Megállapodás

az Európai Közösség, Kanada és az Orosz Föderáció között a kíméletes csapdázásra vonatkozó nemzetközi előírásokról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,

KANADA KORMÁNYA,

és

AZ OROSZ FÖDERÁCIÓ KORMÁNYA,

e megállapodás részes felei (a továbbiakban: a Felek),

EMLÉKEZTETVE mély elkötelezettségükre az olyan kíméletes csapdázásra vonatkozó nemzetközi előírások kidolgozása iránt, amelyek tudományos kutatáson, illetve tapasztalati és gyakorlati megállapításokon alapulnak;

ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE, hogy az Egyesült Nemzetek Alapokmányával és a nemzetközi jog elveivel összhangban mindegyik Félnek szuverén joga kiaknázni saját erőforrásait saját gazdasági és fejlesztési irányelvei szerint, és hogy mindegyik Fél felelős azért, hogy megőrizze a biológiai sokféleségét, és azért, hogy biológiai erőforrásait fenntartható módon használja;

ELISMERVE, hogy a vadon élő állatok emberi célokra történő fenntartható felhasználása összhangban van a Konzervációs világstratégia, a Környezet és Fejlődés Világbizottság és az Egyesült Nemzetek Környezet és Fejlődés Konferenciája elveivel;

TUDOMÁSUL VÉVE kötelezettségüket, amelyet 18. közgyűlésükön a 18.25 számú határozatban a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) tagországai is vállaltak, hogy amilyen hamar az a gyakorlatban lehetséges, kiküszöbölik a nem kíméletes csapdák használatát;

FELISMERVE, hogy az emlősök kíméletes csapdázására vonatkozó nemzetközi előírások kidolgozása, amelyet a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) vállalt, 1987-ben még nem fejeződött be;

ELISMERVE, hogy bármely nemzetközi technológiai előírás elsődleges célja, hogy – többek között – javítsa a kommunikációt és elősegítse a kereskedelmet;

ELISMERVE, a kíméletesebb és a gyakorlatban is használható csapdázási módszerek fejlődése irányában, különösen Kanadában, az Amerikai Egyesült Államokban, az Orosz Föderációban és az Európai Közösségben folytatott jelentős kutatásokat;

HANGSÚLYOZVA a Kanadából, az Egyesült Államokból, az Orosz Föderációból és az Európai Közösségből érkezett szakértőkből álló, a kíméletes csapdázásra vonatkozó nemzetközi előírások fejlesztését végző munkacsoport jelentős munkáját;

MÉLTÁNYOLVA, hogy a kíméletes csapdázásra vonatkozó nemzetközi előírások hiánya ellenére számos állam joghatósága különböző módszereket alkalmazott és jogszabályokat vezetett be a csapdázási módszerek javítása és a vadon élő állatok jólléte érdekében; és

FELISMERVE, hogy az egyes Felek belső, alkotmányos és intézményi szabályai határozzák meg, mely hivatalos szerv az első rendű felelős a kíméletes csapdázási előírások végrehajtásáért,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Meghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

"csapdák": a körülményektől függően az ölésre vagy elfogásra szánt mechanikus csapdázási eszközök;

"csapdázási módszerek": csapdák és azok kihelyezési körülményei (pl. célfajok, elhelyezés, csalétek és természetes környezeti feltételek);

"kíméletes csapdázási módszerek": az illetékes hatóságok által a kíméletes csapdázási előírásoknak (a megállapodás I. mellékletében szereplő előírások) megfelelően tanúsított csapdák, amelyeket a gyártók által meghatározott kihelyezési feltételek mellett használnak.

2. cikk

Célkitűzések

E megállapodás célkitűzései a következők:

a) kíméletes csapdázásra vonatkozó előírások kidolgozása;

b) a Felek közötti kommunikáció és együttműködés javítása ezen előírások érvényesítése és fejlesztése érdekében; és

c) a Felek közötti kereskedelem elősegítése.

3. cikk

Hatály

Ez a megállapodás azokra a csapdázási módszerekre és azoknak a csapdáknak a tanúsítására vonatkozik, amelyeket az I. mellékletben felsorolt vadon élő szárazföldi vagy félig vízi emlősök csapdázására használnak

a) vadgazdálkodási célokból, beleértve a kártevők elleni védekezést is;

b) szőrme, bőr vagy hús megszerzése céljából; és

c) emlősök megőrzési célú befogása érdekében.

4. cikk

Más nemzetközi megállapodásokból származó kötelezettségek

(1) Ennek az egyezménynek egyetlen rendelkezése sem érinti azoknak a Feleknek a jogait és kötelezettségeit, amelyek a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrakeshi Megállapodás szerint tagjai a Kereskedelmi Világszervezetnek (WTO).

(2) Azoknak a Feleknek az esetében, akik nem tagjai a WTO-nak, ennek az egyezménynek egyetlen rendelkezése sem érinti a II. mellékletben felsorolt, a Felek között kötött kétoldalú megállapodásokból fakadó jogaikat és kötelezettségeiket.

5. cikk

Meglévő intézkedések

Bármely Fél továbbra is megtilthatja területén az olyan csapdák használatát, amelyek használata e megállapodás hatálybalépésének napján tilos volt.

6. cikk

Nemzetközi együttműködés

A 9. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül a Felek megállapodnak abban, hogy

a) közvetlenül vagy illetékes nemzetközi szervezeteken keresztül együttműködnek egymással az e megállapodással kapcsolatos, kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdésekben; és

b) a kölcsönös előnyök és a kereskedelem előmozdítása érdekében kialakítják és erősítik a kíméletes csapdázási módszerek területére vonatkozó többoldalú együttműködést.

7. cikk

A Felek kötelezettsége

Mindegyik Fél az I. mellékletben szereplő időrend szerint meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy saját eljáró illetékes hatóságai

a) létrehozzák a megfelelő eljárásokat a csapdák előírásoknak megfelelő tanúsítására;

b) biztosítsák, hogy a saját területükön alkalmazott csapdázási módszerek megfeleljenek az előírásoknak;

c) megtiltsák az olyan csapdák használatát, amelyeket nem tanúsítottak az előírások szerint [1]; és

d) előírják a gyártók számára, hogy a tanúsított csapdákat azonosítsák, és útmutatást biztosítsanak azok megfelelő felállításához, biztonságos kezeléséhez és karbantartásához.

8. cikk

A előírások érvényesítése

A előírások érvényesítése során a Felek valamennyi illetékes hatósága minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy

a) megfelelő eljárások létezzenek

i. a csapdák használatára vonatkozó engedély kiadására és visszavonására, és

ii. a kíméletes csapdázási módszerekre vonatkozó jogszabályok végrehajtására;

b) a csapdázókat kiképezzék a csapdázási módszerek kíméletes, biztonságos és hatékony alkalmazására, beleértve az újonnan kifejlesztett módszereket is; és

c) a belföldi tanúsítási eljárások létrehozásakor figyelembe vegyék az I. mellékletben felsorolt csapdatesztelési iránymutatásokat.

9. cikk

A előírások folyamatos fejlesztése

A Felek

a) elősegítik és ösztönzik az előírások folyamatos fejlesztését célzó kutatást; és

b) újraértékelik és frissítik az I. mellékletet, először e megállapodás hatálybalépése után három évvel, felhasználva különösen az a) bekezdésben említett kutatás eredményeit.

10. cikk

Eltérések

(1) Az illetékes hatóság esetenként engedélyezhet eltéréseket a 7. cikkben említett kötelezettségektől, az alábbi célok bármelyikének megvalósítása érdekében, feltéve, hogy azokat nem e megállapodás célkitűzéseivel ellentétesen alkalmazzák:

a) a közegészség és közbiztonság érdekében;

b) a köz- és magántulajdon védelmében;

c) az állat- és növényvilág kutatására, oktatására, valamely fajának újranépesítésére vagy visszatelepítésére, tenyésztésére vagy védelmére; és

d) a bennszülött közösségek kulturális örökségének megőrzéséhez alapvető fontosságú, hagyományos, fából készült csapdák használata érdekében.

(2) Az (1) bekezdés alapján engedélyezett eltérésekhez írásos indoklást és feltételeket kell csatolni.

(3) A Felek írásban értesítik a közös irányítóbizottságot az (1) bekezdés szerint engedélyezett eltérésekről, valamint a (2) bekezdésben említett írásos indokokról és feltételekről.

11. cikk

Értesítés és információcsere

(1) A Felek rendszeresen információt cserélnek mindazokról a kérdésekről, amelyek kapcsolódnak e megállapodás végrehajtásához. Tájékoztatják egymást annak a munkának az előrehaladásáról, amelyet az I. mellékletben szereplő időrend alkalmazása során, a csapdák értékelése terén végeznek, valamint a kapcsolódó kutatásról és a tanúsított csapdákról.

(2) A Felek értesítik egymást az e megállapodás végrehajtásáért felelős illetékes hatóságokról.

12. cikk

Kölcsönös elismerés

(1) Bármely Fél engedélyezheti a területén egy másik Fél által tanúsított csapdák használatát. Az elutasítást írásban kell indokolni.

(2) Mindegyik Fél egyenértékűnek ismeri el bármely más Fél csapdázási módszereit, ha a másik Fél csapdázási módszerei megfelelnek az előírásoknak.

13. cikk

A szőrme és szőrmetermékek Felek közötti kereskedelme

(1) A 15. cikk és e cikk (2) bekezdése, valamint a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló, Washingtonban, 1973. március 3-án megkötött egyezmény (CITES) vonatkozó előírásainak sérelme nélkül egyik Fél sem szabhat ki kereskedelmet korlátozó intézkedést bármely más Féltől származó szőrmére és szőrmetermékekre.

(2) A vámterületére való behozatal helyén bármely Fél olyan származási bizonyítványt kérhet, amely

a) tanúsítja, hogy a behozni kívánt szőrmék vagy a termékekben felhasznált szőrmék valamely más Fél területén fogott vagy tartott állatokból származnak; és

b) hivatkozást tartalmaz az illetékes hatóságok által kibocsátott, származást bizonyító dokumentációra.

14. cikk

Vegyes irányítóbizottság

(1) A Felek vegyes irányítóbizottságot (a továbbiakban: a bizottság) hoznak létre, amely a Felek képviselőiből áll. A bizottság bármilyen, ehhez a megállapodáshoz kapcsolódó kérdést mérlegelhet.

(2) A bizottság e megállapodás hatálybalépésének napját követően 12 hónapon belül összeül. A bizottság ezután rendszeresen vagy bármelyik Fél kérésére ülésezik. Ülései között a bizottság levelezés útján is foglalkozhat problémákkal. A bizottság az első ülésén fogadja el eljárási szabályzatát.

(3) A bizottság határozatait egyhangúlag fogadja el.

(4) A bizottság időről időre ad hoc tudományos és műszaki szakértői munkacsoportokat hozhat létre, hogy az alábbiakról ajánlásokat tegyenek a bizottságnak:

a) bármilyen tudományos és műszaki kérdés;

b) értelmezési kérdések a Felek javaslatai szerint; és

c) ajánlások nézetkülönbségek megoldására.

(5) A bizottság javasolhatja a Feleknek e megállapodás módosítását, figyelembe véve – a körülményektől függően – a szakértői munkacsoportok vonatkozó ajánlásait.

15. cikk

Jogviták rendezése

(1) A Felek törekednek arra, hogy tárgyalások útján kölcsönösen kielégítő megoldást találjanak minden olyan kérdésre, amely e megállapodás alkalmazását befolyásolhatja. Ha az érintett felek nem képesek nézeteltéréseiket megoldani, akkor a kérdés megvitatása és megoldása érdekében a felek egyikének kérésére össze kell hívni a bizottságot. A bizottság a mérlegelésre hozzá beterjesztett probléma rendezése során, megfelelő esetben ad hoc tudományos illetve műszaki munkacsoportot hozhat létre e megállapodás 14. cikkének (4) bekezdésével összhangban.

(2) Ha a bizottság 90 napon belül nem talál megoldást a jogvitára, a panaszos Fél kérésére választottbírósági testületet kell felállítani a III. melléklet szerint.

(3) A választottbírósági testület ítéletet hozhat bármely jogvita tekintetében, amely a megállapodásnak a bepanaszolt Fél általi értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos.

(4) A választottbírósági testület nem lépheti túl a Felek által ráruházott hatáskörét, és csak az e cikkben meghatározott területen hozhat ítéletet.

(5) E cikk értelemszerűen alkalmazandó azokra az esetekre, amikor több panaszos vagy több bepanaszolt Fél van.

16. cikk

Csatlakozás

Bármely ország azon feltételek szerint csatlakozhat e megállapodáshoz, amelyekben a kérdéses ország és a Felek megállapodnak.

17. cikk

Záró rendelkezések

(1) A mellékletek e megállapodás szerves részét képezik.

(2) E megállapodás attól a naptól számított 60. napon lép hatályba, amelyen az utolsó megerősítő, megkötési vagy elfogadó okiratot az egyes Felekre vonatkozó szabályok szerint letétbe helyezték.

(3) Ez a megállapodás nem alkalmazható közvetlenül. A Felek mindegyike belső eljárásai szerint hajtja végre az e megállapodásból fakadó kötelezettségvállalásokat és kötelezettségeket.

(4) E megállapodás módosítását a bizottság vagy bármelyik Fél bármikor javasolhatja. A Felek által kölcsönösen elfogadott módosítások a módosítás utolsó megerősítő, megkötési vagy elfogadó okiratának az egyes Felekre vonatkozó szabályok szerinti letétbe helyezésének napját követő napon lépnek hatályba.

(5) Bármely Fél legalább hat hónapos írásbeli értesítéssel felmondhatja ezt a megállapodást. Ilyen esetben az ebből a megállapodásból fakadó kötelezettségek a felmondó Félre nézve a felmondási idő végén megszűnnek.

(6) Ez a megállapodás angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol, svéd és orosz nyelven készült, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles. A megállapodást az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága levéltárában helyezik letétbe, amely mindegyik Félnek eljuttat egy-egy hitelesített példányt.

[1] A Felek megállapodnak, hogy a 7. cikk nem tiltja, hogy magánszemélyek csapdákat készítsenek és használjanak feltéve, hogy az ilyen csapdák megfelelnek az illetékes hatóságok által jóváhagyott terveknek.

--------------------------------------------------

MELLÉKLETEK A KÍMÉLETES CSAPDÁZÁS NEMZETKÖZI ELŐÍRÁSAIRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSHOZ

I. MELLÉKLET

I. RÉSZ: ELŐÍRÁSOK

1. A ELŐÍRÁS CÉLJA, ALAPELVEI ÉS ÁLTALÁNOS MEGFONTOLÁSOK

1.1. Célok

Az előírások célja az elfogott állatok jólléte megfelelő szintjének biztosítása és ennek a jóllétnek a további javítása.

1.2. Alapelvek

1.2.1. Annak megítélése során, hogy kíméletes-e egy csapdázási módszer, fel kell mérni az elfogott állat jóllétét.

1.2.2. A 2. és 3. szakaszban meghatározott alapkövetelmények teljesítése dönti el, kíméletesnek minősíthető-e egy csapdázási módszer.

1.2.3. Az előírások elkészítésének alapja az a feltételezés, hogy a csapdák szelektív jellegűek, hatékonyak és megfelelnek mindkét Fél emberi biztonsági követelményeinek.

1.3. Általános megfontolások

1.3.1. Az állatok jólléte a környezethez való alkalmazkodás könnyűségének vagy nehézségének mértékével és a környezethez való alkalmazkodás eredménytelenségének mértékével mérhető. Miután az állatok a környezethez való alkalmazkodásban használt módszereket illetően különböznek egymástól, jóllétük értékeléséhez többféle különböző intézkedést kell alkalmazni.

Az elfogott állatok jóllétének vannak élettani, sebesülésekkel kapcsolatos és viselkedésbeli mutatói. Miután ezeket a mutatókat számos fajnál eddig nem vizsgálták, további tudományos kutatásokra van szükség az ezen előírásokban rögzítendő megfelelő küszöbértékek meghatározásához.

Noha a jóllét fogalma tág, a "kíméletes" fogalmat csak azokra a csapdázási módszerekre alkalmazzák, ahol az érintett állatok jólléte elégségesnek tekinthető, mindazonáltal elfogadott, hogy bizonyos esetekben az ölőcsapdáknál van egy olyan rövid időszak, amikor az állatok jólléti szintje alacsony.

1.3.2. A csapdák hitelesítésére vonatkozó előírásokban meghatározott küszöbértékek az alábbiakat tartalmazzák:

a) fogócsapdáknál: a mutatók azon szintjét, amelyek alatt a befogott állat jólléti szintje alacsony;

b) ölőcsapdáknál: az eszméletlenség és érzéketlenség elérésének időtartamát és ennek az állapotnak a fenntartását az állat haláláig.

1.3.3. Függetlenül attól, hogy a csapdázási módszereknek meg kell felelniük a 2.4. és 3.4. szakaszban meghatározott követelményeknek, mérlegelni kell a csapdák tervezésének és beállításának továbbfejlesztését, különös tekintettel az alábbiakra:

a) fogócsapdákban elfogott állatok jóllétének javítása a fogva tartás idején;

b) ölőcsapdákban elfogott állatok eszméletlenségének és érzéketlenségének gyors előidézése; valamint

c) a nem célállatok csapdázásának minimalizálása.

2. A FOGÓCSAPDÁS MÓDSZEREKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

2.1. Fogalommeghatározás

"Fogócsapdás módszer": olyan csapda, amelyet nem az elfogott állat megölésének szándékával terveznek és állítanak fel, hanem azzal a céllal, hogy olyan mértékben korlátozzák az állat mozgását, hogy egy ember közvetlen érintkezésbe kerülhessen vele.

2.2. Paraméterek

2.2.1. Annak megítélése során, hogy egy fogócsapdás módszer megfelel-e ezeknek az előírásoknak, fel kell mérni az elfogott állat jóllétét.

2.2.2. A paramétereknek tartalmazniuk kell a viselkedésnek és a sebesülésnek a 2.3.1. és 2.3.2. pontban felsorolt mutatóit.

2.2.3. Az értékelt paraméterek mindegyikénél fel kell mérni a hatás nagyságrendjét.

2.3. Mutatók

2.3.1. Az alacsony jólléti szint mutatóiként elfogadott viselkedésbeli mutatók az elfogott vadon élő állatoknál a következők:

a) súlyos sérülést okozó, önmaga ellen irányuló harapás (öncsonkítás);

b) túlzott mozdulatlanság és reakcióhiány.

2.3.2. Az elfogott vadon élő állatoknál az alacsony jólléti szint mutatóinak tartott károsodások a következők:

a) csonttörés;

b) kéz- vagy lábtőhöz közeli ficamok;

c) ín- vagy szalagszakadás;

d) jelentős csonthártya-károsodás;

e) súlyos külső vérzés vagy testüregbe irányuló vérzés;

f) jelentős vázizomzat-sérülés;

g) végtagi ischaemia;

h) egy állandó fog fogbélüreg-sérüléssel járó törése;

i) szemsérülés, beleértve a szaruhártyaszakadást;

j) gerincvelő-sérülés;

k) belső szervek súlyos károsodása;

l) szívizom-elfajulás;

m) csonkolás;

n) halál.

2.4. Küszöbértékek

Egy fogócsapdás módszer abban az esetben felel meg az előírásnak, ha:

a) az adatokat a célfaj legalább 20 egyedéből gyűjtötték össze; valamint

b) ezeknek az állatoknak legalább 80 %-ánál a 2.3.1. és 2.3.2. pontban felsorolt mutatók egyikét sem észlelték.

3. AZ ÖLŐCSAPDÁS MÓDSZEREKRE VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK

3.1. Fogalommeghatározás

"Ölőcsapdás módszer": olyan csapda, amelyet a célfajhoz tartozó elfogott állat megölésének szándékával terveznek és állítanak fel.

3.2. Paraméterek

3.2.1. Meg kell határozni az ölési technika által előidézett eszméletlenség és érzéketlenség bekövetkeztének időpontját, majd ellenőrizni kell ennek az állapotnak a fennmaradását a halál bekövetkeztéig (azaz amíg a szívműködés visszafordíthatatlanul megszűnik).

3.2.2. Az eszméletlenség és érzéketlenség állapotát a szaruhártya- és szemhéjreflexek ellenőrzésével vagy egyéb, tudományosan bizonyított paraméter ellenőrzésével kell nyomon követni [1].

3.3. Mutatók és időkorlátok

Szaruhártya- és szemhéjreflexek megszűnésének időkorlátja | Fajok |

45 másodperc | Mustela erminea |

120 másodperc | Martes americana Martes zibellina Martes martes |

300 másodperc | a 4.1. pontban megállapított minden egyéb faj |

3.4. Küszöbértékek

Egy ölőcsapdás módszer akkor felel meg az előírásoknak, ha:

a) az adatokat a célfaj legalább 12 egyedéből gyűjtötték össze; valamint

b) ezeknek az állatoknak legalább 80 %-ánál a 2.3.1. és 2.3.2. bekezdésben felsorolt mutatók egyikét sem észlelték.

II. RÉSZ: FAJOK JEGYZÉKE ÉS MEGVALÓSÍTÁSI MENETREND

4. A MEGÁLLAPODÁS 3. CIKKÉBEN EMLÍTETT FAJOK JEGYZÉKE ÉS A VÉGREHAJTÁS MENETRENDJE

4.1. Fajok jegyzéke

A előírások az alábbi fajokra vonatkoznak:

Köznapi név: | Faj |

Prérifarkas | Canis latrans |

Farkas | Canis lupus |

Kanadai hód | Castor canadensis |

Közönséges hód | Castor fiber |

Vörös hiúz | Felix rufus |

Kanadai vidra | Lutra canadensis |

Eurázsiai vidra | Lutra lutra |

Kanadai hiúz | Lynx canadensis |

Hiúz (európai) | Lynx lynx |

Amerikai nyest | Martes americana |

Amerikai fekete menyét | Martes pennanti |

Coboly | Martes zibellina |

Nyuszt | Martes martes |

Borz (európai) | Meles meles |

Hermelin | Mustela erminea |

Nyestkutya | Nyctereutes procyonoides |

Pézsmapocok | Ondatra zibethicus |

Mosómedve | Procyon lotor |

Amerikai borz | Taxidea taxus |

A jegyzék a jövőben szükség esetén bővíthető.

4.2. Végrehajtási ütemterv

4.2.1. A megállapodás 7. cikkében említettekkel összhangban, az illetékes hatóságok megvizsgálják a csapdázási módszereket, hogy megfelelnek-e ezen előírásoknak, és tanúsítják azokat alábbi határidőkön belül:

a) a fogócsapdás módszereknél a megállapodás hatályba lépését követő három – öt éven belül, a vizsgálati prioritásoktól és a vizsgálati lehetőségek elérhetőségétől függően; valamint

b) az ölőcsapdás módszereknél a megállapodás hatályba lépését követő öt év elteltével.

4.2.2. A megállapodás 7. cikke szerint a 4.2.1 bekezdésben említett időszakok végét követő három éven belül a felek illetékes hatóságai megtiltják azoknak a csapdáknak a használatát, amelyeket nem tanúsítottak ezen előírásoknak megfelelően.

4.2.3. Ha egy illetékes hatóság megállapítja, hogy a csapda tesztelésének eredményei nem igazolják a csapda adott fajnál vagy meghatározott környezeti feltételek esetére történő tanúsítását, akkor az illetékes hatóság ideiglenes jelleggel továbbra is engedélyezheti a csapdák használatát, amíg a kutatás tovább folyik a felváltásukra használható csapdák azonosítására. Az illetékes hatóság előzetes értesítést küld a megállapodást aláíró többi Félnek a belföldi használatra engedélyezendő csapdákról és a kutatási program állásáról.

III. RÉSZ: IRÁNYMUTATÁSOK

5. A CSAPDÁK VIZSGÁLATÁNAK IRÁNYMUTATÁSAI ÉS A CSAPDÁZÁSI MÓDSZEREK FOLYAMATOS FEJLESZTÉSÉT SZOLGÁLÓ KUTATÁS

A pontosság és megbízhatóság szempontjainak érvényesítése érdekében, valamint annak bizonyítására, hogy a csapdázási módszerek eleget tesznek az előírásokban megfogalmazott követelményeknek, a módszerek vizsgálatát szolgáló tanulmányok során a helyes kísérleti gyakorlat általános elveit kell követni.

Amennyiben a vizsgálati eljárásokat az ISO, azaz a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet keretében hozták létre, és az ilyen eljárások alkalmasak az előírásokban a csapdázási módszerekkel szemben támasztott bizonyos követelmények vagy az összes követelmény teljesülésének ellenőrzésére, adott esetben az ISO eljárásokat kell alkalmazni.

5.1. Általános iránymutatás

5.1.1. A vizsgálatokat az átfogó vizsgálati jegyzőkönyvekkel összhangban kell lefolytatni.

5.1.2. Vizsgálni kell a csapda szerkezeti működését.

5.1.3. A csapdák helyszíni vizsgálata különösen a szelektivitás értékelése érdekében történik. Ez a vizsgálat felhasználható továbbá a csapdázás hatékonysága és a felhasználói biztonság adatainak összegyűjtéséhez.

5.1.4. A fogócsapdák vizsgálatát elkerített területen kell végezni, különösen a viselkedésbeli és élettani paraméterek értékelése érdekében. Az ölőcsapdák vizsgálatát elkerített területen kell végezni, különösen az eszméletlenség állapotának azonosítása érdekében.

5.1.5. A helyszíni vizsgálatoknál a csapdákat napi rendszerességgel kell ellenőrizni.

5.1.6. Az ölőcsapdák hatékonyságát az állat eszméletlen állapotának előidézése és megölése vonatkozásában eszméletüknél levő, mozgásképes állatokon, laboratóriumban, elkerített területen vagy a helyszínen végzett mérésekkel kell vizsgálni. Értékelni kell a csapda képességét arra, hogy létfontosságú helyeken sújtson az állatra.

5.1.7. A vizsgálati eljárások sorrendje a vizsgálandó csapdák lehető leghatékonyabb értékelésének biztosítása érdekében változhat.

5.1.8. A csapdák szokásos használata indokolatlanul nem veszélyeztetheti a csapdát működtető személyt.

5.1.9. A csapdák vizsgálata során megfelelő esetben a mérések szélesebb köre is ellenőrizhető. A helyszíni vizsgálatoknál a csapdázás cél- és nem célfajokra gyakorolt hatását is vizsgálni kell.

5.2. Vizsgálati helyzet

5.2.1. A csapdát a gyártók és más hozzáértők tanácsainak megfelelően kell felállítani és használni.

5.2.2. Az elkerített területen végzendő vizsgálatokat olyan területen kell végezni, amely biztosítja a célfajokhoz tartozó állatok számára az olyan környezetet, ahol szabadon mozoghatnak, és amely alkalmas arra, hogy az állatok többnyire a szokásos módon viselkedjenek. Lehetővé kell tenni a csapdák felállítását és az elfogott állatok megfigyelését. A csapdát úgy kell felállítani, hogy a csapdázás teljes folyamatáról videó- és hangfelvétel készülhessen.

5.2.3. A helyszíni vizsgálatok során olyan helyszínt kell választani, amely hasonlít a csapda tényleges használati helyéhez. Miután a csapda szelektivitása és a csapdának a nem célfajokra gyakorolt károsító hatása a helyszíni vizsgálat fontos indokai, a helyszíni vizsgálatok helyszínét olyan különböző élőhelyeken kell megválasztani, ahol számítani lehet a különféle, nem célfajok előfordulására. Valamennyi csapdát, a csapda felállítását, és az általános környezetet le kell fényképezni. A csapda működésbe lépése előtt és után készült fényképeken szerepelnie kell a csapda azonosító számának.

5.3. A vizsgálatot végző személyzet

5.3.1. A vizsgálatokat végző személyzet szakképzett és gyakorlott kell legyen.

5.3.2. A vizsgálatot végző személyzetben lennie kell legalább egy olyan személynek, aki kellő tapasztalattal rendelkezik a csapdák használata terén és képes elfogni a vizsgálatban használt állatokat, valamint legalább egy olyan személynek, aki jártas a fogócsapdáknál a jóllét értékelésére alkalmas minden egyes módszer használatában, valamint az ölőcsapdáknál ismeri az eszméletlenség értékelésének módszereit. Például a csapdázás által kiváltott viselkedésbeli reakciók és az ellenkezés értékelését olyan képzett személynek kell végeznie, aki jártas az ilyen adatok értelmezésében.

5.4. A csapdák vizsgálata során felhasználandó állatok

5.4.1. Az elkerített területen végzett vizsgálatoknál alkalmazott állatok legyenek jó egészségi állapotban és képviseljék a vadonban valószínűleg elfogható állományt. A felhasznált állatoknak ne legyenek a vizsgált csapdákkal végzett korábbi csapdázással kapcsolatos tapasztalataik.

5.4.2. A csapdák vizsgálata előtt az állatokat megfelelő körülmények között kell elhelyezni, és elegendő táplálékot és vizet kell számukra biztosítani. Az állatokat nem lehet olyan környezetben elhelyezni, amely önmagában is alkalmas lehet elégtelen jóllét kiváltására.

5.4.3. A vizsgálat előtt az állatoknak hozzá kell szokniuk az elkerített területhez.

5.5. Megfigyelések

5.5.1. Viselkedés

5.5.1.1. Az állatok viselkedésének megfigyelését képzett, elsősorban a faj viselkedésbiológiáját ismerő személynek kell végeznie.

5.5.1.2. Az ellenkezést oly módon lehet felmérni, ha az állatot egy jól felismerhető helyzetben elfogják, majd a megfelelő helyzetben ismételten kiteszik a csapda hatásának és értékelik a viselkedését.

5.5.1.3. Figyelmet kell fordítani a járulékos ingerek és a csapda által kiváltott ingerek megkülönböztetésére.

5.5.2. Fiziológia

5.5.2.1. Bizonyos állatokon a vizsgálat előtt távmérést lehetővé tevő rögzítő eszközöket kell elhelyezni (pl. a pulzus és a légzésszám méréséhez). Az ilyen eszközöket a csapdával történő elfogás előtt időben kell elhelyezni, hogy az állatnak legyen ideje túltenni magát a rögzítő eszközök elhelyezésének zavaró hatásán.

5.5.2.2. Meg kell tenni az elővigyázatossági intézkedéseket annak érdekében, hogy korlátozzák a nem szakszerű vagy elfogult megfigyeléseket és paramétereket, különös tekintettel a mintavétel során szükségszerűen bekövetkező emberi beavatkozás zavaró hatásaira.

5.5.2.3. Biológiai mintavételnél (pl. vér, vizelet, nyál) ezeket a csapdázási eseményre vonatkozó időpontokban kell végezni, és az egyes paraméterek értékelése során tekintettel kell lenni az időfüggő megfontolásokra. Ugyancsak össze kell gyűjteni a másutt, jó állapotban és eltérő tevékenységek céljából tartott állatokra vonatkozó ellenőrző adatokat, a csapdázási esemény előtti alapadatokat, valamint a szélsőséges ingerlő hatásokat (pl. adrenokortikotróp hormonnal végzett ingerlő vizsgálatot) követő bizonyos referenciaadatokat.

5.5.2.4. Az összes biológiai mintát megóvása érdekében az elemzés előtt a legkorszerűbb ismeretek alapján kell begyűjteni és tárolni.

5.5.2.5. Az elemzés alkalmazott módszereit hitelesíteni kell.

5.5.2.6. Az ölőcsapdák esetében a reflexek (például a fájdalmi reakciók és a szemreakciók) neurológiai vizsgálatainak és az EEG és/vagy VER vagy SER vizsgálatoknak az együttes alkalmazása esetén a vizsgálatokat szakértőnek kell végeznie, annak érdekében, hogy az állat állapotára és az ölési technika hatékonyságára vonatkozó megbízható információkat kapjanak.

5.5.2.7. Amennyiben az állatok a vizsgálati jegyzőkönyvben előírt időn belül nem kerülnek eszméletlen és érzéketlen állapotba, az ilyen állatokat kíméletesebb módon meg kell ölni.

5.5.3. Sérülések és patológia

5.5.3.1. Minden vizsgálati állatot alaposan meg kell vizsgálni a sérülések értékelése érdekében. A lehetséges törések megerősítéséhez röntgenvizsgálatot kell végezni.

5.5.3.2. El kell végezni az elhalt állatok további, részletes patológiai vizsgálatát. A post mortem vizsgálatokat elfogadott állategészségügyi vizsgálati gyakorlattal összhangban, tapasztalt állatorvossal kell elvégeztetni.

5.5.3.3. Az érintett szerveket és/vagy testrészeket makroszkópos, indokolt esetben szövettani vizsgálatnak kell alávetni.

5.6. Jelentés

5.6.1. A vizsgálati jelentésnek tartalmaznia kell az összes tárgyhoz tartozó információt a kísérlet megtervezéséről, az anyagokról és módszerekről, valamint az eredményekről, különös tekintettel a következőkre:

a) a csapda szerkezetének műszaki leírása, beleértve a szerkezeti anyagokat;

b) a gyártó használati utasításai;

c) a vizsgálati helyzet leírása;

d) az időjárási viszonyok, különösen a hőmérséklet és a hótakaró vastagsága;

e) a vizsgálatot végző személyzet;

f) a vizsgált állatok és csapdák száma;

g) az egyes fajokhoz tartozó, célzott és nem célzott elfogott állatok száma, az állatok előfordulásának relatív gyakorisága a következők szerint megadva: ritka, gyakori vagy igen elterjedt az adott térségben;

h) a szelektivitás;

i) részletes információ bármilyen bizonyítékról, hogy a csapda működésbe lépett és megsebzett egy állatot, amelynek elfogása nem sikerült;

j) viselkedésre vonatkozó megfigyelések;

k) minden egyes mért élettani paraméter értékei és az alkalmazott módszerek;

l) a sérülések és a post mortem vizsgálatok leírása;

m) az eszméletlenség és érzéketlenség beálltáig eltelt idő; valamint

n) a statisztikai elemzések.

IV. RÉSZ: KUTATÁS

6. KUTATÁSI PROGRAMOK AZ ELŐÍRÁSOK ALKALMAZÁSI KÖRÉNEK FEJLESZTÉSÉRE

A csapdázó rendszerek tesztelésekor a csapdával fogott állatok jóllétére vonatkozó változók megfelelő együttesét kell mérni. Habár számos faj esetében még nem dolgozták ki és nem alkalmaznak ilyen mérendő változókat, különösen további viselkedéses és élettani változókat, a mérlegelés tárgyát képező fajok esetében az alapszintek, a reakciók fajtái, és egyéb fontos mérendő változók meghatározását célzó tudományos kutatásokkal kell igazolni, hogy ezek a változók használhatók ebben a mellékletben tárgyalt előírások céljára.

6.1 Célkitűzések

A Felek által a 9. cikkel összhangban elősegített és ösztönzött kutatásnak különösen további paraméterek küszöbértékeinek meghatározásához szükséges alapértékek és referencia adatok megállapítására kell irányulnia, valamint más, ezeknek az előírásoknak a 2.3. szakasza alá nem tartozó, jóllétet mérő változók helytállóságának értékelésére, beleértve számos viselkedéses és élettani mutatót is.

6.2 Fajspecifikus kutatási programok

A csapdába ejtett állatok jóllétének értékelésére vonatkozó tudományos ismeretek fejlesztése érdekében az alábbi táblázatban szereplő fajok esetében mindegyik Fél támogatja a további kutatásokat, hogy azok ennek a megállapodásnak a hatálybalépését követően a meghatározott határidőn belül befejeződjenek.

Faj | Felelős fél | Határidő |

Ondatra zibethicus | Európai Közösség | 3 év |

Procyon lotor | Kanada | 3 év |

Martes zibellina | Oroszország | 3 év |

6.3 Tanulmányozandó különös változók

6.3.1 A tanulmányozandó paraméterek között szerepelnie kell különösen a következőknek:

a) a csapdába esés utáni viselkedéses reakciók, beleértve különböző hangok kiadását, a szélsőséges pánikot, a csapdából való kiengedést követően a normális viselkedéshez való visszatérés elhúzódását, és a csapda averzív jellegét. Az averzív jelleg vizsgálatánál a korábban tapasztalt csapdázási helyzet elkerülését, illetve annak közvetlen megközelítésével szembeni ellenállást kell értékelni; és

b) élettani paraméterek, beleértve a pulzust és az aritmiát, valamint biokémiai paraméterek (vér, vizelet és nyál vizsgálata) a fajtól függően, beleértve a glükokortikoid koncentrációkat, a prolaktin koncentrációkat, a kreatin-kináz aktivitást, a laktát-dehidrogenázt (és valószínűleg az izoenzim 5-öt), valamint a béta-endorfint (ha létezik analitikai minta).

6.3.2. Az élettani paraméterek reakciójának nagyságrendje az alap- és rendkívüli szintekhez és az időbeli függéshez viszonyul.

6.3.3. Az alapszint a kérdéses élettani változónak azt a mennyiségét, koncentrációját vagy arányát jelöli, amikor az állatot a környezeti viszonyok nem zavarják. Élettani változóknál, amelyek néhány másodperc vagy perc alatt megváltoznak ez az alapszint egy bizonyos tevékenységre utal, például fekvésre, állásra, sétálásra vagy futásra és ugrásra. A rendkívüli szint az ilyen állat maximum vagy minimum értékéhez közeli értéket jelent. A fent említett élettani reakciók valószínűleg az összes emlősnél jelentkeznek, de az egyes tesztelt fajokhoz meg kell határozni a pontos alap- és rendkívüli szinteket és az ezek közötti változások törvényszerűségeit is.

6.3.4. Az alacsony szintű jóllétet tükröző élettani reakciók mérésének szempontja, hogy a mért szint távol helyezkedik-e el a normális szinttől, és hogy a megváltozott szint időbeli tartama jelentős-e.

6.4. A kutatási programok felügyelete

A Bizottság felügyeli és összehangolja a Felek által a 9. cikk szerint támogatott és ösztönzött kutatásokat.

[1] Azokban az esetekben, amikor további vizsgálatokra van szükség ahhoz, hogy megállapítsák, hogy a csapdázási módszer megfelel-e az előírásoknak, EEG, vizuális inger által kiváltott válasz (VER) és hang által kiváltott válasz (SER) vizsgálatokat lehet alkalmazni.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

1. Az egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről az Orosz Föderáció között a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos kérdésekről szóló, 1995. július 17-én Brüsszelben megkötött ideiglenes megállapodás, amely 1996. február 1-jén lépett hatályba.

2. Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Orosz Föderáció között, 1994. június 24-én, Korfun megkötött partnerségi és együttműködési megállapodás.

3. Az 1992. december 29-én hatályba lépett, az Orosz Föderáció és Kanada között a kereskedelemről és a kereskedelmi kapcsolatokról szóló megállapodás.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

A VÁLASZTOTTBÍRÓSÁGI TESTÜLET

1. cikk

A panaszos fél értesíti a bizottságot, hogy a jogvitát a megállapodás 15. cikke szerint választottbírósági eljárásra kívánja előterjeszteni. Az értesítésnek tartalmaznia kell a választottbírósági eljárás tárgyát, és különösen a megállapodásnak azon rendelkezéseit, amelyek értelmezése vagy alkalmazása képezi a jogvita tárgyát.

2. cikk

(1) Ez a választottbírósági testület három tagból áll.

(2) Két fél közötti jogvitában a jogvitát folytató felek mindegyike kinevez egy választottbírót. Kettőnél több fél közötti jogvitákban az azonos érdekű felek közös megállapodás alapján együtt neveznek ki egy választottbírót. Mindkét esetben az így kinevezett két választottbíró közös megállapodással egy harmadik választottbírót nevez ki a választottbírósági testület elnökének.

(3) A választottbírósági testület elnöke:

a) nem lehet a jogvitában részt vevő felek állampolgára;

b) nem állhat kapcsolatban a jogvitában álló felekkel; és

c) nem foglalkozhatott semmilyen más minőségben a jogvitával.

(4) A választottbírósági testületben az üresedéseket a kezdeti kinevezésnél előírt módon kell betölteni.

3. cikk

Ha a választottbírók felek általi kinevezését követő 60 napon belül a választottbírósági testület elnökét nem nevezik ki, akkor bármelyik fél felkérheti a Nemzetközi Bíróság elnökét, hogy nevezze ki az elnököt.

4. cikk

(1) A választottbírósági testület ítéleteit szigorúan ennek a megállapodásnak a rendelkezései, a nemzetközi jog és az általános hatáskör szerint hozza meg:

"Hogy megállapítsa a tények és a megállapodás vonatkozó rendelkezései tükrében (itt adja meg a vonatkozó rendelkezéseket), hogy valamely fél teljesítette-e a megállapodásból fakadó kötelezettségeit, és hogy ilyen értelmű ítéletet hozzon."

(2) A választottbírósági testületnek meg kell győződnie arról, hogy a panasz tényekkel és jogilag is kellően megalapozott.

5. cikk

(1) Ha a jogvitában érintett felek másként meg nem állapodnak, a választottbírósági testület határozza meg a saját eljárási rendjét.

(2) A választottbírósági testület eljárási rendjének mindenképpen összhangban kell lennie ezzel a melléklettel, a választottbírósági testület ítélethozatali hatáskörével és a nemzetközi jogban és joggyakorlatban megfogalmazott tisztességes eljárás elvével.

6. cikk

A jogvitát folytató felek segítik a választottbírósági testület munkáját, és különösen a rendelkezésükre álló minden lehetőséget felhasználva:

a) rendelkezésére bocsátják az összes kapcsolódó dokumentumot, információt és szolgáltatásokat, kizárólag a belföldi jogi és közigazgatási előírások függvényében, és

b) felhatalmazzák arra, ha ez szükséges, hogy tanúkat vagy szakértőket idézzen be, és ezektől bizonyítékokat vegyenek át.

7. cikk

A jogvitát folytató felek és a választottbírók védik minden olyan információ titkosságát, amelyet titoktartás mellett vettek át a választottbírósági eljárás során.

8. cikk

A jogvitát folytató felek egyenlő arányban kötelesek viselni a választottbírósági eljárás költségeit, beleértve a választottbírók díjazását, valamint az utazási, fordítási és titkársági szolgáltatási költségeket, illetve minden egyéb kapcsolódó költséget.

9. cikk

A választottbírósági testület meghallgathatja a jogvita tárgyából közvetlenül származó viszontkereseteket, és azokról határozatot hozhat.

10. cikk

A választottbírósági testület ítéletét az eljárásról és a jogvita tényállásáról is a választottbírók többségi szavazatával hozza meg. A szavazatok megoszlása nem hozható nyilvánosságra.

11. cikk

(1) A választottbírósági testület ítéletét legkésőbb 180 nappal az elnök kinevezése után hozza meg.

(2) A választottbírósági testület egyhangú szavazással elnapolhatja az ítélethozatalt, ha ezzel a jogvitát folytató felek is egyetértenek.

12. cikk

(1) A választottbírósági testület megállapításához és ítéletéhez írásos nyilatkozatot kell csatolni, amely felsorolja a ténymegállapításokat és az azok alapjául szolgáló indokokat.

(2) A választottbírósági testület megállapításának vagy ítéletének értelmezésével vagy végrehajtásának módjával kapcsolatos jogvitát a jogvitát folytató felek bármelyike az ítéletet meghozó választottbírósági testület elé terjesztheti.

13. cikk

A választottbírósági testület megállapítása és ítélete végleges, a jogvitát folytató felekre nézve kötelező, és ellene fellebbezésnek nincs helye.

--------------------------------------------------

IV. MELLÉKLET

A FELEK NYILATKOZATAI

A kanadai kormány nyilatkozata a hagyományos acélpofás, mozgást gátló lábfogó csapdák forgalomból való gyorsított kivonásáról

A kíméletes csapdázás nemzetközi előírásairól szóló megállapodás (a "megállapodás") célkitűzéseit elismerve és a megállapodás 7. cikke szerint Kanada kijelenti, hogy:

1. Az összes hagyományos, acélpofás, mozgást gátló, lábfogó csapda használata az alábbi fajok tekintetében a megállapodás hatálybalépésének napjától tilos lesz Kanadában:

Martes americana

Mustela erminea

Castor canadensis

Ondatra zibethicus

Martes pennanti

Taxidea taxus

Lutra canadensis

2. a) A már rendelkezésre álló vizsgálati eredmények alapján a hagyományos, acélpofás, mozgást gátló, lábfogó csapda használata a megállapodás I. mellékletében felsorolt, többi kanadai faj esetében az alábbiak szerint tilos:

Canis latrans

Felis rufus

Procyon lotor

Canis lupus

Lynx canadensis

b) Ez a tiltás az alábbiak közül a későbbi bekövetkeztekor lép hatályba:

i. az 1999. októberében kezdődő teljes terepvizsgálati időszak végén; vagy

ii. a vizsgálatokhoz és végrehajtáshoz szükséges időszak végén, a c) pont meghatározása szerint.

c) A 2.b.ii pontban említett "vizsgálatokhoz és végrehajtáshoz szükséges időszak" két teljes terepvizsgálati időszak, és a megállapodásnak az Európai Unió Tanácsa általi végleges elfogadása után kezdődő, második terepvizsgálati időszakot követő még egy év.

d) Kanada esetében egy (a 2.b.ii. pontban és a 2.c. albekezdésben említett) terepvizsgálati időszak október 1-jétől március 31-éig tart.

3. A 2.b. albekezdésre tekintettel ez a nyilatkozat a megállapodásnak az Európai Unió Tanácsa általi végleges elfogadása és a megállapodás hatálybalépése közötti időszakban érvényes mindaddig, amíg a megállapodást (beleértve, a nagyobb bizonyosság érdekében, a mellékelt nyilatkozatot is) az Európai Közösség annak feltételeivel összhangban alkalmazza.

Az Európai Közösség nyilatkozata

Az Európai Közösség megérti, hogy a kíméletes csapdázás nemzetközi előírásairól szóló megállapodás aláírása fontos és lényeges előremutató lépés a csapdával elfogott állatok jóllétének elégséges szintű biztosítása irányában.

Az Európai Közösség ezért megerősíti, hogy semmilyen intézkedést nem tesz a 3254/91/EGK tanácsi rendelet végrehajtására a többi fél részéről a megállapodás megerősítéséhez indokoltan szükséges idő alatt, és a megerősítés után mindaddig, amíg a megállapodás hatályban marad, és azt rendelkezései szerint alkalmazzák.

--------------------------------------------------