Egyezmény

a vándorló, vadon élő állatfajok védelméről

A SZERZŐDŐ FELEK,

FELISMERVE, hogy a számtalan formában előforduló vadon élő állatok a Föld természetes rendszereinek nélkülözhetetlen részét képezik, és azokat az emberiség javára meg kell őrizni;

TUDATÁBAN annak, hogy az emberiség minden nemzedéke kezében tartja a Föld erőforrásait, az elkövetkezendő generációk számára is, és ezért minden nemzedék kötelessége ezen örökség megőrzésének biztosítása és ésszerű hasznosítása;

TUDATÁBAN a vadon élő állatok környezetvédelmi, ökológiai, genetikai, tudományos, esztétikai, pihenési, kulturális, oktatási, szociális és gazdasági szempontból egyre növekvő értékének;

TEKINTETTEL elsősorban a vadon élő állatok azon fajaira, amelyek az államok joghatósága alá tartozó határokat átlépve vagy azokon kívül vándorolnak;

FELISMERVE, hogy az egyes államok a védelmezői, és nekik kell megőrizni a vadon élő állatok azon vándorló fajait, amelyek a joghatósága alá tartozó államhatárokon belül élnek vagy azokon áthaladnak,

MEGGYŐZŐDVE arról, hogy a vadon élő állatok vándorló fajairól történő hatékony gondoskodás és védelmük mindazon államok összehangolt cselekvését igényli, amelyek joghatósága alá tartozó határain belül az ilyen fajok életük valamely szakaszát töltik;

EMLÉKEZTETVE az ENSZ "Emberi Környezet" témakörben összehívott konferenciáján (Stockholm, 1972) elfogadott Cselekvési Program 92. ajánlására, amelyet az ENSZ Közgyűlésének XXVII. ülésszaka megelégedéssel vett tudomásul,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

I. cikk

Értelmezés

(1) Az Egyezmény alkalmazásában:

a) "vándorló fajok" a vadon élő állatok bármely fajának vagy alacsonyabb rendszertani egységének teljes populációja vagy a populáció bármely földrajzilag elkülönülő része, amelynek tagjai (egyedei) időszakonként és előre jelezhetően egy vagy több államhatáron áthaladnak;

b) "vándorló fajok természetvédelmi helyzete" a vándorló fajra gyakorolt azon hatások összessége, amely hosszú távon befolyásolhatja annak elterjedését és előfordulási gyakoriságát;

c) "természetvédelmi helyzetük""kedvező", amennyiben:

1. a populáció-dinamikai adatok azt mutatják, hogy a vándorló faj az ökoszisztéma életképes részeként hosszú távon képes fennmaradni;

2. a vándorló faj elterjedési területe sem pillanatnyilag, sem pedig hosszú távon nagy valószínűséggel nem csökken;

3. jelenleg és a közeljövőben is lesz elegendő élőhely a vándorló faj hosszú távú fennmaradására, és

4. a vándorló faj elterjedtsége és egyedsűrűsége oly mértékben megközelíti a múltbeli körzeteket és szinteket, hogy potenciálisan megfelelő ökoszisztémák léteznek, a vadon élő állatokkal való ésszerű gazdálkodásnak megfelelően;

d) "természetvédelmi helyzetük""kedvezőtlen", ha az (1) bekezdés c) pontjában megjelölt bármely feltétel nem érvényesül;

e) "veszélyeztetett" egy adott vándorló faj, ha az elterjedési területének egészén vagy annak nagy részén a kipusztulás veszélye fenyegeti;

f) "elterjedési terület" minden olyan szárazföldi terület és víz, ahol az adott vándorló faj él, ideiglenesen tartózkodik, és amelyen bármikor áthalad vagy átrepül a szokásos vándorlási útvonalat követve;

g) "élőhely" a vándorló faj elterjedési területén belül minden olyan hely, amely a fajra nézve megfelelő életfeltételeket biztosít;

h) "elterjedési területet érintő állam" egy bizonyos vándorló faj vonatkozásában minden olyan állam (és ennek megfelelően, e bekezdés k) alpontja értelmében, bármely Fél), amely joghatósággal rendelkezik a vándorló faj elterjedési területének bármely része felett, vagy azon állam, amely zászlója alatt közlekedő hajók az államhatárokon kívül ezt a vándorló fajt zsákmányolják;

i) "zsákmányolás" zsákmányejtés, vadászat, halászat, csapdázás, üldözés, szándékos leölés, vagy minden ilyen cselekmény megkísérlése;

j) "megállapodás" az Egyezmény értelmében egy vagy több vándorló faj védelmére irányuló nemzetközi megállapodás, ezen Egyezmény IV. és V. cikke szerint;

k) "Szerződő Fél" olyan állam vagy a szuverén államok által létrehozott bármely regionális gazdasági integrációs szervezet, amely jogosult nemzetközi megállapodások tárgyalására, megkötésére és alkalmazására az Egyezmény tárgyával kapcsolatban, amelyre az Egyezmény érvényes.

(2) A hatáskörükbe tartozó ügyekben a regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyek az Egyezmény Szerződő Felei, saját nevükben gyakorolják azokat a jogokat és teljesítik azokat a kötelezettségeket, amelyek az Egyezményből a tagállamaikra hárulnak. Ilyen esetekben e szervezetek tagállamai egyénileg nem gyakorolhatják azokat a jogokat.

(3) Amennyiben az Egyezményben a határozathozatalt a "jelenlévő és szavazó Szerződő Felek" kétharmados többségének határozatához vagy egyhangú döntéséhez kötik, ez azt jelenti, hogy a "jelenlévő és igenlő vagy ellenszavazatot adó Szerződő Felek"-ről van szó. A szavazástól tartózkodók a többség meghatározásakor nem számíthatók a "jelenlevő és szavazó Szerződő Felek" közé.

II. cikk

Alapelvek

(1) A Szerződő Felek elismerik a vándorló fajok megóvásának, valamint annak fontosságát, hogy az elterjedési területüket érintő államok készek ennek érdekében fellépni, valahányszor ez lehetséges és megfelelő, különös figyelmet szentelnek azon vándorló fajoknak, amelyek természetvédelmi helyzete kedvezőtlen, önállóan vagy együttműködve olyan célszerű és szükséges lépéseket tegyenek, amelyek az ilyen fajok, valamint azok tartózkodási helyeinek megóvására irányulnak.

(2) A Szerződő Felek elismerik intézkedések szükségességét annak elkerülése érdekében, hogy bármely vándorló faj veszélyeztetetté váljék.

(3) A Szerződő Felek különösen:

a) elősegítik és támogatják a vándorló fajokkal kapcsolatos kutatásokat, azokban együttműködnek;

b) erőfeszítéseket tesznek az I. függelékben felsorolt vándorló fajok azonnali védelmének biztosítása érdekében; valamint

c) a II. függelékben felsorolt vándorló fajok védelme és gondozása érdekében megállapodások megkötésére törekszenek.

III. cikk

Veszélyeztetett vándorló fajok: 1. függelék

(1) Az I. függelék a veszélyeztetett vándorló fajok felsorolását tartalmazza.

(2) Az I. függelékbe azok a vándorló fajok vehetők fel, amelyekről megbízható adatok – beleértve a rendelkezésre álló legjobb tudományos adatokat – tanúsítják, hogy azok a fajok veszélyeztetettek.

(3) Egy adott vándorló fajt az I. függelékből akkor lehet törölni, ha a Szerződő Felek konferenciája megállapítja, hogy

a) megbízható bizonyítékok – beleértve a rendelkezésre álló legjobb tudományos adatokat – tanúsítják, hogy a faj többé már nem veszélyeztetett; valamint

b) nem valószínű, hogy az adott faj ismét veszélyeztetetté válik az I. függelékből való törlést követő védelem hiánya következtében.

(4) Az I. függelékben felsorolt vándorló fajok elterjedési területét érintő államokhoz tartozó Szerződő Feleknek erőfeszítéseket kell tenniük, hogy:

a) megőrizzék és amennyiben ez megvalósítható és helyénvaló, helyreállítsák a fajok azon élőhelyeit, amelyek fontosak a fajok kipusztulása veszélyének elhárítása szempontjából;

b) a helyzetnek megfelelően megelőzzék, kiküszöböljék, ellensúlyozzák, vagy a minimumra csökkentsék minden olyan tevékenység vagy akadály káros hatását, amely jelentősen gátolja vagy megakadályozza a fajok vándorlását; és

c) lehetőség és célszerűség szerint meg kell akadályozni, csökkenteni vagy szabályozni kell azon tényezőket, amelyek veszélyeztetik, vagy valószínűleg további veszélynek teszik ki e fajokat, beleértve a nem őshonos fajok betelepülésének vagy betelepítésének szigorú ellenőrzését; vagy a már betelepített vagy betelepült fajok ellenőrzését vagy esetleges felszámolását.

(5) Az I. függelékben felsorolt vándorló fajok elterjedési területét érintő államoknak minősülő Szerződő Felek kötelesek megtiltani az ilyen fajokhoz tartozó állatok zsákmányolását. Ez alól a tilalom alól kivétel csak akkor tehető, ha:

a) a zsákmányolás tudományos célokat szolgál;

b) a zsákmányolás célja az érintett faj elterjesztésének vagy fenntartásának elősegítése;

c) a zsákmányolás a hagyományosan abból élő felhasználók szükségleteinek kielégítésére szolgál;

d) azt a rendkívüli körülmények így kívánják,

kivételek akkor tehetők, ha azok tartalmukban pontosan meghatározottak, valamint térben és időben korlátozottak. E zsákmányejtések nem lehetnek hátrányosak az adott fajok számára.

(6) A Szerződő Felek konferenciája ajánlhatja azoknak a Szerződő Feleknek, amelyek az I. függelékben felsorolt vándorló fajok elterjedési területét érintő államok, hogy a fajok javát szolgáló további intézkedéseket tegyenek.

(7) A Szerződő Felek lehető leghamarabb kötelesek tájékoztatni a Titkárságot e cikk (5) bekezdése szerinti bármilyen kivétel alkalmazásáról.

IV. cikk

A megállapodások tárgyát képező vándorló fajok: II. függelék

(1) A II. függelék tartalmazza mindazokat a vándorló fajokat, amelyek természetvédelmi helyzete kedvezőtlen, és amelyek megóvása és gondozása nemzetközi megállapodást igényel, valamint amelyek védettségének mértékére jelentős mértékben kedvezően hatna a nemzetközi megállapodások által elérhető együttműködés.

(2) Ha a körülmények indokolják, ugyanaz a vándorló faj felvehető mind az I., mind a II. függelékbe.

(3) A II. függelékben felsorolt vándorló fajok elterjedési területét érintő államokat képező Szerződő Feleknek megállapodások kötésére kell törekedniük, ha ez a fajra nézve előnyös lehet, és elsőbbséget kell biztosítaniuk a kedvezőtlen természetvédelmi helyzetben lévő fajok számára.

(4) A Szerződő Felek megállapodások kötése céljából intézkedések megtételére törekednek a vadon élő állatok minden fajának vagy alacsonyabb rendszertani egységének olyan populációira vagy a populáció földrajzilag elkülönülő részére vonatkozóan, amelynek tagjai időszakosan átkelnek egy vagy több államhatáron.

(5) Minden, e cikk értelmében kötött megállapodás egy példányát el kell juttatni a Titkárságnak.

V. cikk

Iránymutatás a megállapodásokhoz

(1) Minden megállapodás célja az érintett vándorló faj kedvező természetvédelmi helyzetének a visszaállítása vagy annak fenntartása. Minden megállapodásnak az érintett vándorló faj megóvása és gondozása azon szempontjaival kell foglalkoznia, amelyek e cél elérését szolgálják.

(2) Minden megállapodásnak ki kellene terjednie az érintett vándorló fajok elterjedési területének egészére, és az adott fajok szempontjából érintett összes elterjedési területet érintő állam számára fenn kell tartani a lehetőséget a csatlakozásra, akár Felekként szerepelnek ebben az Egyezményben, akár nem.

(3) A megállapodás lehetőleg egynél több vándorló fajjal foglalkozzék.

(4) Minden megállapodás:

a) nevezze meg az érintett vándorló fajt;

b) írja le a vándorló faj elterjedési területét és vándorlási útvonalát;

c) adjon lehetőséget a Szerződő Felek számára, hogy kijelölhessék a megállapodás végrehajtásával foglalkozó nemzeti hatóságokat;

d) szükség esetén biztosítsa a megfelelő eszköztár létrehozását, amely hozzájárul a megállapodás céljainak megvalósításához, a hatékonyságának nyomon követéséhez és a Szerződő Felek konferenciája részére készülő jelentések előkészítéséhez;

e) gondoskodjék a Megállapodásban részes Szerződő Felek közötti vitás ügyek rendezésére szolgáló eljárásról; és

f) legalább a Cetacea rendjének vándorló fajai vonatkozásában tiltsa meg minden olyan állat zsákmányolását, amelyet ezekre a vándorló fajokra vonatkozóan más többoldalú megállapodás is tilt, és a csatlakozás szempontjából álljon nyitva bármely olyan állam számára, amely e vándorló fajokra vonatkozóan nem elterjedési területüket érintő állam.

(5) Amennyiben helyénvaló és megvalósítható, minden megállapodás gondoskodjék a következőkről, de ne csupán ezekre korlátozódjék:

a) az érintett vándorló faj természetvédelmi helyzetének időszakonkénti áttekintése és azon tényezők rendszeres meghatározása, amelyek erre az állapotra nézve károsak lehetnek;

b) összehangolt természetvédelmi és kezelési tervek;

c) az érintett vándorló faj ökológiai és populációdinamikai kutatása, különös tekintettel a vándorlásra;

d) az érintett vándorló fajokra vonatkozó információcsere, különös tekintettel a kutatási eredményekre és a vonatkozó statisztikai adatokra;

e) a kedvező természetvédelmi helyzet fenntartásában fontos élőhelyek megóvása – illetve amennyiben szükséges és megvalósítható – azok helyreállítása, a zavaró hatásoktól való védelme, beleértve a vándorló fajok vonatkozásában ártalmas idegen fajok telepítésének, illetve a már betelepítettek szigorú ellenőrzését;

f) a vándorlási útvonalak szempontjából megfelelően elhelyezkedő alkalmas élőhelyek hálózatának fenntartása;

g) ahol kívánatos új, a vándorló fajok számára kedvező élőhelyek kialakítása, vagy a vándorló fajok kedvező élőhelyekre telepítése;

h) a vándorlást hátráltató vagy akadályozó tevékenység és akadályok lehető legnagyobb mértékben való kiküszöbölése vagy ellensúlyozása;

i) az adott vándorló fajra nézve káros anyagoknak a vándorló faj élőhelyére való kibocsátásának megakadályozása, csökkentése vagy szabályozása;

j) helyes ökológiai elveken alapuló intézkedések a vándorló fajok zsákmányolásának ellenőrzésére és irányítására vonatkozóan;

k) a tiltott zsákmányolás megszüntetését szolgáló intézkedések összehangolására irányuló eljárások;

l) információcsere a vándorló fajt jelentősen fenyegető tényezőkkel kapcsolatban;

m) sürgősségi intézkedések, amelyekkel a védelmi tevékenység jelentősen és gyorsan fokozható, ha komolyan érintve van a vándorló faj természetvédelmi helyzete;

n) a közvélemény tájékoztatása a megállapodás tartalmáról és céljairól.

VI. cikk

Az elterjedési területeket érintő államok

(1) A Titkárságnak, a Felektől kapott tájékoztatás felhasználásával, naprakész nyilvántartással kell rendelkeznie az I. és II. függelékben felsorolt vándorló fajok elterjedési területeit érintő államokról.

(2) A Szerződő Felek folyamatosan tájékoztatják a Titkárságot arról, hogy az I. és II. függelékben felsorolt vándorló fajok tekintetében melyekkel kapcsolatban tekintik magukat elterjedési területet érintő államnak, beleértve a felségterületükön kívül lobogójuk alatt közlekedő hajók zsákmányszerzésében érintett vándorló fajokat, és amennyiben lehetséges, az ilyen zsákmányolásra vonatkozó jövőbeni terveket.

(3) Az I. vagy II. függelékben felsorolt vándorló fajok elterjedési területét érintő államnak minősülő Szerződő Felek kötelesek a Titkárság útján tájékoztatni a Szerződő Felek konferenciáját a konferencia minden rendes ülése előtt legalább hat hónappal azokról az intézkedésekről, amelyeket az adott fajok vonatkozásában az Egyezmény végrehajtása érdekében tesznek.

VII. cikk

A Szerződő Felek konferenciája

(1) A Szerződő Felek konferenciája az Egyezmény döntéshozó szerve.

(2) A Titkárságnak az Egyezmény hatályba lépését követő két éven belül össze kell hívnia a Szerződő Felek konferenciáját.

(3) A Titkárság a Szerződő Felek konferenciájának rendes ülését legalább háromévenként összehívja, ha a konferencia másképpen nem határoz, illetve rendkívüli üléseket kell összehívnia bármely időpontban, ha azt a Felek egyharmada írásban kéri.

(4) A Szerződő Felek konferenciája megállapítja és ellenőrzi az Egyezmény pénzügyi szabályait. A Szerződő Felek konferenciája minden rendes ülésén jóváhagyja a következő pénzügyi időszak költségvetését. Minden Szerződő Fél a konferencia által meghatározott és egyeztetett mérték szerint járul hozzá a költségvetéshez. A pénzügyi szabályokat, beleértve a költségvetési előirányzatokat, valamint a hozzájárulások mértékét, továbbá azok módosítását is, a jelenlevő és szavazó Szerződő Felek egyhangú határozatával fogadják el.

(5) A Szerződő Felek konferenciája minden ülésén felülvizsgálja az Egyezmény végrehajtását, különös figyelmet fordítva:

a) a vándorló fajok természetvédelmi helyzetének áttekintésére és felmérésére;

b) a vándorló fajok – elsősorban az I. és II. függelékben felsoroltak – megóvása érdekében tett lépésekre;

c) arra, hogy rendelkezéseket hozzon és biztosítsa a szükséges iránymutatást ahhoz, hogy a tudományos tanács és a Titkárság teljesíthesse kötelességét;

d) a tudományos tanács és a Titkárság, bármely Szerződő Fél vagy egy, a megállapodás értelmében létrejött testület által benyújtott jelentés átvételére és tanulmányozására;

e) ajánlások készítésére a részes Szerződő Felek számára a vándorló fajok természetvédelmi helyzetének javítása érdekében és a megállapodások alapján elért fejlődés áttekintésére;

f) a megállapodással nem szabályozott esetekben ajánlások készítésére azon Szerződő Felek ülésének összehívása érdekében, amelyek egy adott vándorló faj vagy a vándorló fajok csoportja tekintetében elterjedési területüket érintő államnak minősülnek, a fajok természetvédelmi helyzetének javítására irányuló intézkedések megvitatása céljából;

g) ajánlások készítésére a Szerződő Felek részére az Egyezmény hatékonyságának javítása érdekében; és

h) határozni bármely, az Egyezmény céljainak megvalósítása érdekében teendő szükséges kiegészítő intézkedésről.

(6) A Szerződő Felek konferenciájának minden ülése meg kell, hogy határozza a következő ülés idejét és helyét.

(7) A Szerződő Felek konferenciájának minden ülésén meg kell határozni, és el kell fogadni az ülésre vonatkozó eljárási szabályokat. A Szerződő Felek konferenciájának ülésein a határozathozatalhoz a jelen levő és szavazó Szerződő Felek kétharmados többsége szükséges, kivéve, ha az Egyezmény mást ír elő.

(8) Az Egyesült Nemzetek Szervezete, annak szakosított intézményei, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség, továbbá minden állam, amely nem részese ennek az Egyezménynek és minden megállapodásnak, valamint a megállapodás Szerződő Felei által kijelölt testület a Szerződő Felek konferenciájának ülésein megfigyelők által képviselteti magát.

(9) Az alábbi kategóriák bármelyikébe tartozó, a vándorló fajok védelmével, megóvásával, és gondozásával foglalkozó szervezet vagy testület, amely megfigyelőkkel kíván részt venni a Szerződő Felek konferenciáján, és erről a Titkárságot értesítette, részt vehet az üléseken, hacsak a jelenlevő Szerződő Felek legalább egyharmada nem tiltakozik ez ellen:

a) nemzetközi kormányzati és nem kormányzati szervezetek, testületek, valamint nemzeti kormányhivatalok és testületek; továbbá

b) a nemzeti nem kormányhivatalok, vagy testületek, amelyek államuktól erre engedélyt kaptak.

A bebocsátott megfigyelőknek joguk van a részvételre, a szavazásra azonban nem.

VIII. cikk

Tudományos tanács

(1) A Szerződő Felek konferenciája első ülésén tudományos tanácsot alakít, amely tudományos ügyekben foglal állást.

(2) Bármelyik Szerződő Fél kijelölhet megfelelően képzett szakértőt a tudományos tanács tagjául. Ezen kívül a tudományos tanács tagjai olyan megfelelő szakképzettségű tagok, akiket a Szerződő Felek konferenciája választja és nevezi ki. E szakértők számát, megválasztásuk követelményeit és kinevezésük feltételeit a Szerződő Felek konferenciája határozza meg.

(3) A tudományos tanácsot a Szerződő Felek konferenciájának kérésére a Titkárság hívja össze.

(4) A tudományos tanács kidolgozza saját eljárási szabályzatát, amelyet a Szerződő Felek konferenciája hagy jóvá.

(5) A Szerződő Felek konferenciája meghatározza a tudományos tanács feladatait, amelyek többek között az alábbiakat foglalják magukba:

a) tudományos tanácsadás a Szerződő Felek konferenciája, valamint a Titkárság számára, továbbá a Szerződő Felek konferenciájának jóváhagyása alapján az Egyezmény által felállított bármely testület számára, amely az Egyezmény vagy egy megállapodás keretében alakul meg, továbbá bármely Szerződő Fél számára;

b) ajánlások a vándorló fajokkal kapcsolatos kutatásokra, a kutatások összehangolása és az ilyen kutatások eredményeinek értékelése abból a célból, hogy biztosítsák a vándorló fajok védettsége mértékét, továbbá jelentések készítése erről, és az annak javítására tett intézkedésekről a Szerződő Felek konferenciája számára;

c) ajánlások készítése a Szerződő Felek konferenciája számára azokról a vándorló fajokról, amelyek felvétele az I. vagy II. függelékbe indokolt, az ilyen fajok elterjedési területének megjelölésével együtt;

d) ajánlások készítése a Szerződő Felek konferenciája számára a vándorló fajokkal kapcsolatos megállapodásokba beiktatandó különleges védelmi és kezelési intézkedésekre vonatkozóan; és

e) ajánlás készítése a Szerződő Felek konferenciája számára az Egyezmény végrehajtásának tudományos szempontjaira vonatkozó problémák megoldásáról, különösen a vándorló fajok élőhelyeire vonatkozóan.

IX. cikk

A Titkárság

(1) Az Egyezmény alkalmazásában Titkárságot hoznak létre.

(2) Az Egyezmény hatályba lépésekor a Titkárságot az ENSZ Környezetvédelmi Programjának ügyvezető igazgatója hozza létre. Az általa szükségesnek tartott mértékben és módon az igazgató segítséget kaphat a vadon élő állatok védelme, megóvása és gondozása terén jártas kormányközi vagy nem kormányzati szervezetektől, nemzetközi vagy nemzeti hivataloktól és testületektől.

(3) Ha az ENSZ Környezetvédelmi Programja a Titkárság biztosítására már nem képes, a Szerződő Felek konferenciája alternatív megoldásokat keres.

(4) A Titkárság feladatai a következők:

a) az ülések rendezése és kiszolgálása, mind

i. a Szerződő Felek konferenciája részére,

ii. mind pedig a tudományos tanács részére;

b) kapcsolatot tart és előmozdítja a kapcsolat fenntartását a Szerződő Felek, a megállapodások keretében felállított testületek és a vándorló fajokkal foglalkozó más nemzetközi szervezetek között;

c) bármilyen megfelelő forrásból származó jelentések és más olyan információk beszerzése, amelyek előmozdítják az Egyezmény végrehajtását és az ilyen információk megfelelő terjesztéséről való gondoskodás;

d) felhívja a Szerződő Felek konferenciájának figyelmét az Egyezmény céljaival kapcsolatos minden dologra;

e) jelentéseket készít a Szerződő Felek konferenciája számára a Titkárság munkájáról és az Egyezmény végrehajtásáról;

f) nyilvántartja és nyilvánosságra hozza az I. és II. függelékbe foglalt valamennyi vándorló faj tekintetében az elterjedési területüket érintő államok listáját;

g) a Szerződő Felek konferenciájának irányítása mellett elősegíti megállapodások kötését;

h) nyilvántartás vezet a megállapodásokról és azt a Szerződő Felek részére hozzáférhetővé teszi, továbbá a Szerződő Felek konferenciájának kívánságára tájékoztatást ad e megállapodásokról;

i) nyilvántartásba veszi, és listán közzéteszi a Szerződő Felek konferenciája által készített ajánlásokat, amelyeket a 7. cikk (5) bekezdésének e), f) és g) pontja értelmében, vagy ezen bekezdés h) pontja értelmében a hozott döntések alapján készítenek;

j) tájékoztatja a közvéleményt az Egyezményről, annak céljairól; továbbá

k) végrehajt bármely olyan feladatot, amely az Egyezménnyel kapcsolatban rá hárul, és amivel a Szerződő Felek konferenciája megbízza.

X. cikk

Az Egyezmény módosítása

(1) Az Egyezmény a Szerződő Felek konferenciájának bármely rendes vagy rendkívüli ülésén módosítható.

(2) Bármelyik fél tehet módosítási javaslatot.

(3) A javasolt módosítás szövegét és annak indoklását a Titkársággal legalább az előtt az ülés előtt százötven nappal kell közölni, amelyen az napirendre kerül és azt a Titkárság minden Félnek azonnal megküldi. A Szerződő Felek a szöveggel kapcsolatos észrevételeiket az ülés megkezdése előtt legalább hatvan nappal közlik a Titkársággal. A Titkárság az észrevételek beterjesztése után közvetlenül minden észrevételt valamennyi Félnek megküld.

(4) A módosításokat a jelenlevő és szavazó Szerződő Felek legalább kétharmados többségének kell elfogadnia.

(5) A módosítás az azt elfogadó Szerződő Felek viszonylatában azt a napot követő harmadik hónap első napján lép hatályba, amelyen a Szerződő Felek kétharmada az elfogadási okiratot letétbe helyezte. Bármely Szerződő Fél részére, amelyik letétbe helyezi az elfogadási okiratot – miután a Szerződő Felek kétharmada letétbe helyezte azt – a módosítás a letétbe helyezést kővető harmadik hónap első napján lép életbe.

XI. cikk

A függelék módosítása

(1) Az I. és II. függeléket a Szerződő Felek konferenciájának bármelyik rendes vagy rendkívüli ülésén módosítani lehet.

(2) Bármelyik fél tehet módosítási javaslatot.

(3) A javasolt módosítás szövegét és annak a rendelkezésre álló legjobb tudományos adatokon alapuló indoklását az ülés előtt százötven nappal közölni kell a Titkársággal és azt a Titkárság késedelem nélkül közli valamennyi Féllel. A Szerződő Feleknek a szövegre vonatkozó észrevételeiket az ülés megkezdése előtt legalább hatvan nappal közölniük kell a Titkársággal. A Titkárság az észrevételek beterjesztése után közvetlenül minden észrevételt valamennyi Félnek megküld.

(4) A módosításokat a jelenlevő és szavazó Szerződő Felek kétharmados többségének kell elfogadnia.

(5) A függelék módosítása valamennyi Szerződő Fél vonatkozásában a Szerződő Felek Konferenciája azon ülését követő 90. napon lép hatályba, amelyen azt elfogadják, kivéve azokat a Feleket, amelyek e cikk (6) bekezdésének megfelelően fenntartással élnek.

(6) Az e cikk (5) bekezdésében meghatározott 90 napos időszak alatt bármely Szerződő Fél a letéteményeshez intézett írásos értesítés útján fenntartással élhet a módosítással kapcsolatban. A módosítással kapcsolatos fenntartás a letéteményeshez intézett írásos értesítés útján visszavonható és ezután a módosítás erre a Félre a fenntartás visszavonását követő 90. napon lép hatályba.

XII. cikk

Nemzetközi egyezményekre és egyéb jogszabályokra gyakorolt hatás

(1) Ezen egyezmény semmilyen vonatkozásban nem sértheti az ENSZ Közgyűlése 2750. C (XXV) határozata értelmében összehívott Tengerjogi Konferencia tengerjogi jogszabályalkotásra és fejlesztésre vonatkozó lépéseit, sem pedig bármely ország jelenlegi és jövőben mutatkozó igényeit és jogi nézeteit a tengerjog, valamint a parti és a lobogó szerinti joghatóságának természetét és kiterjedését illetően.

(2) Az Egyezmény rendelkezései semmilyen módon nem érinthetik bármely Félnek más szerződésből, megállapodásból vagy egyezményből származó jogait vagy kötelezettségeit.

(3) Az Egyezmény rendelkezései semmilyen módon nem érinthetik a Szerződő Felek jogát szigorúbb belső intézkedések elfogadására az I. és II. függelékben felsorolt vándorló fajok megóvása érdekében, vagy az I. és II. függelékben fel nem sorolt fajok védelmére vonatkozó belső intézkedések foganatosítását.

XIII. cikk

Vitás kérdések rendezése

(1) Bármely vitát, amely két vagy több Szerződő Fél között az Egyezmény rendelkezéseinek értelmezése vagy alkalmazása kérdésében felmerülhet, a vitában érintett Szerződő Felek közötti tárgyalások útján rendeznek.

(2) Ha a vita e cikk (1) bekezdésének megfelelően nem oldható meg, a Szerződő Felek közös megegyezéssel a vitát választottbíróság elé terjeszthetik, elsősorban a Hágai Állandó Választottbíróság elé, és a választottbíróság határozata a Felekre nézve kötelező.

XIV. cikk

Fenntartások

(1) Az Egyezmény rendelkezéseivel kapcsolatban nem lehet általános fenntartással élni. Különleges fenntartások e cikk és a XI. cikk rendelkezéseivel összhangban tehetők.

(2) Bármely állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezésekor különleges fenntartást tehet az I. vagy II. függelékben, illetve mind a kettőben feltüntetett bármelyik vándorló faj vonatkozásában, és a fenntartással érintett faj vonatkozásában nem tekintendő Félnek attól a naptól számított 90. napig, amikor a letéteményes a fenntartás visszavonásáról értesíti a Feleket.

XV. cikk

Aláírás

Az Egyezmény minden állam és regionális gazdasági integrációs szervezet részére aláírásra nyitva áll, Bonnban 1980. június 22-ig.

XVI. cikk

Megerősítés, elfogadás, jóváhagyás

Ez az egyezmény megerősítés, elfogadás, vagy jóváhagyás tárgya kell, hogy legyen. A megerősítésről, elfogadásról vagy jóváhagyásról szóló okiratot a Német Szövetségi Köztársaság Kormányánál kell letétbe helyezni, amely ellátja a letéteményes feladatait.

XVII. cikk

Csatlakozás

1980. június 22. után ez az Egyezmény csatlakozásra nyitva áll minden nem aláíró állam vagy bármely regionális gazdasági integrációs szervezet számára. A csatlakozási okiratot a letéteményesnél kell letétbe helyezni.

XVIII. cikk

Hatálybalépés

(1) Ez az Egyezmény a tizenötödik megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratnak a letéteményesnél történt letétbe helyezése napját követő harmadik hónap első napján lép hatályba.

(2) Minden olyan állam, vagy regionális, gazdasági integrációs szervezet esetében, amely az Egyezményt a tizenötödik megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okirat letétbe helyezése után erősíti meg, fogadja el, vagy hagyja jóvá, illetve csatlakozik ahhoz, ez az Egyezmény az ilyen állam, vagy szervezet számára saját okiratának letétbe helyezését követő harmadik hónap első napján lép hatályba.

XIX. cikk

Felmondás

Az Egyezményt bármely Szerződő Fél bármely időpontban a letéteményeshez intézett írásos értesítés útján felmondhatja. A felmondás tizenkét hónappal azután lép hatályba, miután a letéteményes az értesítést megkapta.

XX. cikk

Letéteményes

(1) Az Egyezmény eredeti példányát, amely angol, francia, német, orosz és spanyol nyelveken készült, és minden változata egyaránt hiteles, a letéteményesnél helyezik letétbe. A letéteményes mindegyik változatról hitelesített másolatokat küld minden államnak és regionális gazdasági integrációs szervezetnek, amely ezt az Egyezményt aláírta, vagy ahhoz csatlakozott.

(2) A letéteményes az érintett kormányokkal folytatott tanácskozás után, arab és kínai nyelven elkészíti az Egyezmény szövegének hivatalos változatát.

(3) A letéteményes tájékoztatja az aláíró és csatlakozó államokat, valamint minden aláíró és csatlakozó regionális gazdasági integrációs szervezetet, továbbá a Titkárságot az aláírásokról, megerősítési, elfogadási, jóváhagyási, vagy csatlakozási okiratok letétbe helyezéséről, az Egyezmény hatályba lépéséről, a módosításokról, a különleges fenntartásokról és felmondási értesítésekről.

(4) Amint ez az Egyezmény hatályba lép, annak egy hitelesített példányát a letéteményes megküldi az ENSZ Titkárságához az ENSZ Alapokmányának 102. cikke szerinti bejegyzés és közzététel céljából.

FENTIEK HITELÉÜL a meghatalmazottak az Egyezményt aláírták.

KELT Bonnban, az 1979. év június havának 23. napján.

--------------------------------------------------

I. FÜGGELÉK

ÉRTELMEZÉS

1. Az e függelékben szereplő vándorló fajok a következőképpen jelölendők:

a) a faj vagy alfaj nevével; vagy

b) magasabb rendszertani egységgel vagy ennek megjelölt részével, amelyhez a vándorló faj tartozik.

2. Egyéb utalások a fajnál magasabb rendszertani egységekre csak tájékoztató vagy rendszerező célúak.

3. A "(s. I.)" rövidítés annak megjelölésére szolgál, hogy a tudományos nevet tág értelemben használjuk.

4. A (–) jel, amelyet szám követ egy rendszertani egység neve mellett a kijelölt, földrajzilag elkülönült populációknak ebből a rendszertani egységből való kizárására utal a következőképpen:

– 101 Perui populációk.

5. (+) jel, amelyet egy szám követ a faj neve mellett, azt jelzi, hogy e függelékben ennek a fajnak csak a meghatározott földrajzilag elkülönült populációi szerepelnek az alábbi példák szerint:

+ 201 Északnyugat-afrikai populációk

+ 202 Afrikai populációk

+ 203 Felső-Amazoni populációk.

6. A faj neve mellé helyezett csillag (*) azt jelzi, hogy a faj, vagy egy különálló populációja, vagy egy magasabb rendszertani egység, ami ezt a fajt magába foglalja, a II. függelékben szerepel.

MAMMALIA (EMLŐSÖK)

CHIROPTERA

Molossidae | Tadarida brasiliensis |

PRIMATES

Pongidae | Gorilla gorilla beringei |

CETACEA

Balaenopteridae | Balaenoptera musculus Megaptera novaeangliae |

Balaenidae | Balaena mysticetus Eubalaena glacialis (s. l.) |

PINNIPEDIA

Phocidae | Monachus monachus* |

PERISSODACTYLA

Equidae | Equus grevyi |

ARTIODACTYLA

Camelidae | Vicugna vicugna* – 101 |

Cervidae | Cervus elaphus barbarus |

Bovidae | Bos sauveli Addax nasomaculatus Gazella cuvieri Gazella dama Gazella dorcas + 201 |

AVES (MADARAK)

PROCELLARIIFORMES

Diomedeidae | Diomedea albatrus |

Procellariidae | Pterodroma cahow Pterodroma phaeopygla |

CICONIIFORMES

Ardeidae | Egretta eulophotes |

Ciconiidae | Ciconia boyciana |

Threskiornithidae | Geronticus eremita |

ANSERIFORMES

Anatidae | Chloephaga rubidiceps* |

FALCONIFORMES

Accipitridae | Haliaeetus pelagicus* |

GRUIFORMES

Gruidae | Grus japonensis* Grus leucogeranus* Grus nigricollis* |

Olididae | Chlamydotis undulata* + 201 |

CHARADRLIFORMES

Scolopacidae | Numenius borealis* Numenius benulrostris* |

Laridae | Larus audouinii Larus relictus Larus saundersi |

Alcidae | Synthliboramphus antiquus wumizusume |

PASSERIFORMES

Parulidae | Dendroica kirtlandil |

Fringillidae | Serinus syriacus |

REPTILIA (HÜLLŐK)

TESTUDINES

Cheloniidae | Lepidochelys kempii |

Dermochelidae | Dermochelys coriacea* |

Pelomedusidae | Podocnemis expansa* + 203 |

CROCODYLIA

Gavialidae | Gavialis gangeticus |

PISCES (HALAK)

SILURIFORMES

Schilbeidae | Panagasianodon gigas |

--------------------------------------------------

II. FÜGGELÉK

ÉRTELMEZÉS

1. Az e függelékben szereplő vándorló fajok a következőképpen jelölendők:

a) faj vagy alfaj nevével; vagy

b) magasabb rendszertani egységgel vagy ennek megjelölt részével, amelyhez a vándorló faj tartozik.

Ha a fajnál magasabb rendszertani egységre történik a hivatkozás, és másként nincs jelezve, ez úgy értendő, hogy az adott rendszertani egységhez tartozó minden vándorló faj az egyezmények haszonélvezője.

2. A "spp." rövidítés a család vagy nemzetség nevét követően minden, ezen a családon vagy nemen belül található vándorló fajt jelez.

3. A fajnál magasabb rendszertani egységre való egyéb utalás csak tájékoztató vagy rendszerező célból történik.

4. Az "(s. I.)" rövidítés annak megjelölésére szolgál, hogy a tudományos nevet tág értelemben használjuk.

5. A (+) jel, amelyet egy szám követ, egy faj vagy egy magasabb rendszertani egység neve mellett azt jelzi, hogy e függelékben ennek a rendszertani egységnek csak meghatározott földrajzilag elkülönült populációi szerepelnek az alábbi példa szerint:

+ 201 Ázsiai populációk.

6. A faj, illetve a magasabb rendszertani egység neve mellé helyezett csillag (*) azt jelzi, hogy a faj vagy egy különálló populációja, illetve a magasabb rendszertani egységbe tartozó egy vagy több faj, az I. függelékben szerepel.

MAMMALIA (EMLŐSÖK)

CETACEA

Monodontidae | Delphinapterus leucas |

PROBOSCIDAE

Elephantidae | Loxodonta africana |

SIRENIA

Dugongidae | Dugong dugon |

PINNIPEDIA

Phocidae | Monachus monachus* |

ARTIODACTYLA

Camelidae | Vicugna vicugna* |

Bovidae | Oryx dammah Gazella gazella + 201 |

AVES (MADARAK)

PELECANIFORMES

Pelecanidae | Pelecanus crispus |

CICONIIFORMES

Ciconiidae | Ciconia ciconia Ciconia nigra |

Threskiornithidae | Platalea leucorodia |

Phoenicopteridae | spp. |

ANSERIFORMES

Anatidae | spp.* |

FALCONIFORMES

Cathartidae | spp. |

Pandionidae | Pandion haliaetus |

Accipitridae | spp.* |

Falconidae | spp. |

GALLIFORMES

Phasianidae | Coturnix coturnix coturnix |

GRUIFORMES

Gruidae | Grus spp.* Anthropoides virgo |

Otididae | Chlatmydotis undulata* + 201 |

CHARADRIIFORMES

Charadriidae | spp. |

Scolopacidae | spp.* |

Recurvirostridae | spp. |

Phalaropodidae | spp. |

PASSERIFORMES

Muscicapidae (s. 1.) | spp. |

REPTILIA (HÜLLŐK)

TESTUDINES

Cheloniidae | spp.* |

Dermochelyidae | spp.* |

Pelomedusidae | Podocnemis expansa* |

CROCODYLIA

Crocodylidae | Crocodylus porosus |

PISCES (HALAK)

ACIPENSERIFORMES

Acipenseridae | Acipenser fulvescens |

INSECTA (ROVAROK)

LEPIDOPTERA

Danaidae | Danaus plexippus |

--------------------------------------------------