7. MELLÉKLET

A BORÁSZATI TERMÉKEK KERESKEDELMÉRŐL

1. cikk

Célkitűzések

A Felek megállapodnak abban, hogy az e mellékletben megállapított feltételek alapján, a megkülönböztetésmentesség és a viszonosság elvével összhangban, megkönnyítik és elősegítik a területükről származó borászati termékek kereskedelmét.

2. cikk

Hatály

Ez a melléklet az 1. függelékben említett jogszabályi rendelkezésekben szereplő meghatározások szerinti borászati termékekre vonatkozik.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E melléklet alkalmazásában, kivéve, ha az kifejezetten ettől eltérően rendelkezik:

a) »-ból/-ből származó borászati termék« kifejezés az egyik Fél nevéhez kapcsolódva: a 2. cikk értelmében vett olyan termék, amelyet az említett Fél területén a kizárólag ott vagy a 2. függelékben meghatározott valamely területen termelt szőlőből, az e mellékletben szereplő rendelkezések szerint állítottak elő;

b) »földrajzi árujelző«: a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó megállapodáshoz csatolt, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (a továbbiakban: TRIPS-megállapodás) 22. cikke értelmében vett olyan jelzés, beleértve az eredetmegjelölést is, amelyet az egyik Fél jogszabályai, illetve szabályai a saját területéről vagy a 2. függelékben meghatározott területről származó, 2. cikk szerinti borászati termék megnevezésére és kiszerelésére elismernek;

c) »hagyományos kifejezés«: különösen a 2. cikk szerinti borászati termékek termelési módszerére, illetve minőségére, színére vagy típusára utaló, hagyományosan használt olyan elnevezés, amelyet valamelyik Fél jogszabályai, illetve szabályai saját területéről származó termék megnevezésére vagy kiszerelésére elismernek;

d) »oltalom alatt álló elnevezés«: a b), illetve c) pont szerint meghatározott, e melléklet értelmében oltalom alatt álló földrajzi árujelző vagy hagyományos kifejezés;

e) »megnevezés«: a 2. cikk szerinti borászati termék címkéjén, a terméket a szállítás során kísérő okmányokban, a kereskedelmi okmányokban, különösen a számlákban és a szállítóleveleken, valamint a hirdetésekben használt elnevezések;

f) »címkézés«: valamennyi megnevezés és egyéb hivatkozás, jelzés, illusztráció, illetve védjegy, amely a 2. cikk szerinti borászati termék megkülönböztetésére szolgál és amely egyazon tárolóedényen – beleértve annak záróelemét, az ahhoz rögzített függőcímkét vagy az üveg nyakát körülvevő burkolatot is – van feltüntetve;

g) »kiszerelés«: a tárolóedényeken, ideértve azok záróelemét is, a címkén és a csomagoláson használt elnevezések;

h) »csomagolás«: olyan védőburkolatok – mint például a csomagolópapír, különféle szalmaborítások, kartonok és ládák –, amelyeket egy vagy több tárolóedény szállítására és/vagy azoknak a kiszereléséhez használnak fel a végfogyasztó számára történő értékesítés céljából;

i) »a borászati termékek kereskedelmére vonatkozó szabályok«: a jelen mellékletben meghatározott rendelkezések összessége;

j) »illetékes hatóság«: azon hatóságok vagy hivatalok, amelyeket az egyes Felek arra jelöltek ki, hogy a borászati termékek előállítására és kereskedelmére vonatkozó szabályok betartásáról gondoskodjanak;

k) »kapcsolattartó hatóság«: az a hivatalos testület vagy illetékes hatóság, amelyet az egyes Felek arra jelöltek ki, hogy ha szükséges, kapcsolatot tartson a másik Fél hatóságával;

l) »megkereső hatóság«: az egyes Felek által kijelölt illetékes hatóság, amely az e cím alatt szereplő területeken a segítségnyújtásra irányuló kérelmeket beterjeszti;

m) »megkeresett hatóság«: az egyes Felek által kijelölt hivatalos testület vagy illetékes hatóság, amely az e cím alatt szereplő területeken a segítségnyújtásra irányuló kérelmeket fogadja;

n) »szabálysértés«: a borászati termékek előállítására és kereskedelmére vonatkozó szabályok megsértése vagy megsértésének kísérlete.

I. CÍM

A BEHOZATALRA ÉS AZ ÉRTÉKESÍTÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

4. cikk

Címkézés, kiszerelés és kísérő okmányok

(1) A Felek között a területükről származó, a 2. cikk szerinti borászati termékekkel folytatott kereskedelmet az e mellékletben megállapított technikai rendelkezésekkel összhangban kell bonyolítani. »Technikai rendelkezéseken« a 3. függelékben felsorolt, a borászati termékek fogalmának meghatározására, a borászati eljárásokra, az említett termékek összetételére, az azokat kísérő okmányokra vonatkozó rendelkezések, valamint a szállításra és az értékesítésre irányadó szabályok értendők.

(2) A bizottság határozhat úgy, hogy módosítja az (1) bekezdésben említett »technikai rendelkezésekre« vonatkozó fogalommeghatározást.

(3) A 3. függelékben felsorolt jogszabályoknak az azok hatálybalépésére vagy végrehajtására vonatkozó rendelkezései nem vonatkoznak e melléklet alkalmazására.

(4) E melléklet nem érinti az adózásról szóló nemzeti és uniós szabályok alkalmazását, sem az adózásra vonatkozó ellenőrzési intézkedéseket.

II. CÍM

A 2. CIKK SZERINTI BORÁSZATI TERMÉKEK ELNEVEZÉSÉNEK KÖLCSÖNÖS OLTALMA

5. cikk

Oltalom alatt álló elnevezések

Az Európai Unióból és Svájcból származó borászati termékek tekintetében a 4. függelékben szereplő következő elnevezések oltalom alatt állnak:

a) a név, illetve a bor származási helye szerinti uniós tagállamra, illetve Svájcra utaló hivatkozások;

b) konkrét megjelölések;

c) az eredetmegjelölések és a földrajzi jelzések;

d) a hagyományos kifejezések.

6. cikk

Név vagy az uniós tagállamra, illetve Svájcra utaló hivatkozás

(1) Svájcban a bor származási helyének azonosítása céljából a termék megjelölésére szolgáló nevek vagy az uniós tagállamra utaló hivatkozások:

a) kizárólag az érintett tagállamból származó borok esetében alkalmazhatók;

b) csak az Európai Unióból származó borászati termékeken és kizárólag az uniós jogszabályokban és szabályokban meghatározott feltételek mellett szerepeltethetők.

(2) Az Európai Unióban a bor származási helyének azonosítása céljából a termék megjelölésére szolgáló név vagy a Svájcra utaló hivatkozások:

a) kizárólag a Svájcból származó borok esetében alkalmazhatók;

b) csak a Svájcból származó borászati termékeken és kizárólag a svájci jogszabályokban és szabályokban meghatározott feltételek mellett szerepeltethetők.

7. cikk

Egyéb kifejezések

(1) Az »oltalom alatt álló eredetmegjelölés«, az »oltalom alatt álló földrajzi jelzés« és ezek »OEM«, illetve »OFJ« rövidítése, valamint a 607/2009/EK bizottsági rendeletben (1) említett »Sekt« és »crémant« kifejezés csak az érintett tagállamból származó borok esetében és kizárólag az uniós jogszabályokban és szabályokban meghatározott feltételek mellett alkalmazhatók.

(2) A 10. cikk sérelme nélkül a mezőgazdaságról szóló svájci szövetségi törvény 63. cikkében említett »appellation d’origine contrôlée« (ellenőrzött eredetmegjelölés) kifejezés és annak »AOC« rövidítése, valamint a »vin de pays« (tájbor) kifejezés csak a Svájcból származó borok esetében és kizárólag a svájci jogszabályokban meghatározott feltételek mellett alkalmazhatók.

A mezőgazdaságról szóló svájci szövetségi törvény 63. cikkében említett »vin de table« (asztali bor) kifejezés csak a Svájcból származó borok esetében és kizárólag a svájci jogszabályokban meghatározott feltételek mellett alkalmazható.

8. cikk

Az eredetmegjelölések és a földrajzi jelzések oltalma

(1) Svájcban a 4. függelék A. részében felsorolt uniós eredetmegjelölések és földrajzi jelzések:

I. oltalom alatt állnak és csak az Európai Unióból származó borok esetében alkalmazhatók;

II. csak az Európai Unióból származó borászati termékeken és kizárólag az uniós jogszabályokban és szabályokban meghatározott feltételek mellett szerepeltethetők.

Az Európai Unióban a 4. függelék B. részében felsorolt svájci eredetmegjelölések és földrajzi jelzések:

I. oltalom alatt állnak és csak a Svájcból származó borok esetében alkalmazhatók,

II. csak a Svájcból származó borászati termékeken és kizárólag a svájci jogszabályokban és szabályokban meghatározott feltételek mellett szerepeltethetők.

(2) A Felek az e mellékletben foglaltakkal összhangban megteszik azokat az intézkedéseket, amelyekre a Felek területéről származó borok megnevezésében és kiszerelésén használt, a 4. függelékben említett eredetmegjelölések és földrajzi jelzések kölcsönös oltalma érdekében szükség van. A Felek a megfelelő jogi eszközökkel biztosítják a 4. függelékben szereplő jegyzékben felsorolt eredetmegjelölések, illetve földrajzi jelzések hatékony oltalmát és ezek használatának megakadályozását abban az esetben, ha az eredetmegjelölést, illetve földrajzi jelzést olyan bor esetében alkalmazzák, amely nem a szóban forgó eredetmegjelölés, illetve földrajzi jelzés szerinti helyről származik.

(3) Az (1) bekezdésben előírt oltalmat akkor is biztosítani kell, ha:

a) feltüntetik a bor valódi eredetét;

b) az eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést lefordítják, illetve átírják; vagy

c) az alkalmazott megjelölést a »fajtájú«, »típusú«, »stílusú«, »utánzat«, »módszer szerint« vagy más hasonló kifejezés kíséri.

(4) A 4. függelékben felsorolt, azonos hangzású eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések esetében mindegyik oltalomban részesül azzal a feltétellel, hogy használatuk jóhiszemű, valamint a bizottság keretében a Szerződő Felek által a használatukra vonatkozóan meghatározott gyakorlati feltételek teljesülése mellett biztosított az érintett termelőkkel szembeni méltányos elbánás, valamint nem áll fenn a fogyasztók megtévesztésének esete.

(5) Ha a 4. függelékben felsorolt földrajzi árujelzők egyike azonos alakú valamely harmadik országbeli földrajzi árujelzővel, a TRIPS-megállapodás 23. cikkének (3) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.

(6) E melléklet rendelkezései egyetlen személynek sem sérthetik azt a jogát, hogy a kereskedelmi tevékenység során saját nevét vagy üzleti jogelődje nevét használja, kivéve, ha a nevet a fogyasztók megtévesztésére alkalmas módon használják.

(7) A Felek e melléklet egyetlen rendelkezése alapján sem kötelezhetők arra, hogy oltalomban részesítsék a másik Félnek a 4. függelékben szereplő azon eredetmegjelöléseit, illetve földrajzi jelzéseit, amelyek a származás szerinti államban nem állnak oltalom alatt, vagy amelyek oltalma megszűnik, illetve amelyeket már nem használnak abban az államban.

(8) A Felek megerősítik, hogy az e mellékletből fakadó jogok és kötelezettségek kizárólag a 4. függelékben felsorolt eredetmegjelölésekre, illetve földrajzi jelzésekre érvényesek.

(9) A TRIPS-megállapodás sérelme nélkül e melléklet kiegészíti és pontosabban meghatározza az egyes Felek területén a földrajzi árujelzők oltalmára vonatkozó jogokat és kötelezettségeket.

Ugyanakkor a Felek – az e melléklet 5. függelékében említett esetek kivételével – lemondanak a TRIPS-megállapodás 24. cikkének (4), (6) és (7) bekezdésére való hivatkozás jogáról a másik Féltől származó elnevezés oltalomban részesítésének megtagadása céljából.

(10) Az e cikkben előírt kizárólagos oltalom vonatkozik az e melléklet 4. függelékében található európai uniós listában szereplő »Champagne« elnevezésre is.

9. cikk

Az eredetmegjelölések, illetve földrajzi jelzések és a védjegyek közötti kapcsolat

(1) A Felek nem kötelesek oltalomban részesíteni egy eredetmegjelölést, illetve földrajzi jelzést, amennyiben az oltalom valamely korábbi védjegy jó hírnevének és közismertségének fényében félrevezetheti a fogyasztót az érintett bor valódi mibenlétének vonatkozásában.

(2) A 2. cikk szerinti borászati termékek esetében a 4. függelékben említett eredetmegjelölést, illetve földrajzi jelzést tartalmazó, vagy azokból álló védjegy lajstromozását a Felek jogszabályainak megfelelően automatikusan vagy valamelyik érdekelt Fél kérésére részben vagy teljesen el kell utasítani, ha a szóban forgó termék nem arról a helyről származik, amelyre az eredetmegjelölés, illetve földrajzi jelzés utal.

(3) A 2. cikk szerinti borászati termékek esetében a 4. függelékben említett eredetmegjelölést, illetve földrajzi jelzést tartalmazó vagy azokból álló lajstromozott védjegyet a Felek jogszabályainak megfelelően automatikusan vagy valamelyik fél kérésére részben vagy teljesen érvényteleníteni kell, ha az egy olyan termékre vonatkozik, amely nem felel meg az eredetmegjelölésre, illetve földrajzi jelzésre vonatkozóan előírt feltételeknek.

(4) Azokat a védjegyeket, amelyek használata az előző bekezdésben említett helyzetek valamelyikének felel meg, valamint amelyek lajstromozás céljából történő bejelentése, illetve lajstromozása jóhiszeműen történt, vagy amelyek – amennyiben az érintett jogszabályok értelmében lehetőség van erre – jóhiszemű használat révén meghonosodtak valamelyik Fél (ideértve az Európai Unió tagállamait is) területén azt megelőzően, hogy a másik Fél e melléklet alapján oltalmat jegyzett volna be az eredetmegjelölésre, illetve földrajzi jelzésre, továbbra is használni lehet, tekintet nélkül az eredetmegjelölésre, illetve földrajzi jelzésre vonatkozó oltalomra, feltéve, hogy az érintett Fél jogszabályai értelmében nincs ok a védjegy törlésére.

10. cikk

A hagyományos kifejezések oltalma

(1) A 4. függelék A. részében felsorolt uniós hagyományos kifejezéseket Svájcban:

a) tilos Svájcból származó bor megnevezésében vagy kiszerelésén használni;

b) az Európai Unióból származó borok megnevezésében vagy kiszerelésén kizárólag a függelékben szereplő származási hely és kategória szerinti borok vonatkozásában, az említett függelék szerinti nyelven, továbbá az Európai Unió jogszabályi és közigazgatási rendelkezéseiben előírt feltételeknek megfelelően lehet használni.

A 4. függelék B. részében felsorolt svájci hagyományos kifejezéseket az Európai Unióban:

a) tilos az Európai Unióból származó bor megnevezésében vagy kiszerelésén használni;

b) a Svájcból származó borok megnevezésében vagy kiszerelésén kizárólag a függelékben szereplő származási hely és kategória szerinti borok vonatkozásában, az említett függelék szerinti nyelven, továbbá Svájc jogszabályi és közigazgatási rendelkezéseiben előírt feltételeknek megfelelően lehet használni.

(2) A Felek e megállapodással összhangban megteszik azokat az intézkedéseket, amelyekre a 4. függelékben felsorolt, a másik Fél területéről származó borok megnevezésében és kiszerelésén használt hagyományos kifejezések oltalma érdekében e cikknek megfelelően szükség van. E célból a Felek hatékony jogi védelemről gondoskodnak annak érdekében, hogy megakadályozzák az említett hagyományos kifejezések jogosulatlan használatát, még az olyan esetekben is, ahol a hagyományos kifejezéseket a »fajtájú«, »típusú«, »stílusú«, »utánzat«, »módszer szerint« vagy más hasonló kifejezés egészíti ki.

(3) Valamely hagyományos kifejezés oltalma kizárólag a következőkre vonatkozik:

a) az a nyelv, illetve azok a nyelvek, amelyen vagy amelyeken a 4. függelékben szerepel;

b) a 4. függelék szerinti azon borkategória, amellyel összefüggésben az Európai Unióban oltalmat élvez, illetve azon borosztály, amellyel összefüggésben Svájcban oltalmat élvez.

(4) A 4. függelékben felsorolt, azonos hangzású hagyományos elnevezések esetében minden egyes hagyományos elnevezés oltalomban részesül azzal a feltétellel, hogy használatuk jóhiszemű, valamint a bizottság keretében a Szerződő Felek által a használatukra vonatkozóan meghatározott gyakorlati feltételek teljesülése mellett biztosított az érintett termelőkkel szembeni méltányos elbánás, valamint nem áll fenn a fogyasztók megtévesztésének esete.

(5) Ha egy, a 4. függelékben felsorolt hagyományos elnevezés azonos hangzású valamely, nem a Felek területéről származó borászati termékre használt elnevezéssel, az utóbbi elnevezés használható a borászati termék megnevezésére vagy kiszerelésén, feltéve, hogy azt hagyományos módon és következetesen használják, erre a célra történő használatát a származási ország szabályozza, és az elnevezés a fogyasztókat nem téveszti meg az érintett bor pontos eredetét illetően.

(6) E melléklet semmilyen módon nem sértheti egyetlen személynek sem azt a jogát, hogy a kereskedelmi tevékenység során saját nevét vagy üzleti jogelődje nevét használja, kivéve, ha a nevet a fogyasztók megtévesztésére alkalmas módon használják.

(7) A 2. cikk szerinti borászati termékek esetében a 4. függelékben említett hagyományos kifejezést tartalmazó, vagy abból álló védjegy lajstromozását a Felek jogszabályainak megfelelően automatikusan vagy valamelyik érdekelt Fél kérésére részben vagy teljesen el kell utasítani, ha a szóban forgó védjegy nem a hagyományos kifejezéshez kapcsolódó földrajzi helyről származó borászati termékekre vonatkozik.

A 2. cikk szerinti borászati termékek esetében a 4. függelékben említett hagyományos kifejezést tartalmazó, vagy abból álló lajstromozott védjegyet a Felek jogszabályainak megfelelően automatikusan vagy valamelyik fél kérésére részben vagy teljesen érvényteleníteni kell, ha a szóban forgó védjegy nem a hagyományos kifejezéshez kapcsolódó földrajzi helyről származó borászati termékekre vonatkozik.

Azt a védjegyet, amelynek használata az előző bekezdésben említett helyzetnek felel meg, valamint amelynek lajstromozás céljából történő bejelentése, illetve lajstromozása jóhiszeműen történt, vagy amely jóhiszemű használat révén meghonosodott valamelyik Fél (ideértve az Európai Unió tagállamait is) területén azt megelőzően, hogy a másik Fél e melléklet alapján oltalmat jegyzett volna be a hagyományos kifejezésre, továbbra is használni lehet, feltéve, hogy az érintett Fél vonatkozó jogszabályai értelmében erre lehetőség van.

(8) A Felek e melléklet egyetlen rendelkezése alapján sem kötelezhetők arra, hogy oltalomban részesítsék azokat a 4. függelékben szereplő hagyományos kifejezéseket, amelyek nem állnak oltalom alatt, vagy amelyek oltalma megszűnik, illetve amelyeket már nem használnak a származási országban.

11. cikk

Az oltalomhoz kapcsolódó intézkedések végrehajtása

(1) A Felek minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítására, hogy amennyiben a Felektől származó borászati termékeket saját területükön kívülre exportálják és értékesítik, az egyik Félnek az e melléklet alapján oltalom alatt álló elnevezéseit ne használják a másik Féltől származó említett termékek megnevezésére és kiszerelésén.

(2) Amennyiben a Felek vonatkozó jogszabályai megengedik, az e melléklet által biztosított oltalom kiterjed azon természetes és jogi személyekre, valamint azokra a termelői, kereskedői vagy fogyasztói szövetségekre, társulásokra és szervezetekre, amelyek székhellyel rendelkeznek a másik Fél területén.

(3) Ha valamely borászati termék megnevezése vagy kiszerelése, különösen a címkén, hivatalos vagy kereskedelmi okmányokban, illetve hirdetésekben, sérti az e mellékletből származó jogokat, a Felek meghozzák a szükséges közigazgatási intézkedéseket, illetve peres eljárást kezdeményeznek a tisztességtelen verseny ellen, illetve az oltalom alatt álló elnevezések jogtalan használatának bármilyen más eszközzel történő megakadályozása érdekében.

(4) A (3) bekezdésben említett intézkedéseket és eljárásokat különösen az alábbi esetekben alkalmazzák:

a) ha az európai uniós vagy svájci jogszabályokban meghatározott megnevezéseknek a másik Fél nyelveinek egyikére történő fordítása olyan szót tartalmaz, amely az így megnevezett vagy kiszerelt bor származását tekintve félrevezető lehet;

b) ha olyan jelzések, védjegyek, elnevezések, feliratok vagy illusztrációk jelennek meg az e melléklet alapján oltalom alatt álló elnevezésű termék kiszerelésén vagy csomagolásán, a termékre vonatkozó hirdetésekben, illetve hivatalos vagy kereskedelmi okmányokban, amelyek – közvetlenül vagy közvetett módon – téves vagy félrevezető tájékoztatást adnak a termék eredetével, származásával, jellegével vagy lényegi jellemzőivel kapcsolatban;

c) ha az alkalmazott kiszerelés vagy csomagolás félrevezető a borászati termék származását illetően.

(5) E melléklet nem zárja ki, hogy a Felek nemzeti jogszabályaik vagy más nemzetközi megállapodások értelmében szélesebb körű oltalmat biztosítsanak az e melléklet alapján oltalom alatt álló elnevezéseknek.

III. CÍM

ELLENŐRZÉS ÉS A HATÓSÁGI ELLENŐRZŐ TESTÜLETEK KÖZÖTTI KÖLCSÖNÖS SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

12. cikk

Tárgy és korlátozások

(1) A Felek az e címben meghatározott módon és feltételek szerint kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak. Biztosítják a borászati termékek kereskedelmére vonatkozó szabályok megfelelő betartását különösen oly módon, hogy segítséget nyújtanak egymásnak, valamint felderítik és kivizsgálják a vonatkozó jogszabályok megsértését.

(2) Az e címben előírt segítségnyújtás nem érinti a büntetőeljárási szabályokat, illetve a büntetőügyekben a Felek közötti igazságügyi együttműködést.

(3) E cím nem érinti a bírósági vizsgálatok titkosságára vonatkozó nemzeti rendelkezéseket.

I. ALCÍM

Az ellenőrzés és a kölcsönös segítségnyújtás által érintett hatóságok és jogalanyok

13. cikk

Kapcsolattartó hatóságok

(1) Ha valamelyik Fél több illetékes hatóságot jelöl ki, biztosítja azok tevékenységének koordinálását.

(2) Minden Fél egyetlen kapcsolattartó hatóságot jelöl ki. E hatóság:

— e cím alkalmazása céljából továbbítja az együttműködés iránti megkereséseket a másik Fél kapcsolattartó hatóságának,

— ilyen megkereséseket fogad az említett hatóságtól, és azokat továbbítja azon Fél illetékes hatóságához vagy hatóságaihoz, amelynek illetékességi körébe tartozik,

— az e címben említett együttműködés keretében képviseli az említett Felet a másik Fél felé,

— értesíti a másik Felet a 11. cikk alapján tett intézkedésekről.

14. cikk

Hatóságok és laboratóriumok

A Felek:

a) kölcsönösen megosztják egymással a Felek által rendszeresen frissített alábbi listákat: — azon hatóságok listája, amelyek a VI.1. dokumentumoknak, valamint az e melléklet 4. cikke (1) bekezdésének és a 3. függelék A. pontja szerinti vonatkozó uniós rendelkezéseknek az alkalmazásában a borászati termékek szállítmányait kísérő okmányok kiállításában illetékesek, — a 3. cikk j) és k) pontjában említett illetékes hatóságok és kapcsolattartó hatóságok listája, — az elemzések elvégzésére a 17. cikk (2) bekezdésével összhangban feljogosított laboratóriumok listája, — a 3. függelék B. pontja szerint a Svájcból származó borászati termékek szállítmányait kísérő okmány 4. rovatában említett svájci illetékes hatóságok listája;

b) konzultációt folytatnak egymással és tájékoztatják egymást az általuk e melléklet alkalmazásával kapcsolatban hozott intézkedésekről. Megküldik egymásnak különösen azon vonatkozó rendelkezéseiket, valamint azon közigazgatási és bírósági határozataik jegyzékét, amelyek különösen fontosak e melléklet megfelelő alkalmazása szempontjából.

15. cikk

Az ellenőrizendő jogalanyok

Azok a természetes vagy jogi személyek, illetve ezek azon csoportjai, akiknek, illetve amelyeknek szakmai tevékenysége e cím értelmében ellenőrzés tárgyát képezheti, az ilyen ellenőrzést nem akadályozhatják, és azt mindenkor kötelesek elősegíteni.

II. ALCÍM

Ellenőrző intézkedések

16. cikk

Ellenőrző intézkedések

(1) A Felek megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a megfelelő ellenőrző intézkedések révén biztosítsák a 12. cikkben előírt segítségnyújtást.

(2) Az ellenőrzéseket vagy rendszeresen, vagy szúrópróbaszerűen kell elvégezni. Szúrópróbaszerű ellenőrzés esetén a Felek gondoskodnak arról, hogy a szóban forgó ellenőrzések a számuk, a jellegük és az ellenőrzés gyakorisága tekintetében reprezentatívak legyenek.

(3) A Felek meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy megkönnyítsék illetékes hatóságaik tisztviselőinek munkáját, különösen annak lehetővé tételével, hogy a szóban forgó tisztviselők:

— bejussanak a szőlőültetvényekre, a borászati termékek előállítását, elkészítését, tárolását és feldolgozását végző létesítményekbe, valamint hozzáférjenek az e termékeket szállító járművekhez,

— bejussanak minden olyan kereskedelmi létesítménybe vagy raktárba és hozzáférjenek minden olyan szállítójárműhöz, amelynek tulajdonosa értékesítés céljából tárol, forgalmaz vagy szállít borászati termékeket vagy az e termékek gyártásához felhasználható termékeket,

— elvégezzék a borászati termékek és az e termékek gyártásához felhasználható anyagok és termékek leltározását,

— mintát vegyenek az értékesítés céljából tárolt, valamint a forgalmazott vagy fuvarozott borászati termékekből,

— ellenőrzés céljából vizsgálják a számviteli adatokat és egyéb szükséges dokumentumokat, és azokról másolatokat, illetve kivonatokat készíthessenek,

— megfelelő védintézkedéseket tehessenek a borászati termékek vagy az e termékek előállításához való felhasználásra szánt termékek előállításával, gyártásával, tárolásával, szállításával, megjelölésével, kiszerelésével, a másik Fél területére való kivitelével és forgalmazásával kapcsolatban, ha okkal feltételezhető, hogy súlyosan megsértették e melléklet rendelkezéseit, különösen, ha hamisítás történt, vagy ha közegészségügyi kockázat áll fönn.

17. cikk

Mintavétel

(1) Valamely Fél illetékes hatósága megkeresheti a másik Fél illetékes hatóságát azért, hogy az – az ott érvényes vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően – mintát vegyen.

(2) A megkeresett hatóság az (1) bekezdés szerint vételezett mintákat megőrzi, és kijelöli azt a laboratóriumot, amelyhez a mintákat vizsgálat céljára elküldi. A megkereső hatóság kijelölhet egy másik laboratóriumot, hogy az a mintákat szintén megvizsgálja. E célból a megkeresett hatóság megfelelő számú mintát küld a megkereső hatóságnak.

(3) A megkereső és a megkeresett hatóság között a (2) bekezdésben említett vizsgálatok eredményével kapcsolatban fennálló egyet nem értés esetén közösen kijelölt laboratórium végez ügydöntő elemzést.

III. ALCÍM

Eljárások

18. cikk

Tényállás

Ha valamely Fél illetékes hatósága okkal feltételezi azt, illetve tudomást szerez arról, hogy:

— valamely borászati termék nem felel meg az e termékek kereskedelmére vonatkozó szabályoknak, illetve a szóban forgó termékre csalárd módon tettek szert vagy azt csalárd módon hozták forgalomba, valamint

— a szabályok be nem tartása valamelyik Fél érdekeit érinti, és ez a magatartás közigazgatási intézkedéseket vagy peres eljárásokat eredményezhet, akkor ez az illetékes hatóság a saját kapcsolattartó hatóságán keresztül haladéktalanul tájékoztatja az érintett Fél kapcsolattartó hatóságát.

19. cikk

Kölcsönös segítségnyújtás iránti megkeresés

(1) Az e cím értelmében intézett megkeresést írásban kell előterjeszteni. A megkereséshez mellékelni kell az annak teljesítéséhez szükséges dokumentumokat. Sürgős esetben a szóban előterjesztett megkeresések is elfogadhatóak, ezeket azonban haladéktalanul írásban is meg kell erősíteni.

(2) Az (1) bekezdés szerinti megkeresésnek a következő információkat kell tartalmaznia:

— a megkereső hatóság neve,

— a kért intézkedés,

— a megkeresés tárgya vagy indoka,

— a vonatkozó jogszabályok, szabályok és egyéb jogi eszközök,

— a lehető legpontosabb és legteljesebb körű adatok arról a természetes vagy jogi személyről, akire a vizsgálat irányul,

— a vonatkozó tények összefoglalása.

(3) A megkeresést a Felek hivatalos nyelveinek egyikén kell elkészíteni.

(4) Amennyiben a megkeresés nem felel meg az alaki követelményeknek, kérhető annak helyesbítése vagy kiegészítése; védintézkedéseket azonban ettől függetlenül is el lehet rendelni.

20. cikk

Eljárás

(1) A megkeresett hatóság a megkereső hatóságot annak kérésére ellátja minden olyan vonatkozó információval, amely lehetővé teszi számára, hogy megbizonyosodjon a borászati termékek kereskedelmére vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásáról, különös tekintettel a szóban forgó szabályokat sértő, illetve esetlegesen sértő, észlelt vagy tervezett cselekményekkel kapcsolatos információkra.

(2) Ha a megkereső hatóság indokolással alátámasztott kérelmet nyújt be, akkor a megkeresett hatóság a megfogalmazott célok elérése érdekében különleges felügyeletet vagy ellenőrzést végez, illetve megteszi a szükséges lépéseket ezek elvégzésének biztosításához.

(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett megkeresett hatóság úgy jár el, mintha a saját ügyében vagy a saját országa hatóságának megkeresésére járna el.

(4) A megkeresett hatóság egyetértésével a megkereső hatóság kijelölheti saját vagy az általa képviselt Fél egy másik illetékes hatóságának tisztviselőit, hogy:

— a megkeresett hatóság székhelye szerinti Fél illetékes hatóságainak helyiségeiben beszerezzék a borászati termékek kereskedelmére vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával vagy az ellenőrzési műveletekkel kapcsolatos információkat, beleértve másolatok készítését a szállítási és egyéb dokumentumokról és kivonatok készítését a nyilvántartásokból,

— részt vegyenek a (2) bekezdés alapján szükséges intézkedésekben.

Az első francia bekezdésben említett másolatokat kizárólag a megkeresett hatóság beleegyezésével lehet elkészíteni.

(5) Az a megkereső hatóság, amely a (4) bekezdés első albekezdésével összhangban kijelölt tisztviselőt kíván küldeni a másik Félhez azzal a megbízással, hogy vegyen részt az említett albekezdés második francia bekezdése szerinti ellenőrzési műveletekben, e műveletek megkezdése előtt kellő időben tájékoztatja a megkeresett hatóságot. Az ellenőrzési műveletek elvégzése mindenkor a megkeresett hatóság tisztviselőinek a feladata.

A megkereső hatóság tisztviselői:

— írásos meghatalmazással rendelkeznek, amelyben szerepel személyazonosságuk és hivatali pozíciójuk,

— a megkeresett hatóságra alkalmazandó jogszabályokban a hatóság tisztviselői által folytatott ellenőrzési tevékenységre vonatkozóan előírt korlátozások mellett: — rendelkeznek a 16. cikk (3) bekezdésében előírt hozzáférési jogokkal, — rendelkeznek azzal a joggal, hogy a megkeresett hatóság tisztviselői által a 16. cikk (3) bekezdése alapján elvégzett ellenőrzések eredményeiről értesüljenek,

— az ellenőrzések során az azon Fél tisztviselőire érvényes szabályokkal és gyakorlattal összhangban álló magatartást tanúsítanak, amely Fél felségterületén az ellenőrzéseket lefolytatják.

(6) Az e cikkben említett indokolt megkereséseket az érintett Fél kapcsolattartó hatósága továbbítja a szóban forgó Fél megkeresett hatóságához. Ugyanez az eljárás vonatkozik:

— a megkeresésekre adott válaszokra,

— a (2), (4) és (5) bekezdés alkalmazásával kapcsolatos értesítésekre.

Az első albekezdéstől eltérően a Felek az egymás közötti együttműködés gyorsítása és hatékonyságának fokozása érdekében egyes megfelelő esetekben lehetővé tehetik, hogy valamely illetékes hatóság:

— indokolt megkereséseit, illetve értesítéseit közvetlenül juttassa el a másik Fél illetékes hatóságához,

— közvetlenül válaszolja meg a másik Fél valamely illetékes hatóságától érkező indokolt megkereséseket, illetve értesítéseket.

Ilyen esetekben a szóban forgó hatóságok azonnal tájékoztatják az érintett Fél kapcsolattartó hatóságát.

(7) A Felek analitikai adatbankjában szereplő információkat, amelybe beletartoznak a Felek saját borászati termékeinek elemzésével előállított adatok, hozzáférhetővé kell tenni az erre a célra a Felek által kijelölt laboratóriumok számára, amennyiben ez utóbbiak azt kérik. Csak olyan vizsgálati eredményekkel kapcsolatos információkat szabad közölni, amelyek hasonló jellegű és hasonló termőhelyről származó minták vizsgálati eredményeinek az értelmezéséhez szükségesek.

21. cikk

Döntés a kölcsönös segítségnyújtásról

(1) Az a Fél, amelynek joghatósága alá a megkeresett hatóság tartozik, megtagadhatja az e cím alapján történő segítségnyújtást abban az esetben, ha a segítségnyújtás sértheti e Fél szuverenitását, közrendjét, biztonságát vagy más alapvető érdekeit.

(2) Ha a megkereső hatóság olyan segítséget kér, amelyet felkérés esetén saját maga nem tudna biztosítani, erre megkeresésében felhívja a figyelmet. Ekkor a megkeresett hatóság határoz az ilyen megkeresésre való válaszadás módjáról.

(3) A segítségnyújtás megtagadása esetén a megkereső hatóságot késedelem nélkül értesíteni kell a döntésről és annak okairól.

22. cikk

Adatok és dokumentumok

(1) A megkeresett hatóság dokumentumok, hitelesített másolatok, jelentések és más hasonló szövegek formájában közli vizsgálatai eredményeit a megkereső hatósággal.

(2) Az (1) bekezdésben említett dokumentumok – a formától függetlenül – bármilyen, ugyanabból a célból előállított számítógépes adattal is helyettesíthetőek.

(3) A 18. és 20. cikkben említett információkat ki kell egészíteni a vonatkozó dokumentumokkal és más bizonyítékokkal, valamint az esetleges közigazgatási intézkedésekre vagy jogi eljárásokra való hivatkozással, és ezeknek az információknak ki kell terjedniük különösen a következőkre:

— az érintett borászati termék összetétele és érzékszervi jellemzői,

— a termék megnevezése és kiszerelése,

— a termék előállítására, elkészítésére és forgalmazására vonatkozó szabályoknak való megfelelés.

(4) A 18. és 20. cikkben említett kölcsönös segítségnyújtásra okot adó ügyben érintett kapcsolattartó hatóságok haladéktalanul értesítik egymást:

— a vizsgálatok fejleményeiről, mégpedig jelentések és más dokumentumok, illetve információs eszközök formájában,

— a szóban forgó intézkedéseket követő közigazgatási vagy jogi lépésekről.

23. cikk

Költségek

Az e cím alkalmazásával összefüggésben felmerült utazási költségeket az a Fél viseli, amely a 20. cikk (2) és (4) bekezdésében említett intézkedések megtételére tisztviselőt jelölt ki.

24. cikk

Titoktartás

(1) Az e cím alkalmazásában bármilyen formában közölt információ bizalmas. Az ilyen információkra a szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik, és azokat – esettől függően – az ahhoz hozzájutó Fél jogszabályai vagy az uniós hatóságokra vonatkozó megfelelő rendelkezések alapján a hasonló információk számára biztosított védelem illeti meg.

(2) Amennyiben valamelyik Fél jogszabályai vagy közigazgatási eljárási gyakorlata az ipari és kereskedelmi titkok védelmére az e címben előírtaknál szigorúbb korlátozásokat követel meg, ez a cím nem kötelezi a szóban forgó Felet információszolgáltatásra, amennyiben a megkereső Fél nem teszi meg a szóban forgó szigorúbb korlátozások betartásához szükséges intézkedéseket.

(3) A megszerzett információk csak e cím céljából használhatók fel; valamely Fél területén más célból csak az azokat szolgáltató közigazgatási hatóság előzetes írásbeli beleegyezésével használhatók fel és ennek során a szóban forgó hatóság által előírt korlátozások vonatkoznak rájuk.

(4) Az (1) bekezdés nem zárja ki az információknak az általános büntetőjog szerinti bűncselekmények miatt indított peres vagy közigazgatási eljárások során történő felhasználását, feltéve, hogy a szóban forgó információk beszerzése a nemzetközi igazságügyi együttműködés keretében történt.

(5) A Felek a jegyzőkönyvekben, jelentésekben és tanúvallomásokban, valamint a bírósági eljárások és vádemelések során bizonyítékként felhasználhatják az e cím rendelkezéseivel összhangban szerzett információkat és megtekintett iratokat.

IV. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

25. cikk

Kivételek

(1) Az I. és a II. cím nem alkalmazandó a 2. cikkben említett borászati termékek közül a következőkre:

a) a Felek egyikének területén tranzitáruként átszállított borászati termékek; vagy

b) olyan, a Felek egyikének területéről származó borászati termékek, amelyeket kis mennyiségekben, az e melléklet 5. függelékében meghatározott feltételekkel és eljárással összhangban szállítanak a Felek között.

(2) A Közösség és Svájc között a borok hatósági ellenőrzésével kapcsolatos együttműködésről szóló, 1984. október 15-én Brüsszelben aláírt levélváltás alkalmazása mindaddig felfüggesztésre kerül, amíg e melléklet hatályban van.

26. cikk

Konzultációk

(1) A Felek egyeztetnek, ha valamelyikük úgy ítéli meg, hogy a másik Fél nem tett eleget az e melléklet szerinti valamely kötelezettségének.

(2) A konzultációt kérő fél a másik fél rendelkezésére bocsátja a szóban forgó eset részletes vizsgálatához szükséges valamennyi információt.

(3) Ha a legcsekélyebb késedelem is veszélyeztethetné az emberek egészségét, vagy ronthatná a csalás elleni intézkedések hatékonyságát, előzetes konzultáció nélkül ideiglenes óvintézkedések rendelhetők el, feltéve, hogy az említett intézkedések meghozatala után haladéktalanul egyeztetések kezdődnek.

(4) Amennyiben az (1) és (3) bekezdésben előírt konzultációt követően a Felek nem jutottak megállapodásra, a konzultációt kérő vagy a (3) bekezdésben említett intézkedéseket meghozó Fél megteheti az e melléklet alkalmazását lehetővé tevő megfelelő óvintézkedéseket.

27. cikk

Munkacsoport

(1) A megállapodás 6. cikkének (7) bekezdésével összhangban létrehozott, borászati termékekkel foglalkozó munkacsoport (a továbbiakban: munkacsoport) megvizsgálja az e melléklettel és annak végrehajtásával kapcsolatos kérdéseket.

(2) A munkacsoport rendszeres időközönként megvizsgálja a Felek e melléklet hatálya alá tartozó területekre vonatkozó törvényi, rendeleti, és közigazgatási rendelkezéseinek helyzetét. A munkacsoport különösen javaslatokat terjeszt a bizottság elé e melléklet és függelékeinek kiigazítása céljából.

28. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1) A 8. cikk (10) bekezdésében foglaltak sérelme nélkül azok a borászati termékek, amelyek előállítása, feldolgozása, megnevezése és kiszerelése oly módon történt, amely e melléklet hatálybalépésének időpontjában jogszerű, a Felek belső jogszabályainak vagy szabályozásának megfelelő volt, de amely e melléklet értelmében már nem megengedett, a készletek kimerüléséig továbbra is forgalmazhatók.

(2) Amennyiben a bizottság másképpen nem rendelkezik, azok a borászati termékek, amelyeket e mellékletnek megfelelően állítottak elő, dolgoztak fel, neveztek meg és szereltek ki, de amelyek előállítása, feldolgozása, megnevezése, illetve kiszerelése ugyanezen melléklet valamely módosítása következtében többé már nem minősül megfelelőnek, a készletek kimerüléséig továbbra is forgalmazhatók.