevezetésére irányuló javaslatokról, amely érintheti a Felek közötti kereskedelmet.

4. Különösen a TBT-intézkedésekkel kapcsolatban a Felek megállapodnak többek között a következőkben:

a) intenzívebbé teszik együttműködésüket a saját piacukra való bejutás könnyítése céljából azáltal, hogy fokozzák a technikai szabályozások, szabványok, mérésügy, akkreditáció és megfelelőségértékelés terén működő saját rendszereik kölcsönös ismeretét és megértettségét;

b) információt cserélnek, valamint megfelelő mechanizmusokat határoznak meg és hajtanak végre sajátos kérdések vagy ágazatok esetében, például a nemzetközi szabványokhoz való igazodás és a szállító megfelelőségi nyilatkozatában való bizalom terén;

c) közös álláspontokat és megközelítéseket dolgoznak ki olyan technikai szabályozási gyakorlatokkal kapcsolatban, mint például az átláthatóság, a konzultáció, az arányosság, a nemzetközi szabványok használata, a megfelelőségértékelés és a piacfelügyelet;

41. Cikk

Végrehajtás

A Felek megállapodnak, hogy a kereskedelmi bizottság hatáskörébe tartoznak e fejezet szerint az alábbiak:

a) a fejezet végrehajtásának figyelemmel kísérése és felülvizsgálata;

b) a kereskedelem technikai akadályaival kapcsolatos, illetve egészségügyi és növény-egészségügyi kérdésekben koordináció és konzultáció biztosítása;

c) a prioritást élvező ágazatok és termékek és az ezekből következő prioritást élvező együttműködési területek meghatározása és felülvizsgálata; és

d) e fejezet módosításaihoz ajánlások tétele.

6. FEJEZET

Kivételek

42. Cikk

Záradék az általános kivételekről

Amennyiben az ilyen jellegű intézkedések megfelelnek annak a követelménynek, hogy alkalmazásuk nem jelent önkényes vagy indokolatlan diszkriminációs eszközt a Felek között, ahol hasonló feltételek állnak fenn, vagy az áru- és szolgáltatáskereskedelem, illetve a letelepedés burkolt korlátozását, a Megállapodásban semmi sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozza az EK-Felet vagy a csendes-óceáni államokat olyan intézkedések elfogadásában vagy végrehajtásában, amelyek:

a) szükségesek a közbiztonság és a közerkölcs védelméhez, vagy a közrend fenntartásához;

b) szükségesek az emberi, állati, növényi élet vagy egészség megóvásához;

c) szükségesek azon törvények és szabályozások betartásának biztosításához, amelyek nem állnak ellentétben a Megállapodás rendelkezéseivel, ideértve az alábbiakra vonatkozókat:

i. a félrevezető és csalárd gyakorlat megakadályozása vagy a szerződések nem-teljesítése hatásának kezelése,

ii. az egyének személyiségi jogainak védelme a személyes adatok feldolgozása és terjesztése tekintetében, valamint az egyéni nyilvántartások és számlák titkosságának védelme;

iii. biztonság;

iv. vámügyi végrehajtás, vagy

v. a szellemi tulajdonjog oltalma;

d) arany vagy ezüst importjára vagy exportjára vonatkoznak;

e) szükségesek a művészeti, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelméhez;

f) kimeríthető természeti erőforrások megőrzésére irányulnak, amennyiben az ilyen intézkedéseket a hazai áruk termelésének vagy fogyasztásának, a szolgáltatások belföldi kínálatának vagy fogyasztásának, és a hazai befektetők korlátozásával összefüggésben léptetik hatályba;

g) börtönmunka keretében gyártott termékre irányulnak; vagy

h) összeegyeztethetetlenek a 23. cikkel, feltéve hogy az eltérő bánásmód célja – az EK-Fél vagy egy csendes-óceáni állam gazdasági tevékenységei, befektetői vagy szolgáltatói tekintetében – közvetlen adók hatékony vagy méltányos kivetésének vagy beszedésének biztosítása;

43. Cikk

Nemzetbiztonsági kivételek

1. A Megállapodásban semmi sem értelmezhető úgy, hogy az

a) megkívánná az EK-Féltől vagy valamely csendes-óceáni államtól olyan információ kiadását, amelynek nyilvánosságra hozatalát alapvető biztonsági érdekeivel ellentétesnek tartja;

b) az EK-Felet vagy valamely csendes-óceáni államot megakadályozná az alapvető biztonsági érdekei védelmében általa szükségesnek tartott intézkedések megtételében:

i. a hasadó és fuzionáló anyagok, illetve azon anyagok vonatkozásában, amelyekből ezeket nyerik;

ii. azon gazdasági tevékenységek tekintetében, amelyeket közvetlenül vagy közvetve katonai létesítmények ellátása céljából végeznek;

iii. fegyver, lőszer és hadianyag gyártásához vagy kereskedelméhez kapcsolódóan;

iv. nemzetbiztonsági vagy nemzetvédelmi célból elengedhetetlen kormányzati beszerzésekhez kapcsolódóan; vagy

v. háború vagy más, a nemzetközi kapcsolatokat érintő vészhelyzet idején; vagy

c) megakadályozná az EK-Felet vagy egy csendes-óceáni államot abban, hogy intézkedéseket hozzon a nemzetközi béke és biztonság fenntartása céljából elfogadott kötelezettségeinek végrehajtása céljából.

2. A kereskedelmi bizottságot a lehető legteljesebb mértékben tájékoztatják az (1) bekezdés b) és c) pontjai szerint hozott intézkedésekről és azok megszüntetéséről.

44. Cikk

Adózás

1. A Megállapodásban vagy a Megállapodás alapján elfogadott rendelkezésekben semmi sem értelmezhető úgy, hogy az megakadályozná az EK-Felet vagy egy csendes-óceáni államot abban, hogy fiskális jogszabályai megfelelő rendelkezéseinek alkalmazása során különbséget tegyen az eltérő helyzetben lévő adófizetők között, tekintettel elsősorban lakóhelyükre vagy tőkebefektetésük helyére.

2. A Megállapodásban vagy a Megállapodás alapján elfogadott rendelkezésekben semmi sem értelmezhető úgy, hogy az megakadályozná az adóelkerülés és az adócsalás megelőzésére szolgáló intézkedések elfogadását vagy végrehajtását a kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodások adózási rendelkezései vagy más adózási szabályozások, illetve hazai fiskális jogszabályok alapján.

3. A Megállapodásban semmi sem érinti az EK-Félre vagy egy csendes-óceáni államra egy adózási egyezmény alapján háruló jogokat és kötelezettségeket. Amennyiben a Megállapodás összeegyeztethetetlen egy ilyen egyezménnyel, akkor az összeegyeztethetetlenség erejéig az egyezmény élvez elsőbbséget.

45. Cikk

Fizetési mérleggel kapcsolatos nehézségek

1. Amennyiben egy csendes-óceáni állam vagy az EK-Fél súlyos fizetésimérleg- vagy külső pénzügyi nehézségben van, vagy ilyen fenyegeti, és különösen ha valamelyik fél vagy csendes-óceáni állam megállapítja, hogy:

a) monetáris tartaléka vészesen csökken vagy közvetlenül vészes csökkenéssel fenyeget; vagy valamely rendkívül alacsony monetáris tartalékkal rendelkező csendes-óceáni állam monetáris tartaléka nem képes ésszerű növekedési rátát elérni;

b) a vámok beszedéséből származó kormányzati bevétel csökkenése miatt súlyosan romló költségvetési pozíció áll fenn; vagy

c) olyan természeti katasztrófa következett be, amely a kormányzati vagy a magánszektor bevételeiben súlyos csökkenést okozott vagy valószínűleg fog okozni,

az a Fél vagy csendes-óceáni állam a szükséges minimális időtartamra és mértékben vámokat vethet ki vagy emelhet meg azért, hogy megállítsa vagy megelőzze tartalékai vészes csökkenését, vagy lehetővé tegye bevételeinek ésszerű ütemű növekedését, vagy megállítsa vagy megelőzze költségvetési pozíciójának súlyos romlását.

2. A csendes-óceáni államok és az EK-Fél törekednek arra, hogy elkerüljék az (1) bekezdésben említett korlátozó intézkedések alkalmazását.

3. Az e cikk szerinti korlátozás alkalmazó Felek vagy csendes-óceáni államok oly módon határozhatják meg a különböző termékek vagy termékosztályok behozatalára vonatkozó korlátozásokat, hogy az alapvetőbb termékek behozatala kapjon elsőbbséget.

4. Az e cikk szerint elfogadott vagy fenntartott korlátozó intézkedés összhangban áll az azt elfogadó vagy fenntartó Fél vagy csendes-óceáni állam WTO- és IMF-kötelezettségeivel. A korlátozó intézkedést elfogadó vagy fenntartó Fél vagy csendes-óceáni állam minden ésszerű lépést megtesz annak biztosítása végett, hogy az intézkedés ne sújtsa aránytalanul a másik Féltől érkező és a Megállapodás hatálya alá tartozó behozatalt.

5. Az e cikk szerint elfogadott korlátozó intézkedés nem diszkriminatív, korlátozott időtartamú, nem megy túl a fizetési mérleg vagy a külső pénzügyi helyzet orvoslásához szükséges mértéken, valamint:

a) elkerüli a másik Fél vagy a csendes-óceáni államok kereskedelmi és gazdasági érdekeinek szükségtelen megsértését;

b) ok nélkül nem akadályozza meg olyan termék minimális kereskedelmi mennyiségben történő behozatalát, amelynek kizárása károsítaná a rendes kereskedelmi csatornákat; és

c) nem akadályozza meg kereskedelmi minták importját, valamint a szabadalommal, védjeggyel és szerződi jogokkal kapcsolatos és hasonló eljárások teljesítését.

6. A korlátozott intézkedést fenntartó, elfogadó vagy módosító csendes-óceáni állam vagy az EK-Fél haladéktalanul értesíti azt a Felet vagy azokat a csendes-óceáni államokat, amely(ek)ből az érintett import származik, és a lehető leghamarabb bemutatja az intézkedés megszüntetésének menetrendjét.

7. Azonnal konzultációt kell tartani a korlátozó intézkedést elfogadó vagy fenntartó Fél vagy csendes-óceáni állam és azon Fél vagy csendes-óceáni állam között, amelyből az érintett import származik. A konzultáció felméri az érintett csendes-óceáni fél vagy az EK-fél fizetésimérleg-helyzetét és az e cikk szerint elfogadott vagy fenntartott korlátozásokat, figyelembe véve többek között az alábbi tényezőket:

a) a fizetési mérleggel kapcsolatos és külső pénzügyi nehézségek jellege és mértéke;

b) a külgazdasági és -kereskedelmi környezet;

c) az esetlegesen lehetséges alternatív kiigazító intézkedések.

A konzultáció foglalkozik azzal is, hogy a korlátozó intézkedések megfelelnek-e a (3) és a (4) bekezdésnek. El kell fogadni a Nemzetközi Valutaalap külkereskedelemre, monetáris tartalékra és fizetési mérlegre vonatkozó összes statisztikai és ténybeli megállapítását, a következtetéseknek pedig a Valutaalapnak az érintett csendes-óceáni állam vagy az EK-Fél fizetési mérlegével és külső pénzügyi helyzetével kapcsolatos értékelésén kell alapulniuk.

8. Amennyiben e cikk szerinti korlátozások kitartó és széles körű alkalmazására kerül sor, ami általános egyensúlyhiányt mutat, és így akadályozza a nemzetközi kereskedelmet, az EK-Fél és a csendes-óceáni államok felülvizsgálják a Megállapodást, hogy megfontolják, lehetne-e más intézkedéseket hozni az egyensúlyhiány alapját jelentő okok megszüntetésére.

46. Cikk

Élelmiszerbiztonság

1. A Felek elismerik, hogy a közöttük zajló kereskedelem akadályainak a Megállapodásban előirányzott megszüntetése jelentős kihívásokat jelenthet valamely Fél vagy csendes-óceáni állam mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazatának, és megállapodnak, hogy ezekben a kérdésekben konzultálnak egymással.

2. Amennyiben a Megállapodás rendelkezéseinek betartása problémákhoz vezet a valamely Fél vagy csendes-óceáni állam élelmiszerbiztonságához alapvető élelmiszerek vagy más termékek elérhetőségében vagy hozzáférhetőségében, és amennyiben ez a helyzet – ténylegesen vagy valószínűleg – jelentős nehézségeket támaszt az adott Fél vagy csendes-óceáni állam esetében, ez a Fél vagy csendes-óceáni állam megfelelő intézkedéseket hozhat a 21. cikk (2) bekezdésének c) pontjában leírt eljárásokkal összhangban.

III. RÉSZ

VITÁK ELKERÜLÉSE ÉS VITARENDEZÉS

1. FEJEZET

Célkitűzés és hatály

47. Cikk

Célkitűzés

E rész célja az EK-Fél és a csendes-óceáni államok közötti viták elkerülése és rendezése azzal a céllal, hogy kölcsönösen elfogadott megoldásra jussanak.

48. Cikk

Hatály

1. A Megállapodás értelmezésére és alkalmazására vonatkozó összes vitára ezt a részt kell alkalmazni, kivéve ahol a Megállapodás kifejezetten másként rendelkezik.

2. Az (1) bekezdés ellenére a cotonoui megállapodás 98. cikkében meghatározott eljárást kell alkalmazni olyan vita esetén, amely a cotonoui megállapodásban meghatározott fejlesztésfinanszírozási együttműködésre vonatkozik.

2. FEJEZET

Konzultáció és közvetítés

49. Cikk

Konzultációk

1. A Felek úgy törekszenek a 48. cikkben említett viták rendezésére, hogy elfogadott megoldás elérése céljából jóhiszeműen konzultációt kezdeményeznek.

2. Az egyik Fél a másik Félhez intézett írásos kérelem formájában kezdeményez konzultációt, amelynek egy példányát a kereskedelmi bizottság is megkapja, megjelölve a kérdéses intézkedést és a Megállapodás azon rendelkezéseit, amelyekkel megítélése szerint az intézkedés nincs összhangban.

3. A konzultációra a kérelem benyújtásának napjától számított 40 napon belül kerül sor. A konzultáció a kérelem benyújtásának napjától számított 60 napon belül lezártnak tekintendő, kivéve ha folytatásában mindkét vitás Fél megállapodik. A konzultáció során közzétett valamennyi információ bizalmas természetű marad.

4. A sürgős ügyekben folytatott – többek között a romlandó vagy szezonális árukra vonatkozó – konzultációra a kérelem benyújtásának napjától számított 15 napon kerül sor, a kérelem benyújtásának napjától számított 30 napon belül pedig lezártnak tekintendő.

5. Amennyiben a konzultációra nem kerül sor az ebben a cikkben említett időkereten belül, illetve ha a konzultáció lezárult, és nem sikerült kölcsönösen elfogadott megoldásban megállapodni, a panaszos Fél a 51. cikkel összhangban kérheti választottbírói testület felállítását.

50. Cikk

Közvetítés

1. Amennyiben a konzultáció nem vezet kölcsönösen elfogadott megoldáshoz, a vitás Felek megállapodás alapján közvetítőt vehetnek igénybe. A vitás Felek eltérő megállapodásának hiányában a közvetítés tárgya a konzultációs kérelemben megnevezett ügy.

2. Amennyiben a vitás Felek nem állapodnak meg a közvetítő személyében a közvetítési kérelem keltétől számított tíz napon belül, akkor a kereskedelmi bizottság éppen elnöklő társelnöke vagy ennek megbízottja sorsolás útján kiválaszt egy közvetítőt azon egyének csoportjából, akik rajta vannak a 65. cikkben említett listán, és egyik vitás Félnek sem állampolgárai. A kiválasztást a közvetítési kérelemről szóló megállapodás benyújtásától számított 20 napon belül és a vitás Felek egy-egy képviselőjének jelenlétében kell elvégezni. A közvetítő kiválasztása után legkésőbb 30 nappal összehív egy találkozót a vitás Felekkel. A közvetítő legkésőbb az ülés előtt 15 nappal megkapja a vitás Felek beadványait, és legkésőbb megválasztása után 45 nappal értesítést ad véleményéről.

3. A közvetítő véleménye ajánlásokat tartalmazhat arról, hogyan rendezhető a vita a Megállapodás rendelkezéseivel összhangban. A közvetítő véleménye nem kötelező erejű.

4. A vitás Felek megállapodhatnak a (2) bekezdésben említett határidők módosításában. A határidők módosításáról a közvetítő is dönthet valamely vitás Fél kérésére vagy saját kezdeményezésére, amennyiben az érintett Fél rendkívüli nehézségeket tapasztal vagy az ügy nagyon bonyolult.

5. A közvetítést magában foglaló eljárás – különösen az eljárás során közzétett valamennyi információ és a vitás Felek álláspontja – bizalmas természetű marad.

3. FEJEZET

Vitarendezési eljárások

I. Szakasz

Választottbírósági eljárás

51. Cikk

Választottbírósági eljárás kezdeményezése

1. Amennyiben a vitás Feleknek a 49. cikkben előírt konzultáció és – amennyiben alkalmazható – az 50. cikkben előírt közvetítés igénybevételével sem sikerült rendezniük a vitát, a panaszos Fél választottbírói testület létrehozását kérheti.

2. A választottbírói testület létrehozására irányuló kérelmet írásban kell benyújtani a bepanaszolt Fél számára, valamint a kereskedelmi bizottsághoz. A panaszos Fél vagy csendes-óceáni állam kérelmében megjelöli a kérdéses konkrét intézkedéseket, és kifejti, hogy ezek miképpen sértik a Megállapodás rendelkezéseit.

52. Cikk

A választottbírói testület létrehozása

1. A választottbírói testület három választottbíróból áll.

2. A választottbírói testület létrehozására irányuló kérelemnek a kereskedelmi bizottsághoz való benyújtásától számított tíz napon belül a vitás Felek konzultálnak egymással annak érdekében, hogy megállapodjanak a választottbírói testület összetételéről.

3. Amennyiben a (2) bekezdésben megállapított határidőn belül a vitás Felek képtelenek megállapodni az összetételéről, bármely Fél kérheti a kereskedelmi bizottság éppen elnöklő társelnökét vagy ennek megbízottját, hogy a 65. cikk szerint létrehozott listáról sorsolással válassza ki a három tagot: egyet a panaszos Fél vagy csendes-óceáni állam által javasolt személyek közül, egyet a bepanaszolt Fél vagy csendes-óceáni állam által javasolt személyek közül, egyet pedig az elnökként eljáró Felek által kiválasztott személyek közül. Amennyiben a Felek a választottbírói testület egy vagy több tagjáról megállapodnak, akkor a fennmaradó tagokat ugyanezen eljárás szerint kell megválasztani.

4. A kereskedelmi bizottság éppen elnöklő társelnöke vagy ennek megbízottja a (3) bekezdésében említett, valamely Fél által benyújtott kérelemtől számított 5 napon belül kiválasztja a választottbírákat a Felek egy-egy képviselőjének jelenlétében.

5. A választottbírói testület létrehozásának napja az, amikor a három választottbírót kiválasztották.

53. Cikk

A testület időközi jelentése

A választottbírói testület – általános szabályként legkésőbb a létrehozásának napjától számított 120 nappal – időközi jelentést ad a Feleknek, amely leíró szakaszt, megállapításokat és következtetéseket is tartalmaz. A jelentés ismertetésétől számított 15 napon belül bármely vitás Fél írásos észrevételt tehet a választottbírói testület számára időközi jelentésének pontosan meghatározott szempontjairól.

54. Cikk

A választottbírói testület döntése

1. A választottbírói testület a felállításának napjától számított 150 napon belül értesíti döntéséről a vitás Feleket és a kereskedelmi bizottságot. Amennyiben a testület megítélése szerint ez a határidő nem teljesíthető, elnöke írásban értesíti a vitás Feleket és a kereskedelmi bizottságot, megadva a késedelem okát és azt a napot, amikorra a választottbírói testület munkája befejezését tervezi. A döntésről szóló értesítésre semmilyen körülmények között sem kerülhet sor a választottbírói testület felállításától számított 180 napnál később.

2. Sürgős – többek között romlandó vagy szezonális áruval kapcsolatos – ügyben a választottbírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy a létrehozásának napjától számított 75 napon belül értesítést adjon döntéséről. Erre semmilyen körülmények között sem kerülhet sor a felállításától számított 90 napnál később. A választottbírói testület a felállításától számított 10 napon belül előzetes döntést hozhat arról, hogy sürgősnek ítéli-e az ügyet.

II. Szakasz

A döntés teljesítése

55. Cikk

A választottbírói testület döntésének teljesítése

Mindkét vitás Fél vagy adott esetben a megfelelő csendes-óceáni állam megtesz minden szükséges intézkedést, hogy teljesítse a választottbírói testület döntését, a vitás Felek pedig igyekeznek megállapodni a döntés teljesítéséhez szükséges időtartamról.

56. Cikk

A döntés teljesítéséhez szükséges ésszerű időtartam

1. A választottbírói testület vitás Feleknek szóló döntését követően legkésőbb 30 nappal a bepanaszolt Fél értesíti a panaszos Felet, valamint a kereskedelmi bizottságot arról az időről, amely ahhoz szükséges, hogy teljesítse a választottbírói testület döntését (ésszerű időtartam).

2. Amennyiben a vitás Felek nem értenek egyet a választottbírói testület döntésének teljesítéséhez szükséges ésszerű időtartamban, a panaszos Fél az (1) bekezdés szerinti értesítéstől számított 20 napon belül írásban felkéri a választottbírói testületet az ésszerű időtartam hosszának meghatározására. Az ilyen kérést egyidejűleg el kell juttatni a másik vitás Félhez és a kereskedelmi bizottsághoz is. A választottbírói testület a kérelem benyújtásának napjától számított 30 napon belül értesíti döntéséről a vitás Feleket és a kereskedelmi bizottságot.

3. A választottbírói testület az ésszerű időtartam hosszának meghatározásakor figyelembe veszi annak az időnek a hosszát, amelyre rendesen szüksége van vagy a bepanaszolt Félnek vagy adott esetben az érintett csendes-óceáni államnak ahhoz, hogy azokhoz hasonló jogszabályi vagy közigazgatási intézkedéseket hozzon, amelyeket a bepanaszolt Fél vagy adott esetben a megfelelő csendes-óceáni állam a döntés teljesítéséhez szükségesként határoz meg. A választottbírói testület figyelembe veszi azokat a kapacitásbeli korlátokat is, amelyek befolyásolhatják a bepanaszolt Felet a szükséges intézkedések meghozatalában.

4. Amennyiben az eredeti választottbírói testület vagy annak néhány tagja nem tud újra ülésezni, az 52. cikkben előírt eljárásokat kell alkalmazni. A döntésről szóló értesítés határideje a (2) bekezdésben említett kérelem benyújtásának időpontjától számított 45 nap.

5. Az ésszerű időtartam a vitás Felek megállapodása alapján meghosszabbítható.

57. Cikk

A választottbírói testület döntésének teljesítése érdekében tett intézkedések felülvizsgálata

1. Az ésszerűen elvárható időtartam vége előtt a bepanaszolt Fél értesíti a másik Felet és a kereskedelmi bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a választottbírói testület döntésének teljesítése végett hozott.

2. Amennyiben a vitás Felek nem értenek egyet abban, hogy az (1) bekezdés szerinti értesítésben bejelentett intézkedések összeegyeztethetőek-e a Megállapodás rendelkezéseivel, a panaszos Fél írásban felkérheti a választottbírói testületet, hogy döntsön az ügyben. A kérelem megjelöli a szóban forgó konkrét intézkedést, és kifejti, hogy ez mennyiben összeegyeztethetetlen a Megállapodás rendelkezéseivel. A választottbírói testület a kérelem benyújtásának napjától számított 90 napon belül közli döntését. Sürgős – többek között romlandó vagy szezonális áruval kapcsolatos – ügyben, a választottbírói testület a kérelem benyújtásának napjától számított 45 napon belül közli döntését.

3. Amennyiben az eredeti választottbírói testület vagy annak néhány tagja nem tud újra ülésezni, az 52. cikkben előírt eljárásokat kell alkalmazni. A döntésről szóló értesítés határideje a (2) bekezdésben említett kérelem benyújtásának időpontjától számított 105 nap.

58. Cikk

Ideiglenes jogorvoslat a döntés teljesítésének elmulasztása esetén

1. A bepanaszolt Fél vagy adott esetben a megfelelő csendes-óceáni állam – amennyiben a panaszos Fél vagy adott esetben csendes-óceáni állam igényli – kártérítési ajánlatot tesz, amennyiben az érintett Fél vagy csendes-óceáni állam az ésszerű időtartam lejárta előtt elmulasztja közölni a választottbírói testület döntésének teljesítése végett hozott intézkedéseit, vagy amennyiben a választottbírói testület úgy dönt, hogy a 57. cikk (1) bekezdése szerint bejelentett intézkedés nem egyeztethető össze a Megállapodás rendelkezéseivel. Ez a kártérítés részben vagy egészben állhat pénzügyi kártérítésből is, ugyanakkor ebben a Megállapodásban semmi sem kötelezi a bepanaszolt Felet vagy adott esetben a megfelelő csendes-óceáni államot arra, hogy ilyen pénzügyi kártérítést ajánljon fel.

2. Amennyiben az ésszerű időtartam végétől számított 30 napon belül nem sikerül megállapodni a kártérítésről, illetve ha a választottbírói testület a 57. cikk szerint úgy dönt, hogy a döntés teljesítése érdekében hozott intézkedés összeegyeztethetetlen a Megállapodás rendelkezéseivel, a panaszos Fél vagy csendes-óceáni állam – a másik Felet értesítve – megfelelő intézkedések elfogadására jogosult. Ilyen intézkedést a panaszos Fél vagy adott esetben a megfelelő csendes-óceáni állam fogadhat el.

3. A megfelelő intézkedések elfogadásakor a panaszos Fél vagy adott esetben a megfelelő csendes-óceáni állam törekszik a jogsértéssel arányos olyan intézkedések kiválasztására, amelyek legkevésbé befolyásolják a Megállapodás célkitűzéseinek elérését, továbbá figyelembe veszi ezeknek az intézkedéseknek a hatását a bepanaszolt Fél vagy önálló csendes-óceáni állam gazdaságára és fejlődésére.

4. Az EK-fél megfelelő önmérsékletet tanúsít, amikor e cikk (1) és (2) bekezdése alapján kártérítést kér vagy megfelelő intézkedéseket fogad el, különösen ha a Megállapodás teljesítésének elmulasztása kapacitásbeli korlátok miatt következik be.

5. A kártérítés vagy a megfelelő intézkedések ideiglenesek, és csak addig alkalmazzák őket, amíg a Megállapodás rendelkezéseit bizonyítottan sértő intézkedéseket vissza nem vonják vagy nem módosítják úgy, hogy azok összeegyeztethetők legyenek az említett rendelkezésekkel, vagy amíg a Felek nem állapodnak meg a vita rendezésében.

59. Cikk

A megfelelő intézkedések elfogadása után a döntés teljesítése céljából hozott intézkedések felülvizsgálata

1. A bepanaszolt Fél vagy csendes-óceáni állam értesíti a másik vitás Felet vagy csendes-óceáni államot és a kereskedelmi bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a választottbírói testület döntésének teljesítése érdekében hozott, valamint közli arra irányuló kérelmét, hogy szűnjék meg a panaszos Fél vagy csendes-óceáni állam megfelelő intézkedéseinek alkalmazása.

2. Ha az értesítés benyújtásának napjától számított 30 napon belül a vitás Felek nem jutnak megállapodásra arról, hogy a Megállapodás rendelkezéseinek megfelelő-e a bejelentett intézkedés, a panaszos Fél vagy csendes-óceáni állam írásban kéri a választottbírói testületet, hogy döntsön az ügyben. Az ilyen kérést el kell juttatni a másik vitás Félhez vagy csendes-óceáni államhoz és a kereskedelmi bizottsághoz is. A választottbírói testület döntéséről a kérelem benyújtásának napjától számított 45 napon belül értesíteni kell a vitás Feleket és a kereskedelmi bizottságot. Amennyiben a választottbírói testület úgy dönt, hogy a teljesítés céljából hozott intézkedés nem összeegyeztethető a Megállapodásban említett rendelkezésekkel, a választottbírói testület határozza meg, hogy a panaszos Fél vagy adott esetben a megfelelő csendes-óceáni állam folytathatja-e a megfelelő intézkedések alkalmazását. Amennyiben a választottbírói testület úgy dönt, hogy a teljesítés céljából hozott intézkedés összeegyeztethető a Megállapodás rendelkezéseivel, akkor a megfelelő intézkedések megszűnnek.

3. Amennyiben az eredeti választottbírói testület vagy annak néhány tagja nem tud újra ülésezni, az 52. cikkben megállapított eljárásokat kell alkalmazni. A döntésről szóló értesítés időszaka a (2) bekezdésben említett kérelem benyújtásának időpontjától számított 60 nap.

III. Szakasz

Közös rendelkezések

60. Cikk

Kölcsönösen elfogadott megoldás

A vitás Felek bármikor találhatnak elfogadott megoldást a III. rész szerinti vitában. Erről a megoldásról értesítik a kereskedelmi bizottságot is. A kölcsönösen elfogadott megoldás elfogadásával az eljárás megszűnik.

61. Cikk

Eljárási szabályok és magatartási kódex

1. A Megállapodás III. része szerinti vitarendezést olyan eljárási szabályok és magatartási kódex szabályozza, amelyeket a Felek fogadnak el.

2. Az eljárási szabályok és a magatartási kódex módosításáról a Felek határoznak.

3. A választottbírói testület ülései az eljárási szabályokkal összhangban nyilvánosak, kivéve ha a választottbírói testület saját indítványára vagy a vitás Felek kérelmére másképp dönt.

62. Cikk

Információszolgáltatás és technikai tanácsadás

A választottbírói testület – valamely vitás Fél kérésére vagy saját kezdeményezésére – minden olyan forrásból, köztük a vitában érintett Felektől is, szerezhet információt, amelyet a választottbírói testület eljárása szempontjából helyénvalónak vél. A választottbíróság jogosult szakértők megfelelő véleményét is kikérni, amennyiben azt helyénvalónak véli. Az érdekelt felek jogosultak önzetlen tanácsadói (amicus curiae) levelet küldeni a választottbírói testületeknek az eljárási szabályokkal összhangban. Az ily módon megszerzett információt be kell mutatni minden egyes vitás Félnek, és észrevételezés céljából rendelkezésükre kell bocsátani.

63. Cikk

A beadványok nyelve

1. A vitás Felek írásos vagy szóbeli beadványait a Felek valamelyik hivatalos nyelvén kell benyújtani.

2. A Felek törekszenek arra, hogy az ebben a részben meghatározott konkrét eljárások esetében közös munkanyelvben állapodjanak meg. Amennyiben a Felek képtelenek közös munkanyelvben megállapodni, mindkét Fél vagy csendes-óceáni állam megszervezi benyújtott dokumentumai lefordítását és a meghallgatásokon a tolmácsolást a bepanaszolt Fél vagy csendes-óceáni állam által választott nyelvre, és viseli ennek költségeit, kivéve ha az egyben az említett Félnek vagy csendes-óceáni államnak is hivatalos nyelve [4].

64. Cikk

A választottbírói testület döntései

1. A választottbírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy konszenzussal döntsön. Mindazonáltal ha egy döntés nem hozható meg konszenzussal, az ügyet többségi szavazással kell eldönteni.

2. A döntés felvázolja a ténymegállapításokat, a Megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazhatóságát és a döntésben tett megállapítások és következtetések indokolását. A kereskedelmi bizottság nyilvánosan elérhetővé teszi a választottbírói testület döntését, kivéve ha úgy dönt, hogy ezt ne tegye meg.

4. FEJEZET

Általános rendelkezések

65. Cikk

A választottbírák listája

1. A kereskedelmi bizottság legkésőbb a Megállapodás ideiglenes alkalmazását követően három hónappal összeállítja annak a 15 személynek a listáját, aki hajlandó és képes választottbíróként szolgálni. Mindkét Fél öt-öt személyt választ ki, hogy választott bíróként tevékenykedjék. A két Fél megállapodik abban az öt személyben is, aki nem állampolgára egyik Félnek sem, és aki a választottbírói testület elnökeként jár el. A kereskedelmi bizottság gondoskodik róla, hogy a lista ezen a szinten folyamatosan naprakész legyen.

2. A választottbíró speciális jogi és nemzetközi kereskedelmi ismeretekkel vagy tapasztalatokkal rendelkezik. A választottbíró független, egyéni minőségében jár el, és nem fogad el utasításokat semmilyen szervezettől vagy kormánytól, illetve nem áll kapcsolatban egyik Fél kormányával sem, továbbá megfelel az eljárási szabályokhoz mellékelt magatartási kódexnek.

66. Cikk

Kapcsolat a WTO-kötelezettségekkel

1. A Megállapodás alapján felállított választottbírói szervek nem bíráskodhatnak a Feleknek vagy adott esetben a megfelelő csendes-óceáni államnak a WTO-t létrehozó megállapodás szerinti jogait és kötelezettségeit érintő vitában.

2. A Megállapodás vitarendezési rendelkezéseinek alkalmazása nem sérti a WTO keretében tett intézkedéseket, beleértve a vitarendezési intézkedéseket is. Ha azonban az egyik Fél vagy adott esetben a megfelelő csendes-óceáni állam egy adott intézkedés tekintetében vitarendezési eljárást indított a Megállapodás 51. cikkének (1) bekezdése vagy a WTO-megállapodás szerint, akkor ugyanerre az intézkedésre vonatkozóan addig nem indíthat újabb vitarendezési eljárást a másik fórumon, amíg az első véget nem ért. E bekezdés alkalmazásában a WTO-megállapodás szerinti vitarendezési eljárás akkor tekintendő megindítottnak, ha az egyik Fél vagy adott esetben csendes-óceáni állam kéri a WTO vitarendezési szabályairól és eljárásairól szóló egyetértés 6. cikke szerinti bizottság felállítását.

3. A Megállapodásban semmi sem zárja ki, hogy valamely Fél vagy csendes-óceáni állam végrehajtsa a WTO vitarendezési testülete által engedélyezett kötelezettségek felfüggesztését. A WTO-megállapodásban semmi sem akadályozza meg eleve a Feleket abban, hogy a Megállapodás szerinti előnyöket felfüggesszenek.

67. Cikk

Határidők

1. Az ebben a részben meghatározott valamennyi határidőt – köztük a választottbírósági testületek döntéseinek közlésére meghatározott határidőket is – naptári napban kell számolni, az azon intézkedés vagy tény napját követő naptól kezdve, amelyre vonatkoznak.

2. Az ebben a részben említett határidők a vitás Felek kölcsönös megállapodásával meghosszabbíthatók.

IV. RÉSZ

INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK

68. Cikk

Kereskedelmi bizottság

1. Létrejön a kereskedelmi bizottság, amely a Felek képviselőiből áll.

2. A kereskedelmi bizottság megállapítja eljárási szabályait, társelnökei pedig az EK-Fél egy képviselője, valamint a csendes-óceáni államok egy képviselője. A két társelnök felváltva elnököl az üléseken. A Megállapodás alkalmazásában az ülés elnökét "éppen elnöklő társelnöknek" kell tekinteni egészen addig a pillanatig, ameddig a következő ülés kezdetén a másik Fél elnöke át nem veszi az elnöklő társelnök szerepét.

3. A kereskedelmi bizottság a Megállapodás végrehajtásához szükséges valamennyi üggyel foglalkozik.

4. Funkciói teljesítése során a kereskedelmi bizottság a következőket teheti:

a) a Megállapodás végrehajtásához különbizottságokat és testületeket állíthat fel és felügyelhet;

b) ülésezhet a Felek által elfogadott bármilyen időpontban;

c) a Megállapodás szerinti összes kérdést megfontolhatja, és funkciói gyakorlása során megfelelő intézkedéseket hozhat; és

d) a Megállapodásban meghatározott esetekben döntést hozhat vagy ajánlást tehet.

5. A Megállapodás megfelelő rendelkezései szerint a kereskedelmi bizottság konkrét végrehajtási döntéshozó jogköröket ruházhat a különbizottságokra, különösen a vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó különbizottságra.

V. RÉSZ

ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

69. Cikk

A tárgyalások folytatásának módozatai

1. Az EK-Fél és a Megállapodás hatálya alá tartozó csendes-óceáni államok elkötelezettek egy a cotonoui megállapodással és a korábbi miniszteri nyilatkozatokkal és következtetésekkel összhangban álló, valamennyi összetevőt tartalmazó és a csendes-óceáni térség összes érintett országát bevonó, átfogó gazdasági partnerségi megállapodásról jelenleg zajló tárgyalások folytatása és sikeres lezárása iránt. Megerősítik azon célkitűzés iránti elkötelezettségüket, hogy a tárgyalások 2008. december 31-ig lezáruljanak.

2. A Felek elismerik, hogy a fejlesztési együttműködés kulcsfontosságú összetevője lesz az átfogó gazdasági partnerségi megállapodásnak, és alapvető tényezője célkitűzései megvalósításának. Megerősítik azon célkitűzés támogatása iránti elkötelezettségüket, hogy a regionális gazdasági együttműködésre és integrációra irányuló – a cotonoui megállapodásban meghatározott – fejlesztési együttműködést úgy kell végrehajtani, hogy maximalizálja az átfogó gazdasági partnerségi megállapodás várható hasznát.

3. A Felek tudomásul veszik, hogy ez az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás nem határozza meg előre azokat az álláspontokat, amelyekre a régió az átfogó gazdasági partnerségi megállapodás fejlesztési együttműködésről szóló tárgyalásai során fog helyezkedni. Megállapodnak, hogy a fejlesztési együttműködésről szóló rendelkezések a csendes-óceáni AKCS-államok szélesebb kontextusában fognak a lehető leghamarabb végleges formát ölteni. Addig is megállapodnak abban, hogy a cotonoui megállapodásban meghatározott meglévő struktúrák keretében nemzeti szinten szorosan együttműködnek az előnyök végrehajtásának megkönnyítése és megvalósítása, valamint a fejlesztési együttműködés és a Megállapodás célkitűzései közötti szinergiák maximalizálása érdekében.

4. Az átfogó gazdasági partnerségi megállapodás a hatálybalépésekor e Megállapodás helyébe lép, amely ezt követően megszűnik.

70. Cikk

Fogalommeghatározások és a kötelezettségek teljesítése

1. A Megállapodás alkalmazásában "Szerződő Felek" egyrészről az Európai Közösség "EK-Fél"-ként, másrészről Pápua Új-Guinea és a Fidzsi-szigeteki Köztársaság "csendes-óceáni államok"-ként.

2. E Megállapodás alkalmazásában:

a) "Felek": az együttesen eljáró, az (1) bekezdésben említett csendes-óceáni államok és az EK-Fél. A "Fél" kifejezés esettől függően az együttesen eljáró, (1) bekezdésben említett csendes-óceáni államokra, illetve az EK-Félre vonatkozik;

b) "csendes-óceáni államok": az (1) bekezdésben említett, önállóan eljáró csendes-óceáni államok.

3. E Megállapodás alkalmazásában ahol alkalmazható, "kis szigetállamok": a Cook-szigetek, Kiribati, a Marshall-szigeteki Köztársaság, Nauru, Niue, Palau és Tuvalu.

4. E Megállapodás alkalmazásában "legkevésbé fejlett ország" minden olyan csendes-óceáni állam, amelyet az Egyesült Nemzetek Szervezete a Megállapodás hatálybalépésekor legkevésbé fejlett államként tart nyilván.

5. A csendes-óceáni államok és az EK-Fél minden olyan általános vagy egyedi intézkedést meghoznak, amely a Megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges, valamint gondoskodnak arról, hogy azok megfeleljenek a Megállapodásban megállapított célkitűzéseknek.

71. Cikk

Koordinátorok és információcsere

1. A kommunikáció könnyítése és a Megállapodás hatásos végrehajtásának biztosítása végett a Felek kijelölnek egy-egy koordinátort a Megállapodás ideiglenes alkalmazását követő ésszerű időn belül. A koordinátor kijelölése nem sérti az illetékes hatóságoknak a Megállapodás egyes címei vagy fejezetei alapján történő konkrét kinevezését.

2. A Felek kérésére a koordinátorok megjelölik a Megállapodás végrehajtásával kapcsolatos bármely ügyben illetékes hivatalt vagy tisztviselőt, és biztosítják a szükséges támogatást a megkereső Féllel való kommunikáció megkönnyítéséhez.

3. Valamely Fél kérésére – a jogszerűen lehetséges mértékig – a Felek koordinátorukon keresztül tájékoztatást adnak, és haladéktalanul válaszolnak a Felek közötti kereskedelmet esetlegesen befolyásoló, tényleges vagy javasolt intézkedésekre vonatkozó kérdésekre.

4. Az EK-Fél és a csendes-óceáni államok biztosítják, hogy a Megállapodás hatálya alá tartozó kereskedelmi ügyekre vonatkozó általánosan alkalmazandó törvényeik, rendeleteik, eljárásaik és közigazgatási határozataik azonnal közzé legyenek téve vagy nyilvánosan hozzáférhetőek legyenek, például úgy, hogy az információ elérhető az EK-Fél vagy az érintett csendes-óceáni államok hivatalos, nyilvánosan és díjmentesen hozzáférhető weboldalain. Az ilyen intézkedéseket is a másik Fél tudomására kell hozni.

5. A Megállapodás konkrét átláthatósági rendelkezéseinek sérelme nélkül a (4) cikkben említett információról akkor mondható el, hogy a másik Fél tudomására hozták, ha az információ a WTO-nak és a csendes-óceáni államok koordinátorának megfelelő értesítésével elérhetővé vált.

72. Cikk

Regionális preferencia

1. Ebben a Megállapodásban semmi sem kötelezi az EK-Felet vagy valamely csendes-óceáni államot arra, hogy a Megállapodásban részes másik Félre annál kedvezőbb bánásmódot terjesszen ki, mint amilyent az EK-Fél vagy valamely csendes-óceáni állam alkalmaz saját regionális integrációs folyamata részeként.

2. Azt a kedvezőbb bánásmódot és előnyt, amelyet a Megállapodás alapján valamely csendes-óceáni állam adhat az EK-félnek, meg kell adni azoknak a csendes-óceáni államoknak is, amelyek a Megállapodás Felei.

73. Cikk

Kapcsolatok a cotonoui megállapodással

1. A cotonoui megállapodás 3. részének II. címében meghatározott fejlesztési együttműködési rendelkezések kivételével a Megállapodás rendelkezései és a cotonoui megállapodás 3. része II. címének rendelkezései közötti összeegyeztethetetlenség esetén a Megállapodás rendelkezései élveznek elsőbbséget.

2 A Megállapodásban semmi sem értelmezhető úgy, hogy megakadályozza a cotonoui megállapodás 3. részének II. címén kívüli összes rendelkezésének alkalmazását az említett megállapodásban meghatározott eljárások szerint.

74. Cikk

Kapcsolatok a WTO-megállapodással

Az EK-Fél és a csendes-óceáni államok megállapodnak, hogy a Megállapodásban semmi sem kötelezi az EK-Felet vagy, ahol alkalmazható, a csendes-óceáni államokat arra, hogy meglévő WTO-kötelezettségeikkel összeegyeztethetetlen módon járjanak el.

75. Cikk

Kapcsolat más nemzetközi megállapodásokkal

A Megállapodásban semmi sem tekinthető úgy, hogy mentesíti valamelyik Felet meglévő kötelezettségei alól, vagy sérti valamely Félnek egy meglévő nemzetközi megállapodás szerinti jogait, kivéve ha kifejezetten ellenkező szándék van megállapítva.

76. Cikk

Hatálybalépés és időtartam

1. A Megállapodás az utolsó ratifikáló, az azt követő hónap első napján lép hatályba, hogy a Szerződő Felek írásban értesítik egymást a hatályba lépéshez szükséges belső eljárások befejezéséről.

2. A Megállapodás hatálybalépéséig az EK-Fél és a csendes-óceáni államok megállapodnak, hogy ideiglenesen alkalmazzák a Megállapodást. Ilyen alkalmazásra az EK-Fél és a csendes-óceáni államok törvényeinek értelmében ideiglenes alkalmazással vagy a Megállapodás ratifikálásával kerülhet sor. A Megállapodást ideiglenesen kell alkalmazni 10 nappal azt követően, hogy a Szerződő Felek írásban értesítik egymást az ehhez szükséges eljárások befejezéséről.

3. Amennyiben egy csendes-óceáni állam csatlakozik a Megállapodáshoz, azt ugyanúgy ideiglenesen kell alkalmazni a (2) bekezdésben megállapított módon, az EK-Fél és az adott csendes-óceáni állam megfelelő értesítését követően.

4. A (2) bekezdés ellenére az EK-Fél és a csendes-óceáni államok az ideiglenes alkalmazás előtt a megvalósítható mértékig lépeseket tehetnek a Megállapodás alkalmazása érdekében.

5. Bármely Fél írásos értesítést küldhet a másiknak arról a szándékáról, hogy fel kívánja mondani a Megállapodást.

6. A felmondás a másik Fél értesítésétől számított tizenkét hónapon belül lép hatályba.

77. Cikk

Területi alkalmazás

A Megállapodást egyrészről azokon a területeken alkalmazzák, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről pedig a csendes-óceáni államok területén. A Megállapodásban a "terület"-re tett utalásokat ebben az értelemben kell érteni.

78. Cikk

Felülvizsgálati záradék

A kereskedelmi bizottság szükség szerint felülvizsgálhatja a Megállapodást, végrehajtását, működését és eredményességét, és módosítására megfelelő javaslatokat tehet a Feleknek.

79. Cikk

A legkülső régiók és az Európai Közösség

A Megállapodásban semmi sem akadályozza meg, hogy az EK-Fél alkalmazza azokat a meglévő intézkedéseket, amelyek az Európai Közösséget létrehozó szerződés 299. cikkének (2) bekezdése értelmében a legkülső régiók strukturális társadalmi és gazdasági helyzetének kezelésére irányulnak.

80. Cikk

A csendes-óceáni szigetek csatlakozása

1. A Megállapodás nyitva áll minden olyan csendes-óceáni sziget csatlakozása előtt, amely szerződő fele a cotonoui megállapodásnak, vagy amelynek strukturális jellemzői, valamint gazdasági és társadalmi helyzete összehasonlítható azokkal az országokéval, amelyek egy az 1994. évi GATT XXIV. cikkének megfelelő piacrajutási ajánlat benyújtása alapján szerződő felei lettek a cotonoui megállapodásnak. A csatlakozási kérelmeket be kell mutatni a Megállapodás Feleinek, akik döntést hoznak.

2. A kérelem elfogadása esetén az érintett csendes-óceáni sziget úgy csatlakozik, hogy letétbe helyez egy csatlakozási okmányt, amelyet átadnak a Szerződő Feleknek.

81. Cikk

Hiteles szövegek

A Megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

82. Cikk

Mellékletek

A Megállapodás mellékletei és jegyzőkönyvei a Megállapodás szerves részét képezik.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak e megállapodást alább aláírásukkal látták el.

Съставено в Лондон на тридесети юли две хиляди и девета година

Hecho en Londres, el treinta de julio de dos mil nueve.

V Londýně dne třicátého července dva tisíce devět.

Udfærdiget i London den tredivte juli to tusind og ni.

Geschehen zu London am dreißigsten Juli zweitausendneun.

Kahe tuhande üheksanda aasta juulikuu kolmekümnendal päeval Londonis.

Έγινε στο Λονδίνο, στις τριάντα Ιουλίου δύο χιλιάδες εννιά.

Done at London on the thirtieth day of July in the year two thousand and nine.

Fait à Londres, le trente juillet deux mille neuf.

Fatto a Londra, addì trenta luglio duemilanove.

Londonā, divi tūkstoši devītā gada trīsdesmitajā jūlijā.

Priimta du tūkstančiai devintų metų liepos trisdešimtą dieną Londone.

Kelt Londonban, a kétezer-kilencedik év július harmincadik napján.

Magħmul f’Londra, fit-tletin jum ta’ Lulju tas-sena elfejn u disgħa.

Gedaan te Londen, de dertigste juli tweeduizend negen.

Sporządzono w Londynie dnia trzydziestego lipca roku dwa tysiące dziewiątego.

Feito em Londres, em trinta de Julho de dois mil e nove.

Încheiat la Londra, la treizeci iulie două mii nouă.

V Londýne dňa tridsiateho júla dvetisícdeväť.

V Londonu, dne tridesetega julija leta dva tisoč devet.

Tehty Lontoossa kolmantenakymmenentenä päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.

Som skedde i London den trettionde juli tjugohundranio.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

For the Republic of the Fiji Islands

For the Independent State of Papua New Guinea

[1] A Felek elismerik, hogy ilyen intézkedés csak a legnagyobb kedvezmény elve alapján alkalmazható.

[2] Ehhez a számításhoz a világ árukereskedelmének (az EU-n belüli kereskedelem kivételével) vezető exportőreire vonatkozó, WTO által előállított hivatalos adatokat kell felhasználni.

[3] E cikk alkalmazásában a WTO Mezőgazdasági Megállapodásának I. mellékletében megadott termékek minősülnek mezőgazdasági terméknek.

[4] A csendes-óceáni államok hivatalos nyelve az angol, az EK-Fél hivatalos nyelveit pedig a 81. cikk sorolja fel.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOKBÓL SZÁRMAZÓ TERMÉKEKRE VONATKOZÓ VÁMOK

1. A (2), (4), (5), (6) és (7) bekezdés sérelme nélkül az EK-Fél vámjai (a továbbiakban: EK-vámok) teljes mértékben megszűnnek a valamely csendes-óceáni államból származó, a Harmonizált Rendszer 01–97. árucsoportjában szereplő valamennyi termék tekintetében, kivéve a 93. árucsoportban szereplőket. A 93. árucsoportban szereplő termékre az EK-Fél továbbra is kiveti a legnagyobb kedvezmény szerinti vámokat. Tájékoztatási céllal a csendes-óceáni államokból származó termékekre alkalmazandó EK-vámok táblázata csatolva van ehhez a melléklethez.

2. A csendes-óceáni államokból származó, 1006 vámtarifaszám alá tartozó termékekre (rizs) vonatkozó EK-vámok 2010. január 1-jétől szűnnek meg, kivéve a 10061010 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó EK-vámokat, amelyek a Megállapodás hatálybalépésével szűnnek meg.

3. Az EK-Fél és a csendes-óceáni államok megállapodnak, hogy a cotonoui megállapodás 3. jegyzőkönyvének (a továbbiakban: a cukorjegyzőkönyv) rendelkezéseit 2009. szeptember 30-ig alkalmazzák, és ezt követően a cukorjegyzőkönyv hatályát veszti közöttük. A cukorjegyzőkönyv 4. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában a 2008/2009-es szállítási időszak 2008. július 1-jétől 2009. szeptember 30-ig tart. A 2009. július 1-jétől szeptember 30-ig tartó időszakra vonatkozó garantált árról az 5. cikk (4) bekezdésében előírt tárgyalásokat követően döntenek.

4. Az egy csendes-óceáni államból származó, 1701 vámtarifaszám alá tartozó termékek (cukor) EK-vámja 2009. október 1-jétől megszűnik. Amíg az EK-vámok teljesen megszűnnek, a cukorjegyzőkönyvben előírt, nulla vámtételű vámkontingensek kiosztásán túl megnyílik egy nulla vámtételű 30000 tonnás vámkontingens is a 2008/2009-es gazdasági évre [1] a csendes-óceáni államokból származó, 1701 vámtarifaszám alá tartozó termékek tekintetében, fehércukor-egyenértéken számítva. Nem adható behozatali engedély az e kiegészítő vámkontingens keretében behozni kívánt termékek tekintetében, kivéve ha az importőr vállalja, hogy ezeket a termékeket legalább olyan magas áron veszi meg, mint a cukorjegyzőkönyv szerint az EK-Félhez behozott cukorra rögzített garantált ár.

5. a) A 2009. október 1. és 2015. szeptember 30. közötti időszakban az EK-Fél kivetheti a legnagyobb kedvezmény szerinti vámokat azokra a csendes-óceáni államokból származó 1701 vámtarifaszám alá tartozó termékekre (cukor), amelyeket a következő, fehércukor-egyenértékben kifejezett szinteket meghaladva importáltak, és amelyekről úgy ítélik meg, hogy zavart okoznak az EK-Fél cukorpiacán:

i. egy gazdasági évben 3,5 millió tonna az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok csoportjának azon tagállamaiból származó ilyen termékekből, amelyek aláírták a cotonoui megállapodást, és

ii. 1,38 millió tonna a 2009/2010-es gazdasági évben az azon AKCS-államokból származó ilyen termékekből, amelyeket az Egyesült Nemzetek Szervezete nem ismert el legkevésbé fejlett országként. Az 1,38 millió tonnás szám a 2010/2011-es gazdasági évben 1,45 millió tonnára emelkedik, az azt következő négy gazdasági évben pedig 1,6 millió tonnára.

b) Az Egyesült Nemzetek Szervezete által legkevésbé fejlett országként elismert bármely csendes-óceáni államból származó, a 1701 vámtarifaszám alá tartozó termékek behozatalára nem alkalmazzák az 5(a) albekezdés rendelkezéseit. Azonban a 21. cikk rendelkezései továbbra is vonatkoznak az ilyen importra [2].

c) Az alkalmazott legnagyobb kedvezmény szerinti vám kivetése megszűnik annak a gazdasági évnek a végén, amikor azt bevezették.

d) Az e bekezdés értelmében hozott intézkedésekről haladéktalanul értesíteni kell a kereskedelmi bizottságot, amely időszakonként konzultál róluk.

6. 2015. október 1-jétől a 21. cikk rendelkezéseinek alkalmazása céljából olyan helyzetekben tekintik úgy, hogy zavarok merültek fel a 1701 vámtarifaszám alá tartozó termékek piacán, amikor az Európai Közösségben a fehércukor piaci ára két egymást követő hónapban annak az árnak a 80 %-a alá csökken, amely az Európai Közösségben az előző gazdasági év során a fehércukor piacán érvényesült.

7. 2008. január 1-jétől 2015. szeptember 30-ig a 17049099, 18061030, 18061090, 21069059 és 21069098 vámtarifaszám alá tartozó termékekre különleges felügyeleti mechanizmusok vonatkoznak annak biztosítása érdekében, hogy a (4) és (5) bekezdésben előírt szabályozást ne játsszák ki. Amennyiben e termékek csendes-óceáni államokból származó behozatalának mennyisége 12 egymást követő hónapban halmozottan, több mint 20 %