Ideiglenes megállapodás

egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Kazah Köztársaság között a kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről

Az EURÓPAI KÖZÖSSÉG, az EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG és az EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség

egyrészről,

és A KAZAH KÖZTÁRSASÁG

másrészről,

MIVEL 1995. január 23-án partnerségi és együttműködési megállapodást írtak alá egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Kazah Köztársaság között;

MIVEL a partnerségi és együttműködési megállapodás célja a korábban kialakított kapcsolatok megszilárdítása és kibővítése, különösen az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, valamint a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége között a kereskedelemről, továbbá a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló, 1989. december 18-án aláírt megállapodás által;

MIVEL szükséges a felek közötti kereskedelmi kapcsolatok gyors fejlődésének biztosítása;

MIVEL egy ideiglenes megállapodás segítségével a lehető legrövidebb időn belül végre kell hajtani a partnerségi és együttműködési megállapodás kereskedelemre és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekre vonatkozó rendelkezéseit;

MIVEL ennek megfelelően az említett rendelkezéseknek ideiglenesen a kereskedelemről és a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek helyébe kell lépniük;

MIVEL szükséges annak biztosítása, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás hatálybalépéséig és az együttműködési tanács létrehozásáig a kereskedelemről és a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló megállapodás alapján létrehozott vegyes bizottság gyakorolhassa a partnerségi és együttműködési megállapodás által az együttműködési tanácsra átruházott hatásköröket;

MIVEL ezek a hatáskörök szükségesek az ideiglenes megállapodás végrehajtásához,

ÚGY HATÁROZTAK, hogy megkötik ezt a megállapodást, és e célból meghatalmazottjaikként kijelölték:

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG:

Francisco Javier Elorza Cavengt

a Spanyol Királyság állandó képviselője,az Állandó Képviselők Bizottságának Elnöke,

AZ EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG:

AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG:

Günther Burghardt

az Európai Közösségek Bizottsága Külpolitikai Kapcsolatok Főigazgatóságának főigazgatója

A KAZAH KÖZTÁRSASÁG:

Aoueskhan Kyrbassov

rendkívüli és meghatalmazott nagykövet,a Kazah Köztársaság Európai Unióba delegált küldöttségének vezetője

AKIK kicserélve jó és kellő alakban talált meghatalmazásaikat,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS ELVEK

(PEM Kazahsztán: I. cím)

1. cikk

(PEM Kazahsztán: 2. cikk)

A felek bel- és külpolitikája a demokrácia, a nemzetközi jog és az emberi jogok különösen az Egyesült Nemzetek Alapokmányában, a Helsinki Záróokmányban és a Párizsi charta egy új Európáért című okmányban meghatározott alapelveinek, valamint a piacgazdaság alapelveinek – beleértve az EBEÉ bonni konferenciája okmányaiban közzétett alapelveket is – tiszteletben tartására épül, amelyek a partnerség és e megállapodás alapvetően fontos elemét képezik.

II. CÍM

ÁRUFORGALOM

(PEM Kazahsztán: III. cím)

2. cikk

(PEM Kazahsztán: 8. cikk)

(1) A felek minden területen a legnagyobb kedvezmény elvét biztosítják egymás számára a következők tekintetében:

- behozatali és kiviteli vámok és díjak, beleértve az ilyen vámok és díjak beszedésének módszerét,

- vámkezeléssel, árutovábbítással, vámraktárokkal és átrakodással kapcsolatos rendelkezések,

- a behozott árukra közvetlenül vagy közvetetten alkalmazott adók és bármilyen egyéb belső díjak,

- az áruforgalommal kapcsolatos fizetési módok és az ilyen fizetések átutalása,

- az áruk hazai piacon történő értékesítéséről, megvásárlásáról, szállításáról, forgalmazásáról és felhasználásáról szóló szabályok.

(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit nem kell alkalmazni a következőkre:

a) vámunió vagy szabadkereskedelmi terület létrehozása céljából, illetve ilyen unió vagy terület létrehozása alapján nyújtott előnyök;

b) az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezménnyel (GATT) és a fejlődő országokat támogató egyéb nemzetközi megállapodásokkal összhangban bizonyos országok számára nyújtott előnyök;

c) a határforgalom megkönnyítése érdekében a szomszédos országok számára nyújtott előnyök.

(3) Az (1) bekezdés rendelkezéseit a Kazah Köztársaságnak a GATT-hoz történő csatlakozásakor, de legkésőbb 1998. december 31-én véget érő átmeneti időszak alatt nem kell alkalmazni az I. mellékletben meghatározott, a Kazah Köztársaság által más, az SZSZKSZ felbomlása nyomán keletkezett államoknak nyújtott előnyökre.

3. cikk

(PEM Kazahsztán: 9. cikk)

(1) A felek egyetértenek abban, hogy a szabad árutovábbítás elve elengedhetetlen feltételét képezi e megállapodás célkitűzései elérésének.

Ebben a vonatkozásban mindegyik fél biztosítja a saját területén áthaladó, a másik fél vámterületéről származó vagy a másik fél vámterületére irányuló áruk korlátlan továbbítását.

(2) A két fél között a GATT V. cikkének (2), (3), (4) és (5) bekezdésében leírt szabályokat kell alkalmazni.

(3) Az e cikkben foglalt szabályok nem sértik a felek közötti megállapodás alapján meghatározott ágazatokra, így például különösen a szállításra, vagy termékekre vonatkozó különleges szabályokat.

4. cikk

(PEM Kazahsztán: 10. cikk)

Ezen kívül az áruk ideiglenes behozataláról szóló, mindkét fél számára kötelező nemzetközi egyezményekből eredő jogok és kötelezettségek sérelme nélkül mindegyik fél – saját jogszabályaival összhangban – mentességet biztosít a másik fél részére az ideiglenesen importált áruk utáni importterhek és behozatali vámok alól, azokban az esetekben és azoknak az eljárásoknak megfelelően, amelyeket az e kérdésre vonatkozó, a számára kötelező egyéb nemzetközi egyezmények írnak elő. Ennek során figyelembe veszik azokat a feltételeket, amelyek szerint a kérdéses fél elfogadta az ilyen egyezményből eredő kötelezettségeket.

5. cikk

(PEM Kazahsztán: 11. cikk)

(1) A Kazah Köztársaságból származó árukat mennyiségi korlátozás nélkül importálják a Közösségbe e megállapodás 7., 10. és 11. cikke rendelkezéseinek, valamint Spanyolország és Portugália Európai Közösséghez történő csatlakozásának csatlakozási okmánya 77., 81., 244., 249. és 280. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül.

(2) A Közösségből származó árukat minden mennyiségi korlátozás és azonos hatású intézkedés nélkül importálják a Kazah Köztársaságba, e megállapodás 7., 10. és 11. cikke rendelkezéseinek sérelme nélkül.

6. cikk

(PEM Kazahsztán: 12. cikk)

A felek közötti áruforgalomban a piaci árak érvényesülnek.

7. cikk

(PEM Kazahsztán: 13. cikk)

(1) Amennyiben az egyik fél területére olyan megnövelt mennyiségben és olyan feltételek mellett importálnak valamely terméket, amelyből adódóan sérelem éri az ahhoz hasonló vagy azzal közvetlenül versenyben álló termékek belföldi termelőit, vagy fennáll ennek veszélye, a Közösség vagy a Kazah Köztársaság – azaz az érintett fél – megteheti a megfelelő intézkedéseket a következő eljárásokkal és feltételekkel összhangban.

(2) Az intézkedések megtétele előtt, illetve azokban az esetekben, amelyekre a (4) bekezdést kell alkalmazni, a lehető legrövidebb időn belül, a Közösség vagy – az esettől függően – a Kazah Köztársaság eljuttat a 17. cikkben említett vegyes bizottsághoz valamennyi lényeges információt azzal a céllal, hogy a IV. címben előírtak szerint mindkét fél számára elfogadható megoldást találjanak.

(3) Amennyiben a konzultáció eredményeként a felek a vegyes bizottsághoz történő beterjesztéstől számított 30 napon belül nem tudnak megállapodni a helyzet elkerülését célzó intézkedésekről, a konzultációt kérő fél a kár elhárításához vagy jóvátételéhez szükséges mértékben és ideig szabadon korlátozhatja az érintett termékek behozatalát, vagy egyéb megfelelő intézkedéseket tehet.

(4) Kritikus körülmények között, amikor a késedelem nehezen helyrehozható kárt okozna, a felek a konzultáció előtt is tehetnek intézkedéseket azzal a feltétellel, hogy e lépés megtétele után haladéktalanul konzultációt ajánlanak fel.

(5) Az e cikk szerinti intézkedések megválasztásakor a felek előnyben részesítik azokat az intézkedéseket, amelyek a legkisebb zavart okozzák e megállapodás céljainak elérésében.

(6) E cikk egyetlen rendelkezése sem sérti, illetve semmilyen módon nem érinti a felek valamelyike által a GATT VI. cikkével, a GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodással, a GATT VI., XVI. és XXIII. cikkének értelmezéséről és alkalmazásáról szóló megállapodással vagy a hasonló belső jogszabályokkal összhangban hozott dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedéseket.

8. cikk

(PEM Kazahsztán: 14. cikk)

A felek vállalják, hogy amint a körülmények lehetővé teszik – beleértve a Kazah Köztársaság GATT-hoz történő csatlakozásából eredő helyzetet –, mérlegelik az e megállapodás közöttük folytatott áruforgalomról szóló rendelkezéseinek továbbfejlesztését. A vegyes bizottság ajánlásokat tehet a feleknek az említett továbbfejlesztésről, amelyeket elfogadásuk esetén a felek közötti megállapodás alapján saját megfelelő eljárásaikkal összhangban léptethetnek hatályba.

9. cikk

(PEM Kazahsztán: 15. cikk)

E megállapodás nem zárja ki a behozatalra, kivitelre vagy tranzitárukra vonatkozó olyan tilalmakat vagy korlátozásokat, amelyek a közerkölcs, közrend vagy közbiztonság; az egészségvédelem és az emberek, állatok vagy növények életének védelme; a természeti erőforrások védelme; a művészeti, történelmi vagy régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelme, vagy a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon védelme, illetve az aranyra és ezüstre vonatkozó szabályok alapján indokoltak. Az említett tilalmak és korlátozások azonban nem szolgálhatnak az önkényes megkülönböztetés eszközéül, vagy a szerződő felek közötti rejtett kereskedelmi korlátozásként.

10. cikk

(PEM Kazahsztán: 16. cikk)

E címet nem kell alkalmazni a Kombinált Nómenklatúra 50–63. árucsoportjaiba tartozó textiltermékek kereskedelmére. E termékek kereskedelmét külön megállapodás szabályozza, amelyet 1993. október 15-én parafáltak és ideiglenesen 1993. január 1. óta alkalmaznak.

11. cikk

(PEM Kazahsztán: 17. cikk)

(1) Az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés által szabályozott termékek kereskedelmét e cím rendelkezései szabályozzák az 5. cikk kivételével, hatálybalépésekor pedig az ESZAK-acéltermékek cseréjére vonatkozó mennyiségi megállapodásokról szóló megállapodás rendelkezései irányadók.

(2) A szénnel és acéllal kapcsolatos ügyekben kapcsolattartó csoportot hoznak létre, amely egyrészről a Közösség, másrészről pedig a Kazah Köztársaság képviselőiből áll.

A kapcsolattartó csoport rendszeresen információt cserél a felek érdeklődésére számot tartó valamennyi, szénnel és acéllal kapcsolatos ügyben.

12. cikk

(PEM Kazahsztán: 18. cikk)

A nukleáris anyagok kereskedelme az Európai Atomenergia-közösség és a Kazah Köztársaság között megkötendő külön megállapodás rendelkezéseinek tárgyát képezi.

III. CÍM

FIZETÉS, VERSENY ÉS EGYÉB GAZDASÁGI RENDELKEZÉSEK

(PEM Kazahsztán: IV. cím)

13. cikk

(PEM Kazahsztán: 41. cikk)

A felek vállalják, hogy engedélyezik a Közösség és a Kazah Köztársaság lakosai között az áruk mozgásával összefüggő, szabadon átváltható valutában a folyó fizetési mérlegszámlákon, e megállapodás rendelkezéseivel összhangban teljesített fizetéseket.

14. cikk

A felek megállapodnak abban, hogy megvizsgálják annak lehetőségét, hogy saját versenyjogszabályaikat a köztük folyó kereskedelmet érintő esetekben összehangolt módon alkalmazzák.

15. cikk

(PEM Kazahsztán: 42. cikk)

E cikk és a II. melléklet rendelkezései alapján a Kazah Köztársaság folytatja a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok oltalmának javítását annak érdekében, hogy az e megállapodás hatálybalépését követő ötödik év végéig olyan oltalmi szintet biztosítson, amely hasonló a Közösségen belül a közösségi jogi aktusokban – különösen a II. mellékletben említett jogi aktusokban – előírt szinthez, beleértve ezen jogok érvényesítésének összehasonlítható eszközeit is.

16. cikk

A felek közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös vámügyi jogsegély a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvvel összhangban zajlik.

IV. CÍM

INTÉZMÉNYI, ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

(PEM Kazahsztán: IX. cím)

17. cikk

Az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, valamint a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége között a kereskedelemről, továbbá a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló, 1989. december 18-án aláírt megállapodással létrehozott vegyes bizottság látja el az e megállapodásban számára megjelölt feladatokat mindaddig, amíg létre nem hozzák a partnerségi és együttműködési megállapodás 76. cikkében előírt együttműködési tanácsot.

18. cikk

A vegyes bizottság a megállapodás célkitűzéseinek teljesítése céljából ajánlásokat tehet a megállapodásban szereplő esetekben.

Ajánlásait a két fél közötti megállapodás útján dolgozza ki.

19. cikk

(PEM Kazahsztán: 80. cikk)

Az e megállapodás keretén belül a GATT valamely cikkére utaló rendelkezéssel kapcsolatban felmerülő kérdések megvizsgálásakor a vegyes bizottság a lehető legteljesebb mértékig figyelembe veszi azt az értelmezést, amelyet a GATT szerződő felei általában adnak a GATT szóban forgó cikke tekintetében.

20. cikk

(PEM Kazahsztán: 84. cikk)

(1) E megállapodás alkalmazási körén belül mindegyik fél vállalja annak biztosítását, hogy a másik fél természetes és jogi személyei saját állampolgárai tekintetében megkülönböztetés nélkül fordulhatnak a felek illetékes bíróságaihoz és közigazgatási szerveihez annak érdekében, hogy megvédjék egyéni jogaikat és tulajdonjogaikat, beleértve a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogokat is.

(2) A felek hatásköreik korlátain belül:

- ösztönzik a választottbírósági eljárás alkalmazását a Közösség és a Kazah Köztársaság gazdasági szereplői által megkötött kereskedelmi és együttműködési ügyletekből eredő jogviták rendezésére,

- megállapodnak abban, hogy amennyiben a jogvitát választottbíróság elé terjesztik, a jogvita mindegyik részes fele – kivéve, ha a felek által megválasztott választottbírósági központ szabályai másképpen rendelkeznek – állampolgárságától függetlenül megválaszthatja saját választottbíróját, és hogy az elnöklő harmadik választottbíró vagy az egyedüli választottbíró egy harmadik állam állampolgára is lehet,

- azt ajánlják gazdasági szereplőiknek, hogy kölcsönös egyetértésben válasszák meg a szerződéseikre alkalmazandó jogszabályokat,

- ösztönzik az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottsága (Uncitral) által kidolgozott választottbírósági szabályok alkalmazását és az 1958. június 10-én New York-ban kelt külföldi választottbírósági döntések elismeréséről és végrehajtásáról szóló egyezmény aláíró államainak központjai által bonyolított választottbírósági eljárás igénybevételét.

21. cikk

(PEM Kazahsztán: 85. cikk)

A megállapodás egyetlen rendelkezése sem gátolja a feleket abban, hogy olyan intézkedéseket tegyenek:

a) amelyeket az alapvető biztonsági érdekeikkel ellentétes információközlés megakadályozása érdekében szükségesnek tartanak;

b) amelyek fegyverek, lőszerek vagy hadianyagok előállításával vagy kereskedelmével, vagy védelmi célból nélkülözhetetlen kutatással, fejlesztéssel vagy gyártással kapcsolatosak, feltéve, hogy ezek az intézkedések nem rontják a versenyfeltételeket a nem kifejezetten katonai célokra szánt termékek tekintetében;

c) amelyeket saját biztonságuk szempontjából elengedhetetlennek tartanak a közrend fenntartását befolyásoló súlyos belső zavarok esetében, háború vagy háborús fenyegetést jelentő súlyos nemzetközi feszültség idején, vagy annak érdekében, hogy teljesítsék a béke és a nemzetközi biztonság fenntartása céljából vállalt kötelezettségeiket;

d) amelyeket a kettős felhasználású ipari javak és technológiák ellenőrzése során nemzetközi kötelezettségeik és kötelezettségvállalásaik betartásához szükségesnek tartanak.

22. cikk

(PEM Kazahsztán: 86. cikk)

(1) Az e megállapodással szabályozott területeken és az abban foglalt különleges rendelkezések sérelme nélkül:

- a Kazah Köztársaság által a Közösség tekintetében alkalmazott rendelkezések nem adnak okot a tagállamok, állampolgáraik vagy társaságaik közötti megkülönböztetésre,

- a Közösség által a Kazah Köztársaság tekintetében alkalmazott rendelkezések nem adnak okot a kazah állampolgárok vagy társaságaik közötti megkülönböztetésre.

(2) Az (1) bekezdés rendelkezései nem sértik a felek azon jogát, hogy saját adóügyi jogszabályaik vonatkozó rendelkezéseit alkalmazzák azon adófizetők esetében, akik lakóhelyük tekintetében eltérő helyzetben vannak.

23. cikk

(PEM Kazahsztán: 87. cikk)

(1) Mindkét fél a vegyes bizottság elé terjesztheti a jelen megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos jogvitákat.

(2) A vegyes bizottság ajánlás útján rendezheti a jogvitát.

(3) Amennyiben a jogvita a (2) bekezdéssel összhangban nem rendezhető, mindegyik fél értesítheti a másikat békéltetőbíró kinevezéséről; a másik félnek ezt követően két hónapon belül egy második békéltetőbírót kell kineveznie. Ezen eljárás alkalmazásában a Közösség és a tagállamok a jogvitában ugyanazon részes félnek tekintendők.

A vegyes bizottság nevezi ki a harmadik békéltetőbírót.

A békéltetőbírók ajánlásait többségi szavazással fogadják el. Ezek az ajánlások a felekre nézve nem kötelezők.

24. cikk

(PEM Kazahsztán: 88. cikk)

A felek megállapodnak abban, hogy valamely fél kérésére megfelelő csatornákon keresztül haladéktalanul konzultálnak annak érdekében, hogy megvitassák az e megállapodás értelmezésére vagy végrehajtására és a felek közötti kapcsolatok egyéb érintett szempontjaira vonatkozó kérdéseket.

E cikk rendelkezései semmilyen módon nem érintik és nem sértik a 7., a 23. és a 28. cikket.

25. cikk

(PEM Kazahsztán: 89. cikk)

Az e megállapodás szerint a Kazah Köztársaság számára biztosított bánásmód egyetlen esetben sem lehet kedvezőbb, mint amelyben a tagállamok egymást részesítik.

26. cikk

(PEM Kazahsztán: 91. cikk)

Amennyiben az e megállapodás hatálya alá tartozó ügyeket az Energiacharta Szerződés és annak jegyzőkönyvei szabályozzák, úgy hatálybalépéskor ezt a szerződést és jegyzőkönyveit kell alkalmazni az ilyen ügyekben, azonban csak a szerződés és jegyzőkönyvei által előírt mértékben.

27. cikk

(1) E megállapodást az 1995. január 23-án aláírt partnerségi és együttműködési megállapodás hatálybalépéséig kell alkalmazni.

(2) Bármelyik fél felmondhatja ezt a megállapodás a másik félhez intézett értesítés útján. E megállapodás az ilyen értesítés keltétől számított hat hónap elteltével hatályát veszti.

28. cikk

(PEM Kazahsztán: 94. cikk)

(1) A felek megteszik az e megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges általános vagy egyedi intézkedéseket. Gondoskodnak arról, hogy teljesüljenek az e megállapodásban meghatározott célkitűzések.

(2) Amennyiben az egyik fél úgy ítéli meg, hogy a másik fél elmulasztotta teljesíteni a megállapodás szerinti valamely kötelezettségét, meghozhatja a megfelelő intézkedéseket. Ezt megelőzően – a különösen sürgős esetek kivételével – a vegyes bizottság rendelkezésére bocsát a helyzet alapos kivizsgálásához szükséges valamennyi információt azzal a céllal, hogy a felek számára elfogadható megoldást találjanak.

Ezen intézkedések megválasztásánál elsőbbségben kell részesíteni azokat, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás működését. Ezekről az intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatják a vegyes bizottságot, amennyiben a másik fél ezt kéri.

29. cikk

A megállapodás I. és II. melléklete, valamint a jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezik.

30. cikk

(PEM Kazahsztán: 96. cikk)

E megállapodást kell alkalmazni egyrészről azon területeken, amelyeken az Európai Közösséget, az Európai Szén- és Acélközösséget és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéseket alkalmazzák, az említett szerződésekben meghatározott feltételek szerint, másrészről pedig a Kazah Köztársaság területén.

31. cikk

(PEM Kazahsztán: 97. cikk)

E megállapodás letéteményese az Európai Unió Tanácsának főtitkára.

32. cikk

(PEM Kazahsztán: 98. cikk)

A megállapodás ezen eredeti példányát, amelynek angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol, svéd és kazah nyelvű változata egyaránt hiteles, az Európai Unió Tanácsának főtitkáránál helyezik letétbe.

33. cikk

(PEM Kazahsztán: 99. cikk)

E megállapodást a felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá.

E megállapodás azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba, amelyen a felek értesítették egymást az első bekezdésben említett eljárások befejezéséről.

Hatálybalépésekor és a Kazah Köztársaság és a Közösség közötti kapcsolat tekintetében e megállapodás lép az 1989. december 18-án Brüsszelben aláírt, kereskedelemről, valamint a gazdasági és kereskedelmi együttműködésről szóló, az Európai Gazdasági Közösség, az Európai Atomenergia-közösség és a Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége közötti megállapodás 2. cikke – a negyedik franciabekezdés kivételével–, 3. cikke és a 4–16. cikke helyébe.

+++++ TIFF +++++

Hecho en Bruselas, el cinco de diciembre de mil novecientos noventa y cinco.Udfærdiget i Bruxelles den femte december nitten hundrede og fem og halvfems.Geschehen zu Brüssel am fünften Dezember neunzehnhundertfünfundneunzig.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις πέντε Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα πέντε.Done at Brussels on the fifth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-five.Fait à Bruxelles, le cinq décembre mil neuf cent quatre-vingt-quinze.Fatto a Bruxelles, addì cinque dicembre millenovecentonovantacinque.Gedaan te Brussel, de vijfde december negentienhonderd vijfennegentig.Feito em Bruxelas, em cinco de Dezembro de mil novecentos e noventa e cinco.Tehty Brysselissä viidentenä päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.Som skedde i Bryssel den femte december nittonhundranittiofem.

Por las Comunidades EuropeasFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenΓιа τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades EuropeiasEuroopan yhteisöjen puolestaPå Europeiska gemenskapernas vägnar

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

Csatolt dokumentumok jegyzéke

I. melléklet: | A 2. cikk (3) bekezdésével összhangban a Kazah Köztársaság által a Független Államok részére nyújtott előnyök indikatív jegyzéke |

II. melléklet: | A 15. cikkben említett szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogokról szóló közösségi jogi aktusok |

Jegyzőkönyv a közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös vámügyi jogsegélyről

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A 2. cikk (3) bekezdésével összhangban a Kazah Köztársaság által a Független Államok részére nyújtott előnyök indikatív jegyzéke

(1) Észtország, Fehéroroszország, Grúzia, Litvánia, Moldova, Örményország, Ukrajna, Türkmenisztán, Oroszország tekintetében:

nem vetnek ki behozatali vámokat;

nem vetnek ki kiviteli vámokat a klíring- és államközi megállapodások szerint forgalmazott áruk tekintetében, az e megállapodásokban meghatározott mennyiségi kereten belül;

nem alkalmaznak áfát a kivitelre és behozatalra;

nem alkalmaznak jövedéki adót a kivitelre.

Valamennyi Független Állam tekintetében:

éves államközi kereskedelmi és együttműködési megállapodások alapján kiviteli kontingenseket nyitnak meg a termékszállításokra, hasonlóan az állami szükségletek fedezésére szolgáló szállításokhoz.

(2) Észtország, Fehéroroszország, Grúzia, Litvánia, Moldova, Örményország, Türkmenisztán tekintetében:

a kifizetéseket rubelben kell teljesíteni.

Oroszország tekintetében:

a kifizetéseket rubelben vagy tengében lehet teljesíteni.

Valamennyi Független Állam tekintetében:

nem kereskedelmi műveletek különleges rendszere, beleértve az e műveletekből származó fizetéseket is.

(3) Valamennyi Független Állam tekintetében:

folyó fizetések különleges rendszere.

(4) Valamennyi Független Állam tekintetében:

különleges árrendszer az egyes nyersanyagok és félkész termékek kereskedelmében.

(5) Valamennyi Független Állam tekintetében:

különleges árutovábbítási feltételek.

(6) Valamennyi Független Állam tekintetében:

különleges vámeljárási feltételek.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

A 15. cikkben említett szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogokról szóló közösségi jogi aktusok

1. A 15. cikkben említett közösségi jogi aktusok:

- A Tanács 89/104/EGK első irányelve (1988. december 21.) a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről,

- A Tanács 87/54/EGK irányelve (1986. december 16.) a félvezető termékek topográfiájának jogi oltalmáról,

- A Tanács 91/250/EGK irányelve (1991. május 14.) a számítógépes programok jogi védelméről,

- A Tanács 1768/92/EGK rendelete (1992. június 18.) a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának bevezetéséről,

- A Tanács 2081/92/EGK rendelete (1992. július 14.) a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetjelöléseinek oltalmáról szóló,

- A Tanács 93/83/EGK irányelve (1993. szeptember 27.) a műholdas műsorszórásra és a vezetékes továbbközvetítésre alkalmazandó szerzői jogra és szerzői joggal kapcsolatos jogokra vonatkozó egyes szabályok összehangolásáról,

- A Tanács 93/98/EGK irányelve (1993. október 29.) a szerzői és egyes szomszédos jogok védelmi idejének összehangolásáról,

- A Tanács 92/100/EGK irányelve (1992. november 19.) a bérleti jogról és a kölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos egyes jogokról.

2. Amennyiben problémák merülnek fel a fenti közösségi jogi aktusokban szereplő, a kereskedelmi feltételeket érintő szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon területén, a kölcsönösen kielégítő megoldás elérése érdekében a Közösség vagy a Kazah Köztársaság kérésére sürgős konzultációt folytatnak.

--------------------------------------------------

JEGYZŐKÖNYV

a közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös vámügyi jogsegélyről

1. cikk

Fogalommeghatározások

E jegyzőkönyv alkalmazásában:

a) "vámjogszabályok": a felek területein alkalmazandó rendelkezések, amelyek szabályozzák az áruk behozatalát, kivitelét, továbbítását és vámeljárás alá helyezését, beleértve az említett felek által elfogadott tiltó, korlátozó és ellenőrző intézkedéseket is;

b) "vámok": mindazon vámok, adók, illetékek vagy egyéb díjak, amelyeket a felek területein rónak ki és hajtanak be a vámjogszabályok alkalmazásában, azonban nem foglalja magában azokat az illetékeket és díjakat, amelyek összegüket tekintve a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségeire korlátozódnak;

c) "megkereső hatóság": az az illetékes közigazgatási hatóság, amelyet valamely fél jelölt ki e célból, és amely vámügyekkel kapcsolatban jogsegély iránti megkeresést nyújt be;

d) "megkeresett hatóság": az az illetékes közigazgatási hatóság, amelyet valamely fél jelölt ki ebből e célból, és amelyhez vámügyekkel kapcsolatban jogsegély iránti megkereséssel folyamodnak;

e) "jogsértés": a vámjogszabályok megsértése, valamint az ilyen jogszabályok megsértésére irányuló bármely kísérlet.

2. cikk

Alkalmazási kör

(1) A felek saját hatáskörükön belül és az e jegyzőkönyvben meghatározott módon és feltételek szerint segítik egymást a vámjogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosításában, különösen az e jogszabályok megsértésének megelőzése, kimutatása és kivizsgálása útján.

(2) Az e jegyzőkönyvben meghatározott vámügyi jogsegélyt kell alkalmazni a felek azon közigazgatási hatóságaira, amelyek e jegyzőkönyv alkalmazásában illetékesek. Ez nem sérti a kölcsönös bűnügyi jogsegélyre irányadó szabályokat. Nem terjed ki az igazságügyi hatóság kérésére gyakorolt hatáskörök alapján megszerzett információkra sem, kivéve, ha a szóban forgó hatóságok ebben állapodnak meg.

3. cikk

Jogsegély megkeresés alapján

(1) A megkeresett hatóság a megkereső hatóságot kérésére ellátja valamennyi lényeges információval, hogy az biztosíthassa a vámjogszabályok megfelelő alkalmazását, beleértve az olyan észlelt vagy tervezett műveletekre vonatkozó információkat is, amelyek sértik vagy sértenék ezeket a jogszabályokat.

(2) A megkeresett hatóság a megkereső hatóságot kérésére tájékoztatja arról, hogy az egyik fél területéről exportált árukat szabályszerűen vitték-e be a másik fél területére, és adott esetben meghatározza az árukra alkalmazott vámeljárást.

(3) A megkeresett hatóság a megkereső hatóság kérésére megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy felügyelet alá kerüljenek:

a) azon természetes vagy jogi személyek, akikről vagy amelyekről indokoltan feltételezhető, hogy vámjogszabályokat sértenek vagy sértettek meg;

b) azok a helyek, ahol oly módon halmoztak fel készleteket, hogy indokoltan feltételezhető, hogy azokat olyan műveletek során kívánják leszállítani, amelyek ellentétben állnak a másik fél jogszabályaival;

c) azon bejelentett árumozgások, amelyek esetleg a vámjogszabályok jelentős megsértéséhez vezethetnek;

d) azon szállítóeszközök, amelyekről indokoltan feltételezhető, hogy azokat a vámjogszabályok megsértésénél használták, használják, vagy használhatják fel.

4. cikk

Önkéntes jogsegély

A felek jogszabályaikkal, szabályaikkal és egyéb jogi eszközeikkel összhangban előzetes kérés nélkül jogsegélyt nyújtanak egymásnak, amennyiben azt a vámjogszabályok megfelelő alkalmazásához szükségesnek ítélik meg, különösen ha az alábbiakra vonatkozó információkat szereznek:

- azon műveletek, amelyek e jogszabályokat megsértették, megsértik vagy megsértenék, és a többi fél érdeklődésére számot tarthatnak;

- az ilyen műveletek végrehajtása során használt új eszközök vagy módszerek,

- azon áruk, amelyekről ismert, hogy jelentős vámjogszabály-sértés tárgyát képezik.

5. cikk

Kézbesítés és értesítés

A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság jogszabályaival összhangban megtesz minden szükséges intézkedést, hogy

- kézbesítsen valamennyi dokumentumot, és

- értesítést küldjön valamennyi határozatról,

amely e jegyzőkönyv alkalmazási körébe tartozik, és a (hatóság) területén tartózkodási hellyel vagy székhellyel rendelkező címzettnek szól. Ebben az esetben a 6. cikk 3. pontját kell alkalmazni.

6. cikk

A jogsegély iránti megkeresések alakja és tartalma

(1) Az e jegyzőkönyv szerinti megkereséseket írásban nyújtják be. A megkeresések teljesítéséhez szükséges dokumentumokat csatolják a megkereséshez. Amennyiben a helyzet sürgőssége úgy kívánja, a szóbeli megkeresések is elfogadhatók, ezeket azonban haladéktalanul írásban is meg kell erősíteni.

(2) Az e cikk (1) bekezdése szerinti megkeresések a következő információkat tartalmazzák:

a) a megkeresést benyújtó megkereső hatóság megnevezését;

b) a kért intézkedést;

c) a megkeresés tárgyát és indoklását;

d) az érintett jogszabályokat, szabályokat és más jogi részelemeket;

e) a kivizsgálás tárgyát képező természetes vagy jogi személyek lehető legpontosabb és legrészletesebb megjelölését;

f) a vonatkozó tények és a már elvégzett vizsgálatok összefoglalását, kivéve az 5. cikkben meghatározott esetekben.

(3) A megkereséseket a megkeresett hatóság valamely hivatalos nyelvén vagy az e hatóság számára elfogadható nyelven kell benyújtani.

(4) Ha a megkeresés nem felel meg az alaki követelményeknek, kérhető javítása vagy kiegészítése; óvintézkedések azonban elrendelhetők.

7. cikk

A megkeresések végrehajtása

(1) A jogsegély iránti megkeresés teljesítése érdekében a megkeresett hatóság – vagy, ha ez utóbbi önállóan nem járhat el, az a közigazgatási egység, amelyhez e hatóság a megkeresést továbbította – saját illetékességén és a rendelkezésre álló erőforrások keretein belül úgy jár el, mintha saját nevében vagy ugyanazon fél egyéb hatóságainak megkeresésére cselekedne, azáltal, hogy átadja a már birtokában lévő információkat, elvégzi a megfelelő vizsgálatokat, vagy gondoskodik azok elvégzéséről.

(2) A jogsegély iránti megkereséseket a megkeresett fél jogszabályaival, szabályaival és egyéb jogi eszközeivel összhangban teljesítik.

(3) Az egyik fél megfelelően felhatalmazott tisztviselői az érintett másik fél beleegyezésével és az utóbbi által meghatározott feltételek mellett a megkeresett hatóság – vagy más olyan hatóság, amelyért a megkeresett hatóság felel – hivatalaitól megszerezhetnek olyan, a vámjogszabályok megsértésével kapcsolatos információkat, amelyekre a megkereső hatóságnak e jegyzőkönyv alkalmazásában szüksége van.

(4) Az egyik fél tisztviselői az érintett másik fél beleegyezésével és az utóbbi által meghatározott feltételek mellett jelen lehet az utóbbi fél területén végzett vizsgálatoknál.

8. cikk

Az információk közlésének formája

(1) A megkeresett hatóság a vizsgálatok eredményeit dokumentumok, dokumentumok hitelesített másolatai, jelentések és hasonló eszközök formájában közli a megkereső hatósággal.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott dokumentumok helyettesíthetők azonos céllal, bármilyen formában előállított számítógépes információkkal.

9. cikk

Kivételek a jogsegélynyújtási kötelezettség alól

(1) A felek megtagadhatják az e jegyzőkönyvben meghatározott jogsegélynyújtás biztosítását, amennyiben ez:

a) sértené a szuverenitást, a közrendet, a biztonságot vagy más lényeges érdeket, vagy

b) a vámjogszabályoktól eltérő valutaügyi vagy adószabályokat érintene; vagy

c) ipari, kereskedelmi vagy szakmai titkot sértene.

(2) Amennyiben a megkereső hatóság olyan jogsegélyt kér, amelyet ő maga nem tudna biztosítani, ha erre felkérnék, megkeresésében erre felhívja a figyelmet. Ezután a megkeresett hatóság dönti el, hogy milyen választ ad a megkeresésre.

(3) Amennyiben nem adják meg a jogsegélyt vagy megtagadják, a döntésről és annak okairól haladéktalanul értesíteni kell a megkereső hatóságot.

10. cikk

Titoktartási kötelezettség

(1) Az e jegyzőkönyv alapján bármely formában átadott valamennyi információ bizalmas jellegű. Az információk a hivatali titoktartás hatálya alá esnek, és élvezik az információt átvevő fél vonatkozó jogszabályai és a közösségi hatóságokra vonatkozó megfelelő rendelkezések alapján a hasonló információk számára biztosított védelmet.

(2) Nem továbbítanak név szerinti adatokat, amennyiben indokoltan feltételezhető, hogy az adatok továbbítása vagy a továbbított adatok felhasználása ellentétes lenne az egyik fél alapvető jogelveivel, és különösen ha az érintett személy indokolatlan hátrányt szenvedne. Kérésre az információt átvevő fél tájékoztatja az információt átadó felet az átadott információk felhasználásáról és az elért eredményekről.

(3) Név szerinti adatok csak a vámhatóságoknak, és – szükség esetén – büntetőeljárási célokból az államügyészségnek és az igazságügyi szerveknek továbbíthatók. Más személyek vagy hatóságok csak az információt átadó hatóság előzetes jóváhagyásával juthatnak hozzá ezekhez az információkhoz.

(4) Az információt szolgáltató fél ellenőrzi a továbbítandó információk pontosságát. Amennyiben úgy tűnik, hogy az átadott információ pontatlan volt, vagy törölni kell, az információt átvevő felet haladéktalanul értesítik. Ez utóbbi köteles elvégezni az információ helyesbítését vagy elhagyását.

(5) A közérdek elsőbbsége esetének sérelme nélkül az érintett személy kérésre információt szerezhet a tárolt adatokról és ezen adattárolás céljáról.

11. cikk

Az információ felhasználása

(1) A megszerzett információt kizárólag e jegyzőkönyv alkalmazásában használják fel, és egyéb célokra bármely fél csak az információt szolgáltató közigazgatási hatóság előzetes írásbeli hozzájárulásával használhatja fel, az információ továbbá az említett hatóság által megállapított korlátozások tárgyát képezi.

(2) A (1) bekezdés nem akadályozza meg az információknak a vámjogszabályok betartásának elmulasztása miatt a későbbiekben indított bírósági vagy közigazgatási eljárásban történő felhasználását.

(3) A felek a jegyzőkönyvekben, jelentésekben és tanúvallomásokban, valamint a bírósági eljárások és vádemelések során bizonyítékként felhasználhatják az e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban szerzett információkat és megtekintett dokumentumokat.

12. cikk

Szakértők és tanúk

A megkeresett hatóság valamely tisztviselője felhatalmazást kaphat arra, hogy a felhatalmazás korlátain belül, a másik fél joghatóságában szakértőként vagy tanúként szerepeljen az e jegyzőkönyv által szabályozott ügyekre vonatkozó, bírósági vagy közigazgatási eljárásokban, és hogy bemutassa azon tárgyakat, dokumentumokat vagy ezek hitelesített másolatát, amelyek az eljáráshoz szükségesek lehetnek. A megjelenésre vonatkozó megkeresésben konkrétan meg kell jelölni, hogy a tisztviselőt milyen ügyben és milyen beosztás vagy képesítés alapján kérdezik ki.

13. cikk

A jogsegélynyújtás költségei

A felek lemondanak az e jegyzőkönyv alapján felmerülő költségek megtérítésére vonatkozó, egymás felé támasztott valamennyi követelésről, kivéve értelemszerűen azon szakértők és tanúk, valamint tolmácsok és fordítók költségeit, akik nem a közszolgálati szférában állnak alkalmazásban.

14. cikk

Végrehajtás

(1) E jegyzőkönyv alkalmazásával egyrészről a Kazah Köztársaság központi vámhatóságait, másrészről pedig az Európai Közösségek Bizottságának illetékes szolgálatait és – adott esetben – az Európai Unió tagállamainak vámhatóságait bízzák meg. E hatóságok döntenek a jegyzőkönyv alkalmazásához szükséges valamennyi gyakorlati intézkedésről és rendelkezésről, figyelembe véve az adatvédelmi szabályokat. Ajánlásokat tehetnek az illetékes szerveknek azokról a módosításokról, amelyeket e jegyzőkönyvben szükségesnek tartanak.

(2) A felek konzultálnak egymással és a későbbiekben folyamatosan tájékoztatják egymást a végrehajtás azon részletes szabályairól, amelyeket e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban fogadnak el.

15. cikk

Kiegészítő jelleg

(1) E jegyzőkönyv kiegészíti és nem akadályozza a kölcsönös szolgáltatásokról szóló olyan megállapodások végrehajtását, amelyek az Európai Unió egy vagy több tagállama és a Kazah Köztársaság között jöttek, illetve jöhetnek létre. Nem zárja ki az ilyen megállapodások alapján nyújtott, szélesebb körű kölcsönös jogsegélynyújtást sem.

(2) A 11. cikk sérelme nélkül e megállapodások nem sértik azokat a közösségi szintű intézkedéseket, amelyek a Közösség érdeklődésére esetleg számot tartó, vámügyekkel kapcsolatos információknak a Bizottság illetékes szolgálatai és a tagállamok vámszervei közötti közlését szabályozzák.

--------------------------------------------------

Záróokmány

Egyrészről az EURÓPAI KÖZÖSSÉG, az EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG és az EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG

(a továbbiakban: a Közösség) meghatalmazottai, és

másrészről A KAZAH KÖZTÁRSASÁG meghatalmazottai,

akik egyrészről az Európai Közösség, az Európai Szén- és Acélközösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Kazah Köztársaság közötti, kereskedelemről és kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló ideiglenes megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) aláírása céljából 1995. december 5-én Brüsszelben üléseztek, elfogadták a következő szövegeket:

Megállapodás és jegyzőkönyv a közigazgatási hatóságok közötti kölcsönös vámügyi jogsegélynyújtásról.

A Közösség meghatalmazottai és a Kazah Köztársaság meghatalmazottai elfogadták az alább felsorolt és e záróokmányhoz csatolt együttes nyilatkozatok szövegét:

- együttes nyilatkozat a megállapodás 7. cikkéről,

- együttes nyilatkozat a megállapodás 15. cikkéről,

- együttes nyilatkozat a megállapodás 28. cikkéről.

A Közösség meghatalmazottai tudomásul vették az alább felsorolt és e záróokmányhoz csatolt nyilatkozatot:

A Kazah Köztársaság nyilatkozata a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok védelméről.

+++++ TIFF +++++

Hecho en Bruselas, el cinco de diciembre de mil novecientos noventa y cinco.Udfærdiget i Bruxelles den femte december nitten hundrede og fem og halvfems.Geschehen zu Brüssel am fünften Dezember neunzehnhundertfünfundneunzig.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις πέντε Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα πέντε.Done at Brussels on the fifth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-five.Fait à Bruxelles, le cinq décembre mil neuf cent quatre-vingt-quinze.Fatto a Bruxelles, addì cinque dicembre millenovecentonovantacinque.Gedaan te Brussel, de vijfde december negentienhonderd vijfennegentig.Feito em Bruxelas, em cinco de Dezembro de mil novecentos e noventa e cinco.Tehty Brysselissä viidentenä päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.Som skedde i Bryssel den femte december nittonhundranittiofem.

Por las Comunidades EuropeasFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades EuropeiasEuroopan yhteisöjen puolestaPå Europeiska gemenskapernas vagnar

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

Együttes nyilatkozat a 7. cikkről

A Közösség és a Kazah Köztársaság kijelenti, hogy a védzáradék szövege nem biztosít GATT védelmi bánásmódot.

--------------------------------------------------

Együttes nyilatkozat a 15. cikkről

Saját illetékességük határain belül a felek megállapodnak abban, hogy a megállapodás alkalmazásában a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon magában foglalja különösen a szerzői jogot, beleértve a számítógépes programok szerzői jogait és a szomszédos jogokat, szabadalmakkal, ipari formatervezéssel, földrajzi jelzésekkel kapcsolatos jogokat, beleértve az eredetmegjelölést, védjegyeket és szolgáltatási védjegyeket, integrált áramkörök topográfiáját, valamint az ipari tulajdon oltalmára és a know-how-ról szóló bizalmas információk védelmére vonatkozó Párizsi Egyezmény 10a. cikkében említett tisztességtelen versennyel szembeni védelmet.

--------------------------------------------------

Együttes nyilatkozat a 28. cikkről

A felek megállapodnak abban, hogy a megállapodás 28. cikkében szereplő "különösen sürgős esetek" kifejezés annak helyes értelmezése és gyakorlati alkalmazása céljából a megállapodásnak a felek egyike által elkövetett lényeges megsértését jelenti. A megállapodás lényeges megsértése a következőkben áll:

a) a megállapodás el nem ismerése, amelyet a nemzetközi jog általános szabályai nem büntetnek, vagy

b) a megállapodás 1. cikkében szereplő alapvetően fontos elemek megsértése.

--------------------------------------------------

A Kazah Köztársaság egyoldalú nyilatkozata a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok védelméről

A Kazah Köztársaság kijelenti, hogy:

1. A megállapodás hatálybalépését követő ötödik év végéig a Kazah Köztársaság csatlakozik az e nyilatkozat 2. bekezdésében említett, szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogokról szóló többoldalú egyezményekhez, amelyeknek a Közösség tagállamai részes felei, illetve amelyeket a tagállamok ténylegesen alkalmaznak az ezen egyezményekben szereplő vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően.

2. E nyilatkozat 1. bekezdése a következő többoldalú egyezményekre vonatkozik:

- Berni egyezmény az irodalmi és művészeti művek védelméről (Párizsi törvény, 1971),

- Nemzetközi egyezmény az előadóművészek, a hangfelvétel-előállítók és a műsorsugárzó szervezetek védelméről (Róma, 1961),

- Jegyzőkönyv a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló Madridi megállapodáshoz (Madrid, 1989),

- Nizzai megállapodás a védjegyekkel ellátható áruk és szolgáltatások nemzetközi osztályozásáról (Genf, 1977, módosítva 1979-ben),

- Budapesti szerződés a mikroorganizmusok szabadalmi eljárás céljából történő letétbe helyezése nemzetközi elismeréséről (1977, módosítva 1980-ban),

- Nemzetközi egyezmény az új növényfajták oltalmáról (UPOV) (Genfi törvény, 1978).

3. A Kazah Köztársaság megerősíti, hogy nagy jelentőséget tulajdonít a következő többoldalú egyezményekből eredő kötelezettségeinek:

- Párizsi egyezmény az ipari tulajdon oltalmáról (Stockholmi törvény, 1967, módosítva 1979-ben),

- Madridi megállapodás a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról (Stockholmi törvény, 1967, módosítva 1979-ben),

- Szabadalmi együttműködési szerződés (Washington, 1970, módosítva 1979-ben és 1984-ben).

4. E megállapodás hatálybalépésétől kezdve a Kazah Köztársaság a közösségi vállalatokat és állampolgárokat a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon elismerése és védelme tekintetében ugyanolyan kedvező bánásmódban részesíti, mint amelyet kétoldalú megállapodások alapján harmadik országok részére is biztosít.

5. A 4. bekezdés rendelkezései nem vonatkoznak a Kazah Köztársaság által ténylegesen viszonos alapon harmadik országoknak nyújtott előnyökre, illetve a Kazah Köztársaság által a korábbi SZSZKSZ egy másik országának nyújtott előnyökre.

--------------------------------------------------