Megállapodás a Közös Árualap létrehozásáról

PREAMBULUM

A SZERZŐDŐ FELEK,

AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy a méltányosság és a szuverén egyenlőség elvei alapján előmozdítsák a gazdasági együttműködést és egyetértést minden állam, különösen a fejlett és a fejlődő országok között, és ezzel hozzájáruljanak egy új nemzetközi gazdasági rend létrehozásához.

FELISMERVE az áruk területén, a gazdasági és a társadalmi fejlődés előmozdítását célzó, a nemzetközi együttműködés javított formáinak szükségességét az új nemzetközi gazdasági rend létrehozásának elengedhetetlen feltételeként, különösen a fejlődő országokban.

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a fejlődő országok érdekkörébe tartozó áruk nemzetközi kereskedelme piaci szerkezeteinek javítására irányuló globális fellépést.

EMLÉKEZTETVE az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájának (a továbbiakban: UNCTAD) negyedik ülésszakán elfogadott, az Integrált Áruprogramról szóló 93 (IV) számú határozatra.

MEGÁLLAPODTAK, hogy létrehozzák az alábbi rendelkezésekkel összhangban működő Közös Árualapot:

I. FEJEZET

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Fogalommeghatározások

Az e megállapodás alkalmazásában:

1. "Alap" az e megállapodással létrehozott Közös Árualap.

2. "Nemzetközi árumegállapodás vagy -megegyezés" az áruval kapcsolatos nemzetközi együttműködést előmozdító olyan kormányközi megállapodás vagy megegyezés, amelynek szerződő felei között az érintett áru világkereskedelmének zömét adó termelők és fogyasztók is jelen vannak.

3. "Nemzetközi áruszervezet" a nemzetközi árumegállapodás vagy -megegyezés rendelkezéseinek végrehajtására a nemzetközi árumegállapodással vagy -megegyezéssel létrehozott szervezet.

4. "Társult nemzetközi áruszervezet" az Alaphoz a 7. cikk szerint kapcsolódó nemzetközi áruszervezet.

5. "Társulási megállapodás" egy nemzetközi áruszervezet és az Alap között a 7. cikk szerint megkötött megállapodás.

6. "Maximális pénzügyi igény" egy társult nemzetközi áruszervezet által az Alaptól lehívható vagy kölcsönként felvehető, a 17. cikk (8) bekezdésével összhangban meghatározandó legmagasabb összeg.

7. "Nemzetközi árutestület" a 7. cikk (9) bekezdésével összhangban kijelölt testület.

8. "Elszámolási egység" az Alapnak a 8. cikk (1) bekezdésével összhangban meghatározott elszámolási egysége.

9. "Felhasználható pénznemek" a következők:

a) a német márka, a francia frank, a japán jen, a font sterling, az USA-dollár és minden más, egy illetékes nemzetközi pénzügyi szervezet által nemzetközi ügyleteknél kifizetések teljesítésére széles körben használtként és a főbb devizapiacokon széles körben forgalmazottként kijelölt pénznem; és

b) minden más, az igazgatótanács által minősített többséggel – az Alap által ilyenként kijelölni javasolt pénznem országának jóváhagyása után – kijelölhető szabadon rendelkezésre álló és ténylegesen alkalmazható pénznem.

A kormányzótanács a fenti a) pont értelmében illetékes nemzetközi pénzügyi szervezetet jelöl ki, és minősített többséggel elfogadja a b) pont szerinti pénznemeknek a mindenkori nemzetközi pénzügyi gyakorlattal összhangban történő kijelölésére vonatkozó szabályokat. Az igazgatótanács minősített többséggel levehet egy pénznemet az alkalmazható pénznemek jegyzékéről.

10. "Közvetlenül befizetett tőke" a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a (4) bekezdésében meghatározott tőke.

11. "Befizetett részvények" a 9. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározott közvetlenül befizetett tőke részvényei.

12. "Befizetendő részvények" a 9. cikk (2) bekezdésének b) pontjában és a 10. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott közvetlenül befizetett tőke részvényei.

13. "Szavatoló tőke" az Alapnak egy társult nemzetközi áruszervezetben részt vevő tagjai által a 14. cikk (4) bekezdésének megfelelően az Alapnak nyújtott tőke.

14. "Garanciák" egy társult nemzetközi áruszervezet résztvevői által, a 14. cikk (5) bekezdése alapján az Alapnak nyújtott garanciák, amely résztvevők nem tagjai az Alapnak.

15. "Raktárjegyek" a raktárjegyek, a raktári elismervények és más, az árukészletek tulajdonjogát igazoló okmányok.

16. "Összes szavazat" az Alap összes tagja szavazatainak összege.

17. "Egyszerű többség" az összes leadott szavazat több mint fele.

18. "Minősített többség" az összes leadott szavazat legalább kétharmada.

19. "Különös minősített többség" az összes leadott szavazat legalább háromnegyede.

20. "Leadott szavazatok" a támogató és elutasító szavazatok.

II. FEJEZET

CÉLOK ÉS FELADATOK

2. cikk

Célok

Az Alap céljai a következők:

a) az UNCTAD 93 (IV) számú határozatával elfogadott integrált áruprogram céljai elérésének kulcseszközeként szolgálni;

b) elősegíteni – különösen a fejlődő országok egyedi érdekkörébe tartozó árura vonatkozó – nemzetközi árumegállapodások vagy -megegyezések megkötését és működését.

3. cikk

Feladatok

Céljai elérése érdekében az Alap a következő feladatokat látja el:

a) nemzetközi árumegállapodások vagy -megegyezések keretében, a későbbiekben előírt első számlán keresztül a nemzetközi ütközőkészletek és a nemzetközileg koordinált nemzeti készletek finanszírozásához történő hozzájárulás.

b) az áruk területén, a készleteken kívüli intézkedéseknek a második számlán keresztül történő finanszírozása, a későbbiekben előírt módon;

c) a készleteken kívüli árukra és finanszírozásukra vonatkozó intézkedések tekintetében az együttműködés és konzultáció előmozdítása, a második számlán keresztül, oly módon, hogy középpontként szolgáljon minden termék tekintetében.

III. FEJEZET

Tagság

4. cikk

Jogosultság

Az Alap tagjai lehetnek:

a) az Egyesült Nemzetek, annak bármely szakosított intézménye, vagy a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség minden tagállama; és

b) minden, az Alap tevékenységével összefüggő területeken hatáskörrel rendelkező kormányközi regionális gazdasági integrációs szervezet. Az ilyen kormányközi szervezeteknek nem kell pénzügyi kötelezettségeket vállalniuk az Alappal szemben; de szavazati jogot sem kaphatnak.

5. cikk

Tagok

Az Alap tagjai (a továbbiakban: tagok) a következők:

a) azok az államok, amelyek e megállapodást az 54. cikkel összhangban megerősítették, elfogadták vagy jóváhagyták;

b) azok az államok, amelyek e megállapodáshoz az 56. cikkel összhangban csatlakoztak;

c) azok a – 4. cikk b) pontjában említett – kormányközi szervezetek, amelyek e megállapodást az 54. cikkel összhangban megerősítették, elfogadták vagy jóváhagyták;

d) azok a – 4. cikk b) pontjában említett – kormányközi szervezetek, amelyek e megállapodáshoz az 56. cikkel összhangban csatlakoztak;

6. cikk

A felelősség korlátozása

A tagok kizárólag tagsági viszonyuk alapján nem felelősek az Alap tevékenységéért és kötelezettségéiért.

IV. FEJEZET

A nemzetközi ÁRUszervezetEk és a nemzetközi áRUtestületEk kapcsolata az Alappal

7. cikk

A nemzetközi áruszervezetek és a nemzetközi árutestületek kapcsolata az Alappal

(1) Az Alap első számlájának lehetőségeit csak a nemzetközi árumegállapodásoknak vagy -megegyezéseknek a nemzetközi ütközőkészleteket vagy nemzetközileg összehangolt nemzeti készleteket előíró rendelkezéseinek végrehajtására létrehozott, és társulási megállapodást kötött nemzetközi áruszervezetek használhatják. A társulási megállapodás összhangban van az e megállapodás feltételeivel, és az azokkal összhangban lévő, a kormányzótanács által elfogadandó szabályokkal és rendelkezésekkel.

(2) A nemzetközi árumegállapodásoknak vagy -megegyezéseknek a nemzetközi ütközőkészleteket előíró rendelkezéseinek végrehajtására létrehozott nemzetközi áruszervezet, az első számla céljaira társulhat az Alappal, feltéve, hogy a nemzetközi árumegállapodást vagy -megegyezést a résztvevő termelők és fogyasztók által közösen finanszírozott ütközőkészlet elve alapján és annak megfelelően tárgyalták vagy újratárgyalták. E megállapodás alkalmazásában az illetékekből finanszírozott nemzetközi árumegállapodások vagy -megegyezések társulhatnak az Alappal.

(3) A társulási megállapodás tervezetét az ügyvezető igazgató terjeszti az igazgatótanács elé, és az igazgatótanács ajánlásával a kormányzótanács elé, minősített többséggel történő jóváhagyásra.

(4) Az Alap és a társult nemzetközi áruszervezet közötti társulási megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása során, minden intézmény tiszteletben tartja a másik autonómiáját. A társulási megállapodás – az e megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban – meghatározza az Alap és a társult nemzetközi áruszervezet kölcsönös jogait és kötelezettségeit.

(5) A társult nemzetközi áruszervezet kölcsönt vehet fel az Alaptól annak első számláján keresztül, a második számláról történő finanszírozáshoz jutásra való jogosultságának sérelme nélkül, feltéve, hogy a társult nemzetközi áruszervezet és résztvevői teljesítették, és szabályszerűen teljesítik az Alappal szembeni kötelezettségeiket.

(6) A társulási megállapodás előírja a társult nemzetközi áruszervezet és az Alap közötti elszámolást, a társulási megállapodás megújítása előtt.

(7) Egy társult nemzetközi áruszervezet – ha a társulási megállapodás ezt előírja, és az ugyanazzal az áruval foglalkozó korábbi társult nemzetközi áruszervezet hozzájárulásával – a korábbi nemzetközi áruszervezetet követheti annak jogaiban és kötelezettségeiben.

(8) Az Alap közvetlenül nem avatkozhat be az árupiacok működésébe. Az Alap azonban – a 17. cikk (15)-(17) bekezdése alapján – árukészleteket értékesíthet.

(9) A második számla céljaira az igazgatótanács alkalmanként megfelelő árutestületeket, köztük társult vagy nem társult nemzetközi áruszervezeteket jelöl ki nemzetközi árutestületekként, feltéve, hogy azok megfelelnek a C. mellékletben meghatározott kritériumoknak.

V. FEJEZET

TŐKE ÉS MÁS FORRÁSOK

8. cikk

Elszámolási egység és pénznemek

(1) Az Alap elszámolási egységét az F. melléklet szerint határozzák meg.

(2) Az Alap felhasználható pénznemekkel rendelkezik és pénzügyi ügyleteit ezekben bonyolítja le. A 16. cikk (5) bekezdésének b) pontjában előírtak kivételével, egyetlen tag sem tarthat fenn vagy rendelhet el korlátozásokat az Alap számára az alábbiakból származó felhasználható pénzek birtoklására, felhasználására és átváltására:

a) a közvetlenül befizetett tőke részvényjegyzéseinek fizetése;

b) szavatoló tőke, a szavatoló tőkét helyettesítő készpénz, a nemzetközi áruszervezeteknek az Alappal való társulásából származó garanciák vagy készpénzletétek fizetése;

c) az önkéntes hozzájárulások fizetése;

d) kölcsönfelvétel;

e) a zárolt készletek értékesítése a 17. cikk (15)-(17) bekezdése szerint;

f) az e bekezdésben említett valamely alapból eszközölt kölcsönökkel vagy befektetésekkel kapcsolatos tőkéből, jövedelemből, kamatból vagy más díjakból származó fizetés.

(3) Az elszámolási egységben megadott felhasználható pénznemek értékelési módszerét az igazgatótanács határozza meg, a mindenkori nemzetközi monetáris gyakorlattal összhangban.

9. cikk

Tőkeforrások

(1) Az Alap tőkéje az alábbiakból áll:

a) 47000, az Alap által kibocsátandó – egyenként 7566,47145 elszámolási egység névértékű és összesen 355624157 elszámolási egységű – részvényből álló közvetlenül befizetett tőke; és

b) a 14. cikk (4) bekezdésével összhangban közvetlenül az Alapnak nyújtott szavatoló tőke.

(2) Az Alap által kibocsátandó részvények feloszlása a következő:

a) 37000 befizetett részvény; és

b) 10000 befizetendő részvény.

(3) A közvetlenül befizetett tőke részvényeinek jegyzése csak a tagok által hozzáférhető, a 10. cikk rendelkezéseivel összhangban.

(4) A közvetlenül befizetett tőke részvényeinek számát:

a) szükség esetén a kormányzótanács egy államnak az 56. cikk alapján történő csatlakozásakor felemeli;

b) a kormányzótanács a 12. cikkel összhangban felemelheti;

c) a szükséges összeggel – a 17. cikk (14) bekezdése alapján – felemelik.

(5) Ha a kormányzótanács a közvetlenül befizetett tőke nem jegyzett részvényeit a 12. cikk (3) bekezdése alapján jegyzésre elérhetővé teszi, vagy a közvetlenül befizetett tőke részvényeinek számát az e cikk (4) bekezdésének b) vagy c) pontja alapján felemeli, akkor minden tag jogosult, de nem köteles e részvényeket jegyezni.

10. cikk

Részvényjegyzés

(1) Az 5. cikk a) pontjában említett minden tag az A. mellékletben meghatározottak szerint az alábbiakat jegyzi:

a) 100 befizetett részvény; és

b) további befizetett és befizetendő részvények.

(2) Az 5. cikk b) pontjában említett minden tag az alábbiakat jegyzi:

a) 100 befizetett részvény; és

b) a kormányzótanács által minősített többséggel meghatározandó számú további befizetett és befizetendő részvények, a részvényeknek az A melléklet szerinti elosztásának megfelelő módon, és az 56. cikk szerint megállapított szabályokkal összhangban.

(3) A tagok az e cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti jegyzésük egy részét a második számlára utalhatják azzal a céllal, hogy az önkéntes alapon a második számlára történő összes utalás legalább az 52965300 elszámolási egységet elérje

(4) A közvetlenül befizetett tőke részvényeit a tagok semmilyen módon nem zálogosíthatják el vagy nem terhelhetik meg, és csak az Alapra ruházhatják át.

11. cikk

A részvények fizetése

(1) A tagok az általuk jegyzett közvetlenül befizetett tőke részvényeit az alábbi módokon fizetik:

a) bármely felhasználható pénznemben, az e pénznemnek és az elszámolási egységnek a fizetés időpontjában érvényes átváltási árfolyamán; vagy

b) az érintett tag által a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezésekor választott felhasználható pénznemben, a felhasználható pénznemnek és az elszámolási egységnek az e megállapodás megkötésének időpontjában érvényes átváltási árfolyamán. A kormányzótanács elfogadja a jegyzéseknek a felhasználható pénznemben való kifizetésére vonatkozó szabályokat és rendelkezéseket, további felhasználható pénznemek kijelölése vagy a felhasználható pénznemek jegyzékéről az egyes felhasználható pénznemeknek – az 1. cikk (9) bekezdésével összhangban történő – törlése esetére.

A megerősítő, az elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezésekor minden tag kiválaszt egyet a fenti eljárások közül, amit az összes ilyen kifizetésre alkalmaznia kell.

(2) A 12. cikk (2) bekezdésével összhangban történő felülvizsgálat elvégzése során, a kormányzótanács az árfolyam-ingadozásokra tekintettel felülvizsgálja az e cikk (1) bekezdésében említett fizetési módszer működését, és – figyelembe véve a nemzetközi hitelintézetek gyakorlatának fejlődését – különös minősített többséggel határoz a 12. cikk (3) bekezdésével összhangban kibocsátott közvetlenül befizetett tőke további részvényei jegyzéseinek fizetési módszerében történő esetleges változásokról.

(3) Az 5. cikk a) pontjában említett minden tag:

a) az összes általa jegyzett befizetett részvények 30 százalékát az e megállapodás hatályba lépésétől számított 60 napon belül, vagy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezése utáni 30 napon belül fizeti be, attól függően, hogy melyik a későbbi;

b) egy évvel a fenti a) albekezdésben előírt fizetés után befizeti az összes általa jegyzett befizetett részvények 20 százalékát, és az összes általa jegyzett befizetett részvények 10 százalékának megfelelő összegben visszavonhatatlan, nem átruházható, nem kamatozó saját váltókat helyez letétbe az Alapnál. E váltók beváltásának módjáról és időpontjáról az igazgatótanács határoz;

c) két évvel a fenti a) albekezdésben előírt fizetés után visszavonhatatlan, nem átruházható, nem kamatozó saját váltókat helyez letétbe az Alapnál az összes általa jegyzett befizetett részvények 40 százalékának megfelelő összegben.

E váltók beváltásának módjáról és időpontjáról az igazgatótanács minősített többséggel határoz, kellő figyelemmel az Alap működési igényeire, kivéve, hogy a második számlára elhelyezett részvényekkel kapcsolatos saját váltók beváltásának módjáról és időpontjáról az igazgatótanács határoz.

(4) A tagok által a befizetendő részvényekre jegyzett összeget az Alap csak a 17. cikk (12) bekezdésében előírtak szerint hívhatja le.

(5) A közvetlenül befizetett tőke részvényeire történő fizetések lehívása minden tag részéről arányosan történik, tekintettel a lehívott részvényosztályra vagy -osztályokra, kivéve az e cikk 3. bekezdésének c) pontjában előírtakat.

(6) A legkevésbé fejlett országok közvetlenül befizetett tőkéjének részvényjegyzésére vonatkozó egyedi szabályokat a B. melléklet tartalmazza.

(7) A közvetlenül befizetett tőke részvényjegyzéseit – adott esetben – az érintett tagok megfelelő szervezetei fizetik.

12. cikk

A közvetlenül befizetett tőke részvényjegyzéseinek megfelelősége

(1) Amennyiben az e megállapodás hatálybalépése után 18 hónappal a közvetlenül befizetett tőke részvényjegyzései nem érik el a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott összeget, a kormányzótanács a lehető leghamarabb felülvizsgálja a jegyzések megfelelőségét.

(2) A kormányzótanács felülvizsgálja továbbá – az általa megfelelőnek tartott időszakonként – az első számlán lévő közvetlenül befizetett tőke megfelelőségét. Az első ilyen felülvizsgálatra legkésőbb az e megállapodás hatálybalépését követő harmadik év végén kerül sor.

(3) Az e cikk (1) vagy (2) bekezdése szerinti felülvizsgálat eredményeként a kormányzótanács nem jegyzett részvények jegyzésére való lehetőségéről vagy további közvetlenül befizetett tőke utáni részvények kibocsátásáról határozhat, a kormányzótanács által meghatározandó értékelés alapján.

(4) A kormányzótanács az e cikk szerinti határozatait különös minősített többséggel hozza meg.

13. cikk

Önkéntes hozzájárulások

(1) Az Alap a tagoktól és más forrásokból önkéntes hozzájárulásokat fogadhat el. E hozzájárulásokat felhasználható pénznemben fizetik.

(2) A második számlára történt kezdeti önkéntes hozzájárulásokkal elérendő cél – a 10. cikk (3) bekezdésével összhangban történt elosztáson túlmenően – 211861200 elszámolási egység.

(3) a) A kormányzótanács legkésőbb az e megállapodás hatálybalépését követő harmadik év végén vizsgálja meg a második számla forrásainak megfelelőségét. A második számla tevékenységeinek fényében, a kormányzótanács e vizsgálatot az általa meghatározott más alkalmakkor is elvégezheti.

b) A kormányzótanács bármely ilyen vizsgálat fényében határozhat a második számla forrásainak feltöltéséről, és elfogadhatja az ehhez szükséges rendelkezéseket. E feltöltések a tagok számára önkéntesek, és az e megállapodással összhangban történnek.

(4) Az önkéntes hozzájárulások nem korlátozhatók az Alap általi felhasználásuk tekintetében, azzal a kivétellel, ha a hozzájáruló kijelöli, hogy azt az első vagy a második számlán történő felhasználásra adja.

14. cikk

Az nemzetközi áruszervezeteknek az Alappal való társulásából származó források

A. Készpénzletétek

(1) Egy nemzetközi áruszervezetnek az Alappal történő társulásakor, a társult nemzetközi áruszervezet – az e cikk (2) bekezdésében meghatározott kivétellel – a maximális pénzügyi igénye egyharmadát felhasználható pénznemekben és készpénzben letétbe helyezi az Alapnál, e társult nemzetközi áruszervezet számláján. E letétet egy összegben vagy részletekben helyezik el, minden tényezőre figyelemmel – ideértve az Alap likviditási helyzetét, a társult nemzetközi áruszervezet készpénzletétének rendelkezésre állásából származó pénzügyi előnyök maximálásának szükségességét, és az érintett társult nemzetközi áruszervezet letéti kötelezettsége teljesítéséhez szükséges készpénz emelésére vonatkozó képességét – a nemzetközi áruszervezet és az Alap között létrejött megállapodásától függően.

(2) Az Alaphoz való társulásának időpontjában készletekkel rendelkező társult nemzetközi áruszervezet, az e cikk (1) bekezdése szerinti letéti kötelezettsége egy részét vagy egészét a megfelelő értékű raktárjegynek az Alap részére történő zálogjogterhelésével vagy letétbe helyezésével is teljesítheti.

(3) A társult nemzetközi áruszervezetek az e cikk (1) bekezdése szerint elhelyezett letéteken felül kölcsönösen elfogadható szabályokkal készpénztöbbletüket is letétbe helyezhetik az Alapnál.

B. Szavatoló tőke és garanciák

(4) Egy nemzetközi áruszervezetnek az Alappal történő társulásakor, a társult nemzetközi áruszervezetben résztvevő tagok közvetlenül az Alapba fizetik be – a társult nemzetközi áruszervezet által meghatározott, és az Alap számára megfelelő – szavatoló tőkét. A szavatoló tőke és az e cikk (5) bekezdése alapján nyújtott garanciák és készpénz együttes értéke megfelel e társult nemzetközi áruszervezet maximális pénzügyi igénye kétharmadának, kivéve az e cikk (7) bekezdésében előírtakat. A szavatoló tőkét az Alap számára elfogadható módon – amennyiben szükséges – az érintett tagok megfelelő szervezetei is folyósíthatják.

(5) Ha egy társult nemzetközi áruszervezet résztvevői nem tagok, akkor az az érintett társult nemzetközi áruszervezet – az e cikk (1) bekezdésében említett készpénzletéten túlmenően – az olyan szavatoló tőke összegének megfelelő készpénzt helyez el az Alapnál, amelyet az e résztvevőknek akkor kellett volna befizetniük, ha tagok lennének; a kormányzótanács azonban különös minősített többséggel engedélyezheti a társult nemzetközi áruszervezetnek, hogy az abban a társult nemzetközi áruszervezetben résztvevő tagok tekintetében vagy ugyanolyan összegű kiegészítő szavatoló tőkére vonatkozó rendelkezést, vagy a társult nemzetközi áruszervezet nem tag résztvevői hasonló összegű garanciára vonatkozó rendelkezést szabályozzon. E garanciák hasonló pénzügyi kötelezettségeket tartalmaznak, mint a szavatoló tőke, és az Alapnak megfelelő formájúak.

(6) A szavatoló tőkét és a garanciákat az Alap kizárólag a 17. cikk (11)–(13) bekezdésében előírtaknak megfelelően hívhatja le. A szavatoló tőke és a garanciák kifizetése felhasználható pénznemekben történik.

(7) Ha egy társult nemzetközi áruszervezet letéti kötelezettségének az e cikk (1) bekezdése alapján részletekben tesz eleget, akkor e társult nemzetközi áruszervezet és résztvevői minden részlet kifizetésekor – az e cikk (5) bekezdésével összhangban – összesen a részlet kétszeresével egyenlő összegű szavatoló tőkét, készpénzt vagy garanciákat bocsátanak megfelelően rendelkezésre.

C. Raktárjegyek

(8) Egy társult nemzetközi áruszervezet – a társult nemzetközi áruszervezetnek az Alap felé fennálló kötelezettségei kifizetésének biztosítékaként – zálogjoggal megterheli vagy letétbe helyezi az Alapnak az e cikk (1) bekezdése alapján nyújtott készpénzletét levonásából származó bevételből vagy az Alaptól kapott kölcsönből származó bevételből vásárolt áru-raktárjegyet. Az Alap e raktárjegyeket csak a 17. cikk (15)–(17) bekezdésével összhangban idegenítheti el. A raktárjegyek által megtestesített áruk értékesítésekor, a társult nemzetközi áruszervezet az ezen értékesítésből származó bevételből elsőként az Alaptól a társult nemzetközi áruszervezetnek juttatott kölcsönt fizeti vissza, és ez után tesz eleget – az e cikk (1) bekezdésével összhangban – készpénzfizetési kötelezettségének.

(9) Az Alapnak zálogjoggal megterhelt vagy letétbe helyezett raktárjegyeket – az e cikk (2) bekezdésének alkalmazásában – a kormányzótanács által elfogadott szabályokban és rendelkezésekben meghatározottak szerint értékelik.

15. cikk

Kölcsönfelvétel

Az Alap – a 16. cikk (5) bekezdésének a) pontjával összhangban – kölcsönt vehet fel azzal a feltétellel, hogy az Alapnak az első számla műveleteire felvett kölcsön teljes kinnlevő állománya semmilyen időpontban nem haladhatja meg az alábbiak összegét:

a) a befizetendő részvények nem lehívott része;

b) a társult nemzetközi áruszervezetek résztvevőinek a 14. cikk (4)-(7) bekezdése szerinti szavatoló tőkéjének és garanciáinak nem lehívott része; és

c) a 16. cikk (4) bekezdése alapján képzett különleges tartalék.

VI. FEJEZET

MŰVELETEK

16. cikk

Általános rendelkezések

A. A források felhasználása

(1) Az Alap forrásai és eszközei kizárólag céljai elérésére és feladatai teljesítésére használhatók fel.

B. Két számla

(2) Az Alap két különálló számlát hoz létre és tart fenn forrásai elhelyezésére: az árukészletek finanszírozásához történő hozzájárulás érdekében a 17. cikk (1) bekezdésében előírt forrásokkal feltöltött első számlát; és a készletezésen kívüli területeken hozott intézkedések finanszírozása érdekében a 18. cikk (1) bekezdésében előírt forrásokkal feltöltött második számlát, az Alap szerves egységének veszélyeztetése nélkül. Az Alap pénzügyi kimutatásai tükrözik a számlák különválasztását.

(3) Az egyes számlákon lévő források tartása, felhasználása, lekötése, befektetése vagy más módon való rendelkezésre bocsátása teljesen elkülönül a másik számla forrásaitól. Egyik számla forrásai sem terhelhetők meg a másik számla veszteségeivel, és nem használhatók fel a másik számla műveleteiből vagy egyéb tevékenységeiből származó kötelezettségek teljesítésére.

C. A különleges tartalék

(4) A kormányzótanács az első számlának a kezelési költségek levonásával számított hozamából, az első számlára utalt közvetlenül befizetett tőke 10 %-át meg nem haladó értékben a 17. cikk (12) bekezdésben előírt módon különleges tartalékot hoz létre az első számla kölcsönfelvételéből származó kötelezettségek teljesítésére. E cikk (2) és (3) bekezdése ellenére, a kormányzótanács különös minősített többséggel határoz a nem a különleges tartalékhoz utalt nettó hozam felhasználásáról.

D. Általános hatáskörök

(5) Az e megállapodásban máshol meghatározott egyéb hatáskörein kívül, és a megállapodás általános működési elveire és feltételeire is figyelemmel és azokkal összhangban, az Alap a következő hatásköröket gyakorolhatja műveleteivel összefüggésben:

a) kölcsönt vehet fel a tagoktól, nemzetközi pénzügyi szervezetektől, és – az első számla műveleteihez – a tőkepiacokon, annak az országnak a jogszabályaival összhangban, ahol a kölcsönfelvételre sor kerül, feltéve, hogy az Alap ennek az országnak a hozzájárulásán kívül annak az országnak a beleegyezését is beszerezte, amelynek pénznemében a kölcsönfelvételt denominálják;

b) a műveleteihez nem szükséges pénzeszközöket bármikor az Alap által meghatározható pénzügyi eszközökbe fektetheti, annak az országnak a jogszabályaival összhangban, amelynek területén a befektetésre sor kerül;

c) gyakorolja a céljai és funkciói megvalósításához, valamint az e megállapodás rendelkezéseinek végrehajtásához szükséges egyéb hatásköröket.

E. Általános működési elvek

(6) Az Alap az e megállapodás rendelkezéseinek, és a kormányzótanács által a 20. cikk (6) bekezdése alapján elfogadható szabályoknak megfelelően működik.

(7) Az Alap rendelkezik annak biztosításáról, hogy az általa vagy közreműködésével nyújtott kölcsönöket és támogatásokat csak olyan célokra fordítják, amelyekre a kölcsönt vagy a támogatásokat nyújtották.

(8) Az Alap által kibocsátott értékpapírok előlapján jól láthatóan feltüntetik, hogy a kötelezettség nem a tagokat terheli, kivéve, ha az értékpapír erről kifejezetten másképp rendelkezik.

(9) Az Alap törekszik befektetései ésszerű diverzifikálásának fenntartására.

(10) A kormányzótanács megfelelő szabályokat és rendelkezéseket fogad el az áruknak és szolgáltatásoknak az Alap forrásaiból történő beszerzésére. Ezek a szabályok és rendelkezések általános szabályként megfelelnek a szállítók nemzetközi versenypályáztatása elveinek a tagok területein, és megfelelő elsőbbségben részesítik az Alap fejlődő ország tagjainak szakértőit, szakembereit és beszállítóit.

(11) Az Alap szoros munkakapcsolatot alakít ki a nemzetközi és a regionális pénzügyi szervezetekkel, és – ahol célszerű – ilyen kapcsolatokat létesíthet a tagok olyan köz- vagy magán intézményeivel, amelyek fejlesztési pénzeszközöknek az árukkal kapcsolatos fejlesztési intézkedésekben történő befektetésével foglalkoznak. Az Alap az ilyen intézményekkel társfinanszírozásokban vehet részt.

(12) Műveletei során és hatáskörén belül, az Alap együttműködik a nemzetközi árutestületekkel és a társult nemzetközi áruszervezetekkel a fejlődő importáló országok érdekeinek védelmében, ha ezen országokat az integrált áruprogram szerinti intézkedések hátrányosan érintik.

(13) Az Alap tevékenységét körültekintően végzi, végrehajtja a forrásai megőrzéséhez és megóvásához általa szükségesnek tartott intézkedéseket, és nem vesz részt valutaspekulációban.

17. cikk

Az első számla

A. Források

(1) Az első számla forrásai az alábbiakból állnak:

a) a tagok közvetlenül befizetett tőkéje utáni részvényjegyzései, kivéve jegyzéseik azon részét, amely a 10. cikk (3) bekezdése értelmében a második számlára utalható;

b) a társult nemzetközi áruszervezeteknek a 14. cikk (1)–(3) bekezdése szerinti készpénzletétei;

c) a szavatoló tőke, a szavatoló tőkét helyettesítő készpénz, valamint a társult nemzetközi áruszervezetek résztvevői által a 14. cikk (4)–(7) bekezdése alapján nyújtott garanciák;

d) az első számlára utalt önkéntes hozzájárulások;

e) a 15. cikk szerinti kölcsönfelvételek összegei;

f) az első számla műveleteiből származó esetleges nettó hozamok;

g) a 16. cikk (4) bekezdésében említett különleges tartalék;

h) a társult nemzetközi áruszervezeteknek a 14. cikk (8) és (9) bekezdése szerinti raktárjegyei.

B. Az első számla műveleteinek elvei

(2) Az első számla műveleteihez szolgáló kölcsönfelvételi megállapodások feltételeit az igazgatótanács hagyja jóvá.

(3) Az első számlára utalt közvetlenül befizetett tőke a következő célokra fordítható:

a) az Alap hitelképességének növelése az első számlával kapcsolatos tevékenységei tekintetében;

b) működő tőkeként az első számla rövid távú likviditási szükségleteinek kielégítése;

c) bevételek szerzése az Alap igazgatási költségeinek fedezésére.

(4) Az Alap a társult nemzetközi áruszervezeteknek nyújtott kölcsönök kamatait olyan szinten határozza meg, amely összhangban van a forrásszerzési lehetőségekkel, és fedezi a társult nemzetközi áruszervezeteknek kölcsönként nyújtott összegek megszerzésének költségeit.

(5) Az Alap a társult nemzetközi áruszervezetek készpénzegyenlegei után megfelelő értékű kamatot térít, amely összhangban van pénzügyi befektetéseinek hozamával, figyelembe veszi a társult nemzetközi áruszervezeteknek nyújtott kölcsöneiért felszámított kamatot és az első számla műveleteihez felvett kölcsönök költségét.

(6) A kormányzótanács elfogadja a működési elveket megállapító azon szabályokat és rendelkezéseket, amiken belül meghatározza az e cikk (4) és (5) bekezdésével összhangban számított és kifizetett kamatokat. Ennek során a kormányzótanácsot az Alap pénzügyi életképességének megőrzése vezérli, és szem előtt tartja a társult nemzetközi áruszervezetek tekintetében a megkülönböztetésmentes elbánás elvét.

C. A maximális pénzügyi igény

(7) A társult nemzetközi áruszervezetek maximális pénzügyi igényét és a maximális pénzügyi igény módosítása esetén megteendő lépéseket a társulási megállapodás határozza meg.

(8) A társult nemzetközi áruszervezet maximális pénzügyi igénye tartalmazza a készleteknek a társulási megállapodásban meghatározott engedélyezett készletnagyság és a társult nemzetközi áruszervezet által meghatározott megfelelő vételár szorzataként megállapított beszerzési költségét. A társult nemzetközi áruszervezet ezen túlmenően a maximális pénzügyi igényében a beszerzési költség legfeljebb 20 százalékáig figyelembe vehet – a kölcsönöket terhelő kamatok nélküli – meghatározott fenntartási költségeket.

D. A társult nemzetközi áruszervezeteknek és résztvevőiknek az Alappal szembeni kötelezettségei

(9) A társulási megállapodásban többek között előírják, hogy:

a) a társult nemzetközi áruszervezet és résztvevői milyen módon tegyenek eleget az Alappal szemben a 14. cikkben meghatározott kötelezettségeiknek a szavatoló tőke, a szavatoló tőkét helyettesítő készpénz, a garanciák és a raktárjegyek letétbe helyezése tekintetében;

b) a társult nemzetközi áruszervezet ütközőkészlet-műveleteihez harmadik felektől nem vehet fel kölcsönt, kivéve, ha erről a társult nemzetközi áruszervezet és az Alap az igazgatótanács által jóváhagyott alapon megegyezett;

c) a társult nemzetközi áruszervezet mindenkor felelős és az Alappal szemben kötelezett azoknak a készleteknek a fenntartásáért és megőrzéséért, amelyek tekintetében raktárjegyeket terhelt zálogjoggal vagy helyezett letétbe az Alapnál, és amely készletek fenntartása és kezelése tekintetében megfelelő biztosításokat és alkalmas biztonsági és más szabályokat tart fent;

d) a társult nemzetközi áruszervezet megfelelő, az Alap által az e társult nemzetközi áruszervezet részére nyújtott hitelekre vonatkozó szabályokat – beleértve a tőke visszafizetésére és a kamatfizetésre vonatkozó szabályokat – meghatározó hitelmegállapodásokat köt az Alappal;

e) a társult nemzetközi áruszervezet szükség szerint folyamatosan tájékoztatja az Alapot azoknak az árupiacoknak a helyzetéről és fejlődéseiről, amelyekkel foglalkozik.

E. Az Alapnak a társult nemzetközi áruszervezetekkel szembeni kötelezettségei

(10) A társulási megállapodásban többek között előírják, hogy:

a) az Alap – az e cikk 11. bekezdésének a) pontjára is figyelemmel – megteszi a szükséges rendelkezéseket a társult nemzetközi áruszervezet kérésére a 14. cikk (1) és (2) bekezdése szerint letétbe helyezett összegek részben vagy egészben történő visszavonására;

b) az Alap a társult nemzetközi áruszervezet részére – a társult nemzetközi áruszervezetben résztvevők által nyújtott nem lehívott szavatoló tőke, a szavatoló tőkét helyettesítő készpénz és a 14. cikk (4)–(7) bekezdése szerint az érintett társult nemzetközi áruszervezetben való részvételük alapján nyújtott garanciák összegét meg nem haladó tőkeösszegű – kölcsönöket nyújt;

c) a társult nemzetközi áruszervezetek által a fenti a) és b) pont értelmében megvalósított visszavonások és kölcsönök összegek – az e cikk (8) bekezdésével összhangban – kizárólag a maximális pénzügyi igényhez tartozó készletezési költségek céljára használhatók fel. Fenntartási költségek fedezésére legfeljebb a társult nemzetközi áruszervezeteknek – az e cikk (8) bekezdésével összhangban – az e meghatározott fenntartási költségek fedezésére a maximális pénzügyi igénybe beépített összeg használható.

d) az Alap – az e cikk 11 bekezdésének c) pontjában előírtak kivételével – haladéktalanul raktárjegyeket bocsát a társult nemzetközi áruszervezet rendelkezésére, az ütközőkészlet eladása céljaira;

e) az Alap tiszteletben tartja a társult nemzetközi áruszervezet által nyújtott információk bizalmasságát.

F. Fizetés elmulasztása a társult nemzetközi áruszervezetek részéről

(11) Egy társult nemzetközi áruszervezet által az Alaptól felvett valamely kölcsön várható meg nem fizetése esetén, az Alap konzultál a társult nemzetközi áruszervezettel az ilyen mulasztás elkerülésére vonatkozó intézkedésekről. Egy társult nemzetközi áruszervezet általi fizetés elmulasztása esetén az Alap a mulasztás összegéig az alábbi sorrendben az alábbi forrásokhoz folyamodik:

a) a mulasztó társult nemzetközi áruszervezetnek az Alapban tartott készpénze;

b) a mulasztó társult nemzetközi áruszervezet résztvevői által az érintett társult nemzetközi áruszervezetben való részvételük alapján nyújtott szavatoló tőkéből történő arányos lehívások összegei és a garanciák;

c) az e cikk (15) bekezdésére is figyelemmel, a mulasztó társult nemzetközi áruszervezet által az Alap részére zálogjoggal megterhelt vagy letétbe helyezett raktárjegyek.

G. Az első számla kölcsönfelvételeiből származó kötelezettségek

(12) Amennyiben az Alap az első számla kölcsönfelvételeiből eredő fizetési kötelezettségeinek másként nem tud eleget tenni, akkor ezeket a következő forrásokból és az alábbi sorrendben teljesíti; feltéve, hogy ha egy társult nemzetközi áruszervezet nem tett eleget az Alappal szembeni kötelezettségeinek, akkor az Alap már – a lehető legteljesebb mértékig – felhasználta az e cikk 11. bekezdésében említett forrásokat:

a) a különleges tartalék;

b) az első számlára utalt befizetett részvények jegyzéseinek összege;

c) a befizetendő részvények jegyzéseinek összegei;

d) a mulasztó társult nemzetközi áruszervezet résztvevői által az érintett társult nemzetközi áruszervezetben való részvételük alapján nyújtott szavatoló tőkéből történő arányos lehívások összegei és a garanciák;

A társult nemzetközi áruszervezetek résztvevőinek a fenti d) ponttal összhangban történő kifizetéseit az Alap az e cikk (11), (15), (16) és (17) bekezdésével összhangban nyújtott forrásokból a lehető legkorábban visszafizeti; az ilyen visszafizetések után megmaradó forrásokat a fenti a), b) és c) pontban említett forrásoknak fordított sorrendben való pótlására használják fel.

(13) Az Alap – a társult nemzetközi áruszervezet mulasztásából származó bármely kötelezettségének teljesítése céljából – a szavatoló tőkéből történő arányos lehívások összegeit és a garanciákat az e cikk 12. bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt forrásokhoz való folyamodást követően használja fel.

(14) Annak érdekében, hogy az Alap teljesítse az e cikk (12) és (13) bekezdésében említett forrásokhoz való folyamodás után még esetlegesen fennálló kötelezettségeit, a közvetlenül befizetett tőke részvényeit a kötelezettségek teljesítéséhez szükséges összeggel emelik, és a kormányzótanács rendkívüli ülésszakát összehívják, hogy határozzon az emelés részleteiről.

H. A zárolt készleteknek az Alap által történő elidegenítése

(15) Az Alap szabadon elidegenítheti a mulasztó társult nemzetközi áruszervezettől az e cikk (11) bekezdése alapján zárolt árukészleteket, feltéve, hogy az Alap megpróbálja elkerülni az ilyen készletek kényszerűségből történő eladása, az elidegenítéseknek az Alap saját kötelezettségei teljesítésével kapcsolatos mulasztás elkerüléséhez szükséges mértékű elhalasztásával.

(16) Az igazgatótanács megfelelő időközönként az érintett társult nemzetközi áruszervezettel konzultálva felülvizsgálja azoknak a készleteknek elidegenítéseit, amelyekhez az Alap az e cikk (11) bekezdésének c) pontjával összhangban folyamodott, és minősített többséggel határoz ezen elidegenítések elhalasztásáról.

(17) Az ilyen készletek elidegenítéséből származó összegeket az Alap elsőként az első számlára az érintett társult nemzetközi áruszervezet tekintetében meglévő kölcsönökre, azután – fordított sorrendben – az e cikk (12) bekezdésében felsorolt forrásokra használja fel.

18. cikk

A második számla

A. Források

(1) A második számla forrásai a következőkből állnak:

a) a közvetlenül befizetett tőkének a 10. cikk (3) bekezdésével összhangban a második számlára utalt része;

b) a második számlára juttatott önkéntes hozzájárulások;

c) a második számlán időnként keletkező nettó bevétel;

d) kölcsönfelvételek;

e) minden más, az – e megállapodás értelmében a második számla műveleteinek céljára – Alap rendelkezésére bocsátott, kapott, vagy megszerzett forrás.

B. A második számla pénzügyi korlátai

(2) Az Alapnak a második számla műveletei során nyújtott kölcsönei és támogatásai és az ilyenekben való részvétele összességében nem haladhatja meg a második számla forrásainak összegét.

C. A második számla műveleteinek elvei

(3) Az Alap – a közvetlenül befizetett tőkének a második számlára utalt része kivételével – kölcsönöket és a második számla forrásaiból történő készletezés kivételével az árukkal kapcsolatos intézkedések finanszírozásához támogatásokat nyújthat vagy azokban részt vehet, az e megállapodás rendelkezéseire és különösen az alábbi feltételekre is figyelemmel:

a) az intézkedéseknek áru-fejlesztésre, a piacok strukturális feltételeinek javítására és meghatározott áruk hosszú távú versenyképességének és kilátásainak megerősítésére kell irányulniuk. Az ilyen intézkedések tartalmazzák a kutatást és fejlesztést, a termelékenység javítását, a forgalomba hozatalt, valamint – rendszerint közös finanszírozás vagy technikai segítségnyújtás útján – a vertikális diverzifikáció előmozdítását akár önállóan végrehajtva, mint a romlandó áruk esetében, akár más olyan áruk esetében, amelyek problémái készletezéssel nem oldhatók meg megfelelőképpen, vagy pedig a készletezési tevékenységen felül és azt támogatva;

b) az intézkedéseket az azonos nemzetközi árutestületben résztvevő termelők és a fogyasztók közösen támogatják és kísérik figyelemmel;

c) az Alap második számlával kapcsolatos műveletei egy nemzetközi árutestület vagy annak ügynöksége, vagy a nemzetközi árutestület által kijelölt tag vagy tagok részére történő kölcsönök és támogatások nyújtásával is megvalósulhat, az igazgatótanács által meghatározott megfelelő feltételekkel, figyelembe véve a nemzetközi árutestület, vagy a tag vagy tagok gazdasági helyzetét, valamint a javasolt művelet jellegét és követelményeit. Az ilyen kölcsönöket állami garancia, vagy más, a nemzetközi árutestület vagy az általa kijelölt tag vagy tagok megfelelő garanciái fedezhetik;

d) az Alap által a második számlán keresztül finanszírozandó projektet támogató nemzetközi árutestület a projekt célját, tartamát, helyét és költségét, valamint a végrehajtásáért felelős ügynökséget meghatározó részletes írásos javaslatot nyújt be az Alapnak;

e) a kölcsön vagy támogatás megadása előtt az ügyvezető igazgató a 25. cikk (2) bekezdésével összhangban a javaslatról a saját ajánlását és – adott esetben – a tanácsadó bizottság tanácsait is tartalmazó részletes értékelést terjeszt az igazgatótanács elé. A javaslatok kiválasztásáról és jóváhagyásáról az igazgatótanács minősített többséggel határoz, e megállapodással és az Alap műveleteire vonatkozó, az e megállapodás értelmében elfogadott kapcsolódó szabályokkal és rendelkezésekkel összhangban;

f) az Alap a hozzá finanszírozásra benyújtott projektjavaslatok értékelése során – általános szabályként – igénybe veszi a nemzetközi vagy regionális intézmények szolgálatait, és – adott esetben – a területre szakosodott illetékes ügynökségek és szakértők szolgálatait. Az Alap az ezen intézményeket meg is bízhatja kölcsöneinek és támogatásainak kezelésével, és az általa finanszírozott projektek megvalósításának felügyeletével. Ezen intézményeket, ügynökségeket és tanácsadókat a kormányzótanács által elfogadott szabályoknak és rendelkezéseknek megfelelően választják ki;

g) a kölcsönök nyújtása és az azokban való részvétel során az Alap megfelelő figyelmet fordít annak kilátásait, hogy a kölcsönbevevő és a kezes várhatóan eleget tud-e tenni az Alappal szemben az ilyen ügyletekből származó kötelezettségeinek;

h) az Alap – az e megállapodással vagy az Alap által létrehozott bármely más szabállyal vagy rendelkezéssel összhangban – a nemzetközi árutestülettel, annak ügynökségével, az érintett taggal vagy tagokkal a kölcsön vagy a támogatás összegét és feltételeit meghatározó és – többek között – az állami vagy más megfelelő garanciákról is rendelkező megállapodást köt;

i) a bármely pénzügyi művelet alapján nyújtott pénzösszegek csak a projekttel kapcsolatban ténylegesen felmerült költségekre bocsáthatók a kedvezményezett rendelkezésére;

j) az Alap nem refinanszíroz eredetileg más forrásokból finanszírozott projekteket;

k) a kölcsönöket a kölcsön nyújtásának pénznemében vagy pénznemeiben fizetik vissza;

l) az Alap törekszik a második számlának a meglévő nemzetközi és regionális pénzügyi intézményekkel folytatott tevékenységek megismételésének elkerülésére, de ezen intézményekkel társfinanszírozásban részt vehet;

m) az Alap – a második számla forrásainak felhasználására vonatkozó prioritások meghatározása során – megfelelő hangsúlyt fektet a legkevésbé fejlett országok szempontjából fontos árukra;

n) a második számla projektjeinek vizsgálatakor megfelelő hangsúlyt fektetnek a fejlődő országok – különösen a kisebb termelő-exportőr országok – szempontjából lényeges árukra;

o) az Alap megfelelő figyelmet fordít arra, hogy a második számla forrásainak aránytalan részének egyetlen meghatározott áru javára történő felhasználását kerülni kell.

D. Kölcsönfelvétel a második számla javára

(4) Az Alap által a 16. cikk (5) bekezdésének a) pontja alapján a második számla javára történő kölcsönfelvételeknek összhangban kell lenniük a kormányzótanács által elfogadandó szabályokkal és rendelkezésekkel, és meg kell felelniük az alábbi feltételeknek:

a) e kölcsönök az Alap által elfogadandó szabályokban és rendelkezésekben meghatározott kedvezményes feltételekkel jönnek létre, és ezen összegek nem kölcsönözhetők tovább kedvezményesebb feltételekkel, mint amilyenekkel azokat megszerezték;

b) számviteli célokból a felvett kölcsönök összegeit egy olyan kölcsönszámlán helyezik el, amelyek forrásainak megőrzése, felhasználása, rendelkezésre tartása, befektetése vagy más módon történő elidegenítése teljesen elkülönül az Alap más forrásaitól, beleértve a második számla más forrásait;

c) az Alap más forrásai, a második számla más forrásait is beleértve, nem terhelhetők meg az e kölcsönszámla műveleteiből és más tevékenységeiből származó veszteségekkel, és nem használhatók fel az ezekből származó kötelezettségek teljesítésére;

d) a második számla kölcsönfelvételeit az igazgatótanács hagyja jóvá.

VII. FEJEZET

SZERVEZET ÉS IGAZGATÁS

19. cikk

Az Alap felépítése

Az Alapnak kormányzótanácsa, igazgatótanácsa, egy ügyvezető igazgatója és feladatai ellátásához szükséges személyzete van.

20. cikk

Kormányzótanács

(1) Az Alap teljes hatásköre a kormányzótanácsra van ruházva.

(2) Minden tag egy kormányzót és egy helyettest jelöl ki, akik az őket kijelölő tag javára járnak el a kormányzótanácsban. A helyettes részt vehet az üléseken, de csak elöljárója távolléte esetében szavazhat.

(3) A kormányzótanács az igazgatótanácsra ruházhatja bármely hatáskörét, a következő hatáskörök kivételével:

a) az Alap alapvető politikájának meghatározása;

b) az 56. cikkel összhangban az e megállapodáshoz való csatlakozás feltételeinek meghatározása;

c) valamely tag felfüggesztése;

d) a közvetlenül befizetett tőke részvényeinek felemelése vagy leszállítása;

e) az e megállapodás módosításainak elfogadása;

f) az Alap műveleteinek megszüntetése és vagyonának a IX. fejezettel összhangban történő felosztása;

g) az ügyvezető igazgató kinevezése;

h) az e megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozóan az igazgatótanács által meghozott határozatokkal szemben a tagok által benyújtott fellebbezések eldöntése;

i) az Alap ellenőrzött éves beszámolójának jóváhagyása;

j) a 16. cikk (4) bekezdése értelmében a különleges tartalék képzése utáni tiszta hozammal kapcsolatos döntés;

k) a javasolt társulási megállapodások jóváhagyása;

l) a más nemzetközi szervezetekkel javasolt megállapodásoknak a 29. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban történő jóváhagyása;

m) a második számlának a 13. cikkel összhangban történő feltöltésére vonatkozó döntés.

(4) A kormányzótanács évente ülést, és – saját döntése vagy az összes szavazat legalább egynegyedével rendelkező 15 kormányzó összehívása alapján vagy az igazgatótanács kérésére – rendkívüli üléseket tart.

(5) A kormányzótanács bármely ülésének határozatképességéhez szükséges létszámot az összes szavazat legalább kétharmadával rendelkező kormányzók többsége alkotja.

(6) A kormányzótanács különös minősített többséggel az általa Alap ügyviteléhez szükségesnek tartott az e megállapodással összhangban lévő szabályokat és rendelkezéseket hozhat létre.

(7) A kormányzók és a helyettesek az Alaptól nem részesülnek javadalmazásban, kivéve, ha a kormányzótanács minősített többséggel úgy dönt, hogy részükre ésszerű napidíjat fizet és az üléseken való részvétellel kapcsolatban felmerült utazási költségeket megtéríti.

(8) A kormányzótanács minden éves ülésén a kormányzók közül egy elnököt választ. Az elnök tisztségét az utódja megválasztásáig viseli. Az elnök további egy időszakra újraválasztható.

21. cikk

Szavazás a kormányzótanácsban

(1) A kormányzótanácsban a szavazatokat a D. melléklettel összhangban osztják fel a tagállamok között.

(2) A kormányzótanács a döntéseit – lehetőség szerint – szavazás nélkül hozzák meg.

(3) Ha a megállapodás másként nem rendelkezik, a kormányzótanács az elé kerülő kérdésekben egyszerű többséggel dönt.

(4) A kormányzótanács szabályokkal és rendelkezésekkel olyan eljárást hozhat létre, amellyel az igazgatótanács a kormányzótanács összehívása nélkül megkaphatja a tanács egy meghatározott kérdésre vonatkozó szavazatát

22. cikk

Igazgatótanács

(1) Az igazgatótanács felelős az Alap műveleteinek végrehajtásáért, és erről a kormányzótanácsnak tesz jelentést. Ebből a célból az igazgatótanács gyakorolja a részére az e megállapodásban máshol biztosított, vagy a kormányzótanács által ráruházott hatásköröket. A ráruházott hatáskörök gyakorlása során az igazgatótanács ugyanolyan szintű többséggel határoz, mint a kormányzótanács, ha ezt a hatáskört magánál tartotta volna.

(2) A kormányzótanács az E. mellékletben meghatározott módon 28 igazgatót és mindegyik igazgató mellé egy helyettest választ.

(3) Mindegyik igazgatót és helyettesét kétéves időszakra választják meg, és újraválaszthatók. Tisztségüket utódaik megválasztásáig viselik. A helyettes részt vehet az üléseken, de csak elöljárója távollétében szavazhat.

(4) Az igazgatótanács az Alap központjában működik, és olyan gyakran tartja üléseit, ahogyan azt az Alap ügyvitele szükségessé teszi.

(5) a) Az igazgatók és helyetteseik az Alaptól nem részesülnek javadalmazásban. Az Alap azonban ésszerű napidíjat fizethet és az üléseken való részvétellel kapcsolatban felmerült utazási költségeket megtérítheti.

b) A fenti a) albekezdés ellenére az igazgatók és helyetteseik az Alaptól javadalmazásban részesülnek, ha a kormányzótanács minősített többséggel úgy dönt, hogy teljes munkaidőben szolgáljanak.

(6) Az igazgatótanács bármely ülésének határozatképességéhez szükséges létszámot az összes szavazat legalább kétharmadával rendelkező igazgatók többsége alkotja

(7) Az igazgatótanács a társult nemzetközi áruszervezetek és a nemzetközi árutestületek ügyvezetőit meghívhatja, hogy az igazgatótanács tanácskozásain szavazati jog nélkül részt vegyenek.

(8) Az igazgatótanács meghívja az UNCTAD főtitkárát, hogy az igazgatótanács ülésein megfigyelőként jelen legyen.

(9) Az igazgatótanács meghívhatja más érdekelt nemzetközi szervezetek képviselőit, hogy ülésein megfigyelőként jelen legyenek.

23. cikk

Szavazás az igazgatótanácsban

(1) Minden igazgató az általa képviselt tagoknak juttatható szavazatszámmal jogosult szavazni. Ezeket a szavazatokat nem kell egy egységként leadni.

(2) Az igazgatótanácsban a döntéseket – lehetőség szerint – szavazás nélkül hozzák meg.

(3) Ha a megállapodás másként nem rendelkezik, az igazgatótanács az elé kerülő kérdésekben egyszerű többséggel dönt.

24. cikk

Ügyvezető igazgató és személyzet

(1) A kormányzótanács minősített többséggel nevezi ki az ügyvezető igazgatót. Ha a kinevezett személy a kinevezésének időpontjában kormányzó, ügyvezető igazgató vagy helyettes, akkor ügyvezető igazgatói teendőinek megkezdése előtt le kell mondania e tisztségeiről.

(2) Az Alap rendes ügyvitelét, a kormányzótanács és az igazgatótanács irányításával, az ügyvezető igazgató vezeti.

(3) Az ügyvezető igazgató az Alap legmagasabb beosztású végrehajtó tisztviselője és az igazgatótanács elnöke, amelynek ülésein szavazati jog nélkül vesz részt.

(4) Az ügyvezető igazgató hivatali ideje négy év, és további egy időszakra ismételten kinevezhető. Tisztsége azonban bármely időpontban megszűnik, ha a kormányzótanács minősített többséggel így dönt.

(5) Az ügyvezető igazgató az Alap által elfogadandó személyzeti szabályok és rendelkezések szerint felelős a személyzet megszervezéséért, kinevezéséért és elbocsátásért. A személyzet kinevezése során az ügyvezető igazgató – a hatékonyság és a szakmai alkalmasság legmagasabb szintje biztosításának mindenek felett álló jelentőségére is figyelemmel – kellő figyelmet fordít arra, hogy a tisztviselők földrajzilag minél szélesebb körből kerüljenek felvételre.

(6) Az ügyvezető igazgató és a személyzet feladataik ellátása során teljes egészében kizárólag az Alapnak tartoznak felelőséggel, más hatóságnak nem. Minden tag tiszteletben tartja e felelősség nemzetközi jellegét, és tartózkodik minden, az ügyvezető igazgató és a személyzet feladataik ellátásával kapcsolatos befolyásolására irányuló kísérlettől.

25. cikk

A tanácsadó bizottság

(1) a) A kormányzótanács – figyelemmel a második számla működésének mielőbbi elindításának szükségességére – a kormányzótanács által, a második számla műveleteinek megkönnyítése érdekében elfogadandó szabályokkal és rendelkezésekkel összhangban a lehető leghamarabb tanácsadó bizottságot hoz létre.

b) A tanácsadó bizottság összetételének meghatározása során kellő figyelmet fordítanak a széles és méltányos területi megoszlásra, az árufejlesztési kérdésekben szerzett egyéni szakértelemre, valamint az érdekek – beleértve az önkéntes hozzájárulók érdekeit is – átfogó képviseletének kívánalmára.

(2) A tanácsadó bizottság feladatai a következők:

a) a nemzetközi árutestületek által az Alapnak a második számlán keresztül történő finanszírozásra vagy társfinanszírozásra javasolt intézkedési programok technikai és gazdasági vonatkozásaira és e javaslatokhoz csatolandó prioritásokra vonatkozó, az igazgatótanács részére történő tanácsadás;

b) a második számlán keresztül történő finanszírozás szempontjából vizsgált meghatározott projektek értékeléséhez kapcsolódó egyedi szempontokra vonatkozó, az igazgatótanács kérésére történő tanácsadás;

c) a második számlán belüli intézkedések közötti relatív prioritások meghatározására, a támogatásokhoz és kölcsönökhöz történő segítségnyújtásra irányuló értékelési eljárásokra, és más nemzetközi pénzügyi intézményekkel és más intézményekkel való társfinanszírozásra vonatkozó iránymutatások és kritériumok tekintetében az igazgatótanács részére történő tanácsadás;

d) az ügyvezető igazgatónak a második számlán keresztül finanszírozott projektek felügyeletére, végrehajtására és értékelésére vonatkozó jelentéseihez megjegyzések fűzése.

26. cikk

A költségvetésre és az ellenőrzésre vonatkozó rendelkezések

(1) Az Alap igazgatási költségeit az első számla bevételeiből fedezik.

(2) Az ügyvezető igazgató készíti el az éves igazgatási költségvetést, amelyet az igazgatótanács megvizsgál, majd ajánlásaival együtt a kormányzótanács elé terjeszti jóváhagyásra.

(3) Az ügyvezető igazgató gondoskodik az Alap számláinak évenkénti független és külső ellenőrzéséről. Az ellenőrzött éves beszámolót az igazgatótanács annak megvizsgálása után, ajánlásaival a kormányzótanács elé terjeszti jóváhagyásra.

27. cikk

A központ székhelye

Az Alap központjának helyéről – lehetőség szerint első éves ülésén – a kormányzótanács minősített többséggel dönt. Az Alap – a kormányzótanács határozata alapján – szükség szerint bármely tag területén további irodákat létesíthet.

28. cikk

A jelentések közzététele

Az Alap az ellenőrzött éves beszámolót tartalmazó éves jelentést bocsát ki és juttat el a tagoknak. Ezt a jelentést és beszámolót a kormányzótanács elfogadása után tájékoztatás céljából továbbítják az ENSZ Közgyűlésének, az UNCTAD Kereskedelmi és Fejlesztési Tanácsának, a társult nemzetközi áruszervezeteknek, és más érdekelt nemzetközi szervezeteknek.

29. cikk

Kapcsolatok az Egyesült Nemzetekkel és más szervezetekkel

(1) Az Alap tárgyalásokat kezdhet az Egyesült Nemzetekkel egy olyan megállapodás megkötése céljából, amelynek értelmében az Alap az Egyesült Nemzetekkel annak egyik – az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 57. cikkében említett – szakosított intézményeként kapcsolatba lépjen. Az Alapokmány 63. cikkével összhangban megkötött bármely megállapodás a kormányzótanácsnak az igazgatótanács ajánlása alapján adott jóváhagyását igényli.

(2) Az Alap szoros együttműködést alakíthat ki az UNCTAD-dal és az Egyesült Nemzetek rendszeréhez tartozó egyéb szervezetekkel, más kormányközi szervezetekkel, nemzetközi pénzügyi intézményekkel, nem kormányzati szervekkel, és az érintett területekkel és tevékenységekkel foglalkozó kormányzati ügynökségekkel, és – ha szükségesnek tartja – e szervekkel megállapodásokat köthet.

(3) Az Alap az e cikk (2) bekezdésében említett szervekkel, az igazgatótanács határozata alapján, munkaszerződés-formákat hozhat létre.

VIII. FEJEZET

tagok kilépése és felfüggesztése, társult nemzetközi áruszervezetek kilépése

30. cikk

Tagok kilépése

Bármely tag – a 35. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előírtak kivételével, és a 32. cikk rendelkezéseire is figyelemmel – bármikor kiléphet az Alapból az Alaphoz benyújtott írásbeli felmondással. E kilépés a felmondásában megjelölt – a felmondásnak az Alap által történő kézhezvételét követő 12 hónapnál nem rövidebb – időpontban lép hatályba.

31. cikk

A tagság felfüggesztése

(1) Ha egy tag az Alappal szembeni bármely pénzügyi kötelezettségét nem teljesíti, akkor a kormányzótanács – a 35. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előírtak kivételével – minősített többséggel hozott határozatával felfüggesztheti a tagságát. Az így felfüggesztett tag a felfüggesztés időpontjától számított egy év elteltével automatikusan elveszti a tagságát, kivéve, ha a kormányzótanács úgy határoz, hogy a felfüggesztést további egy éves időszakra meghosszabbítja.

(2) Ha a kormányzótanács meggyőződött arról, hogy a felfüggesztett tag teljesítette az Alappal szembeni pénzügyi kötelezettségeit, akkor helyreállítja a tag jogállását.

(3) A felfüggesztés tartama alatt a tag nem gyakorolhatja az e megállapodás szerinti jogait – a kilépésre és az Alap működésének befejezésekor gyakorolt választottbíráskodásra való jog kivételével –, de az e megállapodás szerinti valamennyi kötelezettségét teljesítenie kell.

32. cikk

Elszámolás

(1) Amikor egy tag tagsága megszűnik – az Alappal szembeni kötelezettségei tekintetében – e tag továbbra is felelős a tagsága megszűnésének időpontja előtt az Alap által lehívott összegek fizetéséért és az ezen időpontban fennálló fizetések teljesítéséért. Továbbra is felelős a szavatoló tőke tekintetében fennálló kötelezettségei teljesítéséért, amíg az Alap számára – és a 14. cikk (4)–(7) bekezdésének – megfelelő rendelkezések létre nem jönnek. Minden társulási megállapodás előírja, hogy – ha a társult nemzetközi áruszervezet valamely résztvevőjének tagsága megszűnik – a társult nemzetközi áruszervezet biztosítja, hogy ilyen rendelkezések legkésőbb a tag tagságának megszűnésének időpontjáig létrejöjjenek.

(2) Amikor egy tag tagsága megszűnik, az Alap a 16. cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban gondoskodik részvényei visszavásárlásáról, az érintett taggal való elszámolás részeként, és érvényteleníti szavatoló tőkéjét, feltéve, hogy az e cikk (1) bekezdésében meghatározott kötelezettségek és követelmények teljesültek. A részvények visszavásárlási ára a tagsági viszony megszűnésének napján az Alap könyvei szerinti érték; a tagnak az ez alapján járó összegeket az Alap felhasználhatja a tagnak az Alappal szemben – az e cikk (1) bekezdése értelmében – fennálló kötelezettségei fedezésére.

33. cikk

A társult nemzetközi áruszervezetek kilépése

(1) Bármely társult nemzetközi áruszervezet – a társulási megállapodás szabályaira is figyelemmel – megszüntetheti az Alappal való társulási viszonyát, feltéve, hogy e társult nemzetközi áruszervezet a kilépés hatályba lépésének időpontja előtt visszafizeti az Alaptól felvett fennálló kölcsöneit. A társult nemzetközi áruszervezet és résztvevői ezt követően csak az ezen időpont előtt az Alappal szembeni kötelezettségeik tekintetében az Alap által lehívott fizetések teljesítéséért felelősek.

(2) Amikor egy társult nemzetközi áruszervezet társulási jogviszonya megszűnik az Alappal, akkor az e cikk (1) bekezdésében meghatározott kötelezettségek teljesítése után az Alap:

a) biztosítja az Alap által a társult nemzetközi áruszervezet számlájára fenntartott készpénzletétek visszatérítését és raktárjegyek visszaadását;

b) megszervezi a szavatoló tőkét helyettesítő készpénz visszatérítését, és törli az ezzel kapcsolatos szavatoló tőkét és garanciákat.

IX. FEJEZET

A MŰVELETEK FELFÜGGESZTÉSE ÉS BEFEJEZÉSE ÉS A KÖTELEZETTSÉGEK TELJESÍTÉSE

34. cikk

A műveletek ideiglenes felfüggesztése

Rendkívüli helyzetben az igazgatótanács ideiglenesen mindaddig felfüggesztheti az Alap azon műveleteit, amelyek felfüggesztését szükségesnek tartja, amíg a kormányzótanácsnak lehetősége nem nyílik a további mérlegelésre és intézkedésre.

35. cikk

A műveletek befejezése

(1) A kormányzótanács az összes szavazat legalább háromnegyedével rendelkező kormányzók kétharmados többségével hozott határozattal befejezheti az Alap műveleteit. Az ilyen befejezést követően az Alap – a vagyona szabályszerű értékesítéséhez, megóvásához és fennálló kötelezettségei teljesítéséhez szükséges tevékenységek kivételével – haladéktalanul megszünteti valamennyi tevékenységét.

(2) Kötelezettségeinek végleges teljesítéséig és vagyonának végleges felosztásáig az Alap fennmarad, és az Alap és tagjainak az e megállapodás szerinti összes joga és kötelezettsége változatlanul fennáll, a következők kivételével:

a) az Alap a társult nemzetközi áruszervezet kérésére nem köteles biztosítani a 17. cikk (10) bekezdésének a) pontjával összhangban lévő letét visszavonását, vagy a 17. cikk (10) bekezdésének b) pontjával összhangban új kölcsönöket adni a társult nemzetközi áruszervezeteknek;

b) a befejezésre vonatkozó határozatot követően egy tag sem léphet ki vagy függeszthető fel.

36. cikk

A kötelezettségek teljesítése: általános rendelkezések

(1) Az igazgatótanács meghozza az Alap vagyonának szabályszerű értékesítésének biztosításához szükséges rendelkezéseket. Mielőtt a közvetlen követelésekkel rendelkező hitelezőket kifizetnék, az igazgatótanács – minősített többséggel – tartalékokat képez, vagy meghozza a – megítélése szerint – egyrészt a feltételes követelésekkel rendelkezők másrészt a közvetlen követelésekkel rendelkező hitelezők közötti arányos felosztás biztosításához szükséges intézkedéseket.

(2) Nem kerülhet sor a vagyonnak az e fejezettel összhangban történő felosztására, amíg:

a) a kérdéses számlával kapcsolatos összes követelést nem teljesítették, vagy azok teljesítéséhez szükséges rendelkezéseket nem hozták meg; és

b) a kormányzótanács minősített többséggel a felosztást el nem határozta.

(3) A kormányzótanácsnak az e cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti határozatát követően, a kérdéses számlán fennmaradó vagyon tekintetében az igazgatótanács további felosztásokat végez, amíg a teljes vagyont felosztásra nem kerül. Az ilyen – a tag vagy társult nemzetközi áruszervezet nem tag résztvevője számára történő – felosztás feltétele, hogy a tag vagy társult nemzetközi áruszervezet nem tag résztvevője előzetesen teljesítette az Alapnak a vele szemben fennálló összes követelését, és a felosztást a kormányzótanács által tisztességesnek és méltányosnak tartott időpontokban, pénznemekben és más vagyonokban végzik el.

37. cikk

A kötelezettségek teljesítése: első számla

(1) A társult nemzetközi áruszervezeteknek az első számla műveletei tekintetében az Alap műveletei befejezéséről hozott határozat időpontjában az Alappal szemben fennálló kölcsönöket az érintett társult nemzetközi áruszervezetek az ezen időponttól számított 12 hónapon belül fizetik vissza. E kölcsönök visszafizetésekor az Alap – az e kölcsönök tekintetében – zálogjoggal megterhelt vagy letétbe helyezett raktárjegyeket visszajuttatja a társult nemzetközi áruszervezeteknek.

(2) A társult nemzetközi áruszervezetek készpénzén megvásárolt áruk tekintetében az Alapnál zálogjoggal megterhelt vagy letétbe helyezett raktárjegyeket az e cikk (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott készpénzletétek és többletek kezelésével összeegyeztethető módon juttatják vissza e társult nemzetközi áruszervezeteknek, amennyiben az érintett társult nemzetközi áruszervezetek az Alappal szembeni kötelezettségeiket teljesítették.

(3) Az Alapnak az első számla műveleteivel kapcsolatban felmerült alábbi kötelezettségeit az első számla vagyonából egyenlő mértékben rendezik, a 17. cikk (12)–(14) bekezdésével összhangban:

a) az Alap hitelezőivel szembeni kötelezettségek; és

b) a társult nemzetközi áruszervezetekkel szemben a 14. cikk (1), (2), (3) és (8) bekezdésével összhangban, az Alapban tartott készpénzekkel és többletekkel kapcsolatos kötelezettségek, olyan mértékben, ahogyan az érintett társult nemzetközi áruszervezetek az Alappal szembeni kötelezettségeiket teljesítették.

(4) Az első számlán még fennmaradt vagyon felosztása az alábbi módon és sorrendben történik:

a) a tagoktól a 17. cikk (12) bekezdésének d) pontjával és (13) bekezdésével összhangban lehívott és az általuk befizetett szavatoló tőke értékéig terjedő összegeket e tagok között a részvényeiknek a lehívott és befizetett szavatoló tőke összértékéhez viszonyított aránya alapján osztják fel;

b) a társult nemzetközi áruszervezetek nem tag résztvevőitől a 17. cikk (12) bekezdésének d) pontjával és (13) bekezdésével összhangban lehívott és az általuk befizetett bármilyen garancia értékéig terjedő összegeket e résztvevők között a részvényeiknek a lehívott és befizetett garanciák összértékéhez viszonyított aránya alapján osztják fel.

(5) Az e cikk (4) bekezdésében előírt felosztás után az első számlán még megmaradt vagyont a tagok között az általuk az első számlára utalt közvetlenül befizetett tőke részvényjegyzései alapján arányosan osztják fel.

38. cikk

A kötelezettségek teljesítése: második számla

(1) Az Alapnak a második számla műveleteivel kapcsolatban felmerült kötelezettségeit – a 18. cikk (4) bekezdése értelmében – a második számla forrásainak felhasználásával fizetik ki.

(2) A második számlán fennmaradt vagyont először a tagok között az általuk a 10. cikk (3) bekezdése értelmében a második számlára utalt közvetlenül befizetett tőke részvényjegyzései alapján, majd az e számlára hozzájárulást befizetők között a 13. cikk értelmében a hozzájárulások teljes összegéhez viszonyított részvényeik alapján arányosan osztják fel.

39. cikk

A kötelezettségek teljesítése: az Alap más vagyonai

(1) Minden más megmaradt vagyont a kormányzótanács által – az igazgatótanács ajánlásai fényében és az igazgatótanács által minősített többséggel meghatározott eljárásokkal összhangban – meghatározott időpontban vagy időpontokban értékesítenek.

(2) Az e vagyon elidegenítéséből befolyt összegeket a 37. cikk (3) bekezdésében és a 38. cikk (1) bekezdésében említett kötelezettségek arányos kifizetésére használják fel. A még megmaradó vagyont először a 37. cikk (4) bekezdésében megjelölt módon és sorrendben, majd a tagok között a közvetlenül befizetett tőke részvényjegyzései arányában osztják fel.

X. FEJEZET

JOGÁLLÁS, KIVÁLTSÁGOK ÉS MENTESSÉGEK

40. cikk

Célkitűzések

Annak érdekében, hogy az Alap a ráruházott feladatokat elláthassa, az e fejezetben meghatározott jogállást, kiváltságokat és mentességeket az Alap számára minden tag területén biztosítják.

41. cikk

Az Alap jogállása

Az Alap teljes jogi személyiséggel és különösen államokkal és nemzetközi szervezetekkel nemzetközi megállapodások megkötésére, szerződéskötésre, ingó- és ingatlantulajdon megszerzésére és az azokkal való rendelkezésre, és bírósági eljárások kezdeményezésére irányuló jogképességgel rendelkezik.

42. cikk

A bírósági eljárások alóli mentesség

(1) Az Alap mentességet élvez a bírósági eljárások minden formája alól, az Alap ellen az alábbiak által benyújtott keresetek kivételével:

a) az Alapnak kölcsönt nyújtók által az Alap által kölcsönvett összegek tekintetében;

b) az Alap által kibocsátott értékpapírok vásárlói vagy birtokosai által ezen értékpapírok tekintetében;

c) engedményesek és a fent említett személyek jogutódai által a fenti ügyletek tekintetében.

Ilyen kereseteket csak a helyi illetékes bíróságoknál lehet benyújtani, amelyekről az Alap a másik féllel írásban megállapodott. Ilyen fórumról való rendelkezés hiányában, vagy ha az ilyen bíróságok joghatóságára vonatkozó megállapodás az Alap ellen keresetet benyújtó fél hibáján kívüli okokból érvénytelen, akkor ilyen keresetet csak az Alap központjának helye szerinti ország területén működő és joghatósággal rendelkező illetékes bíróságnál lehet benyújtani, vagy ahol kézbesítési vagy a kereset átvételére meghatalmazottat jelöl ki.

(2) A tagok, társult nemzetközi áruszervezetek, nemzetközi árutestületek, és ezek résztvevői, valamint az ezek nevében eljáró vagy követeléseiket ezektől származtató személyek az e cikk (1) bekezdésében említett esetek kivételével nem indíthatnak eljárást az Alap ellen. Ennek ellenére a társult nemzetközi áruszervezetek, a nemzetközi árutestületek és résztvevőik az Alap és közöttük felmerült jogviták rendezésére irányuló – az Alappal megkötött megállapodásokban, és tagok esetében az e megállapodásban és az Alap által elfogadott szabályokban és rendelkezésekben előírt – különös eljárásokhoz folyamodhatnak.

(3) Az e cikk (1) bekezdésének rendelkezései ellenére, az Alap vagyona – függetlenül annak helyétől és birtokosától – mentes az átvizsgálás, az elkobzás, árverés végrehajtás, lefoglalás bármely formája, a letiltás minden formája, az ideiglenes intézkedés, és a pénzösszegek kifizetését akadályozó tiltó és az árukészletekre vagy raktárjegyekre vonatkozó vagy az azokkal való rendelkezést akadályozó tiltó más bírósági eljárás, és minden – az e cikk (1) bekezdésével összhangban hatáskörrel rendelkező bíróságnak az Alappal szembeni jogerős ítéletének meghozatala előtti – előzetes intézkedés alól. Az Alap megegyezhet a hitelezőivel az Alap vagyonának olyan korlátozásáról, amelyre a végső ítéletnek megfelelő végrehajtás kiterjedhet.

43. cikk

Az eszközöknek a más intézkedések alóli mentessége

Az Alap vagyona – függetlenül annak helyétől és birtokosától – mentes az átvizsgálás, lefoglalás, elkobzás, kisajátítás, és a beavatkozás, vagy végrehajtási vagy jogalkotási intézkedések alapján történő beavatkozás vagy elvétel bármely formája alól.

44. cikk

Irattárak mentessége

Az Alap irattárai – függetlenül annak helyétől – sérthetetlenek.

45. cikk

Az eszközök korlátozások alóli mentessége

Az e megállapodásban előírt műveletek végrehajtásához szükséges mértékben és az e megállapodás rendelkezéseire is figyelemmel, az Alap vagyona mentes a korlátozások, szabályozások, ellenőrzések és bármilyen természetű fizetési halasztás alól.

46. cikk

Hírközlési kiváltság

Bármely hatályos és a Nemzetközi Távközlési Unió égisze alatt megkötött, a távközlésre vonatkozó nemzetközi egyezménnyel összeegyeztethető módon, amelynek a tag szerződő fele, az Alap hivatalos hírközlése minden tagot ugyanolyan elbánásban részesíti, mint amelyet a többi tag hivatalos hírközlésének biztosít.

47. cikk

Meghatározott személyek mentességei és kiváltságai

Az Alap minden kormányzója, igazgatója, és helyetteseik, az ügyvezető igazgató, a tanácsadó bizottság tagjai, az Alap javára szolgálatot végző szakértők és az Alap számára belső szolgálatot végző személyek kivételével:

a) hivatalos minőségükben végzett cselekményeik tekintetében mentesek a bírósági eljárás alól, kivéve, amikor az Alap e mentelmi jogot felfüggeszti;

b) amennyiben nem az érintett tag állampolgárai, a háztartásukhoz tartozó családtagjaikkal együtt a bevándorlási korlátozások, a külföldiek nyilvántartására vonatkozó követelmények és a nemzeti szolgálati kötelezettségek tekintetében ugyanolyan mentességekben, és a devizakorlátozások tekintetében ugyanolyan könnyítésekben részesülnek, mint amilyeneket ez a tag azon más nemzetközi pénzügyi intézmények hasonló besorolású képviselői, tisztviselői és alkalmazottai részére biztosít, amelyeknek tagja;

c) az utazási könnyítések tekintetében ugyanolyan bánásmódban részesülnek, mint amilyeneket mindegyik tag azon más nemzetközi pénzügyi intézmények hasonló besorolású képviselői, tisztviselői és alkalmazottai részére biztosít, amelyeknek tagja.

48. cikk

Adómentesség

(1) Hivatalos tevékenységei hatókörén belül az Alap, annak eszközei, tulajdona, jövedelme, és az e megállapodásban engedélyezett műveletei és ügyletei mentesek minden közvetlen adótól, valamint a hivatalos tevékenysége céljából behozott vagy kivitt árukra vonatkozó vámok alól, feltéve, hogy ez nem akadályoz egyetlen tagot sem az e tagok területéről származó – és bármilyen körülmény miatt az Alapnál zárolt – árukra vonatkozó szokásos adók és vámok kivetésében. Az Alap nem igényel mentességet azon adók kifizetése alól, amelyek nem egyebek, mint a nyújtott szolgáltatások díjai.

(2) Ha az Alap – vagy az Alap nevében más – hivatalos tevékenységének ellátásához szükséges, jelentős értékű vásárlásokat végez vagy ilyen szolgáltatásokat vesz igénybe, és ha e vásárlásoknak vagy szolgáltatásoknak ára tartalmazza az adókat vagy illetékeket, akkor az érintett tag – a lehetséges mértékben és a tag jogszabályaira is figyelemmel – megteszi az ilyen adók vagy illetékek alóli mentesség nyújtására vonatkozó megfelelő intézkedéseket vagy előírja azok visszatérítését. Az e cikkben előírt mentesség szerint behozott vagy megvásárolt áruk – az e taggal megállapított feltételek szerinti kivétellel – nem értékesíthetők és nem idegeníthetők el a mentességet nyújtó tag területén.

(3) A tagok nem vethetnek ki adókat az Alap által azon kormányzóknak, igazgatóknak, helyetteseiknek, a tanácsadó bizottság tagjainak, az ügyvezető igazgatónak és a személyzetnek, valamint az Alap javára szolgálatot végző szakértőknek folyósított fizetésekre, illetményekre és bármely más formában eszközölt fizetésre, akik nem saját polgáraik, állampolgáraik, vagy alanyaik.

(4) Nem vethető ki semmiféle adó az Alap által kibocsátott vagy garantált kötelezvényekre vagy értékpapírokra – beleértve ezek osztalékát és kamatát –, függetlenül annak birtokosától:

a) ha ez e saját kötelezvényekkel vagy értékpapírokkal szemben kizárólag azért eredményez megkülönböztetést, mert azokat az Alap bocsátotta ki vagy garantálja; vagy

b) ha az ilyen adózás/adóztatás kizárólagos hatáskör alapja az a hely vagy pénznem, ahol és amiben azt kibocsátották, befizethetővé tették vagy befizették, vagy ahol az Alap által fenntartott bármely iroda vagy ügyviteli hely található.

49. cikk

A mentességek, mentesítések és kiváltságok felfüggesztése

(1) Az e fejezetben előírt mentességeket, mentesítéseket és kiváltságokat az Alap érdekében nyújtják. Az Alap az e fejezetben előírt mentességeket, mentesítéseket és kiváltságokat az általa meghatározható feltételekkel és mértékben felfüggesztheti azokban az esetekben, amelyekben egy ilyen intézkedés nem sértené az Alap érdekeit.

(2) Az ügyvezető igazgatónak – a kormányzótanács által ráruházható – joga és kötelessége, hogy az Alap bármely alkalmazottjának vagy az Alap javára szolgálatot végző szakértőjének mentességét felfüggessze azokban az esetekben, amikor a mentesség akadályozná az igazságszolgáltatás folyamatát, és amikor azokat az Alap érdekeinek sérelme nélkül lehet felfüggeszteni.

50. cikk

E fejezet alkalmazása

Minden tag megteszi az e fejezetben meghatározott elvek és kötelezettségek saját területén való érvényre juttatása céljából szükséges intézkedéseket.

XI. FEJEZET

Módosítások

51. cikk

Módosítások

(1) a) Egy tagnak az e megállapodás módosítására irányuló bármely javaslatáról az ügyvezető igazgató tájékoztatja a többi tagot, és átadja igazgatótanácsnak, amely az arra vonatkozó ajánlásait a kormányzótanács elé terjeszti.

b) Az igazgatótanácsnak az e megállapodás módosítására irányuló bármely javaslatáról az ügyvezető igazgató tájékoztatja a többi tagot, és azt a kormányzótanácsnak átadja.

(2) A módosításokat a kormányzótanács különös minősített többséggel fogadja el. A módosítások az elfogadásuktól számított hat hónap után lépnek hatályba, kivéve, ha a kormányzótanács ezt másképpen határozza meg.

(3) Az e cikk (2) bekezdése ellenére az alábbiakat módosító minden módosítás:

a) a tagoknak az Alapból való kilépésre vonatkozó joga;

b) az e megállapodásban a szavazati többségre vonatkozóan előírt követelmények;

c) a felelősségnek a 6. cikkben előírt korlátozása;

d) a 9. cikk (5) bekezdése értelmében a közvetlenül befizetett tőke részvényeire vonatkozó jegyzésre vagy azok nem jegyzésére vonatkozó jog;

e) az e megállapodás módosítására vonatkozó eljárás,

mindaddig nem lép hatályba, amíg az összes tag el nem fogadta. Az elfogadást megadottnak tekintik, kivéve, ha a tag a módosítás elfogadásától számított hat hónapon belül az ügyvezető igazgatót kifogásairól írásban értesíti. Ezt az időszakot a kormányzótanács a módosítás elfogadásakor bármely tag kérésére meghosszabbíthatja.

(4) Az ügyvezető igazgató haladéktalanul tájékoztat minden tagot és a letéteményest az elfogadott módosításokról és e módosítások hatálybalépésének időpontjáról.

XII. FEJEZET

Értelmezés, választottbírÓSÁG

52. cikk

Értelmezés

(1) Az e megállapodás rendelkezéseinek értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban valamely tag és az Alap, vagy a tagok között felmerült bármely kérdést, határozat meghozatala céljából a kormányzótanácshoz nyújtanak be. E tag vagy tagok az igazgatótanácsnak az ilyen kérdések mérlegelésére vonatkozó tanácskozásain a kormányzótanács által elfogadandó szabályokkal és rendelkezésekkel összhangban jogosultak részt venni.

(2) Minden olyan esetben, amikor az igazgatótanács az e cikk (1) bekezdése szerinti határozatot hozott, bármelyik tag kérheti, hogy a kérdést a határozatról szóló értesítés időpontjától számított három hónapon belül utalják a kormányzótanács elé, amely a következő ülésén különös minősített többséggel hozza meg határozatát. A kormányzótanács határozata végleges.

(3) Amennyiben a kormányzótanács az e cikk (2) bekezdése szerinti határozatot nem tudta meghozni, akkor a kérdést – ha ezt bármely tag a kérdésnek a kormányzótanács általi mérlegelése utolsó napjától számított három hónapon belül kéri – az 53. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárásokkal összhangban választottbírósághoz nyújtják be.

53. cikk

Választottbíróság

(1) Minden, az Alap és egy kilépett tag közötti, vagy az Alap és valamelyik tag között az Alap műveleteinek befejezése során felmerült vitát választottbíróság elé terjesztenek.

(2) A választottbíróság három választottbíróból áll. A vitában résztvevő minden fél egy választottbírót jelöl ki. Az ily módon kijelölt két választottbíró jelöli ki a harmadik, elnökként eljáró választottbírót. Ha a választottbíráskodásra irányuló kérelem kézhezvételétől számított 45 napon belül valamely fél nem jelölt ki választottbírót, vagy a két választottbíró kijelölésétől számított 30 napon belül a harmadik választottbírót nem jelölték ki, akkor bármely fél felkérheti a Nemzetközi Bíróság elnökét vagy a kormányzótanács által elfogadott szabályokban és rendelkezésekben esetleg előírt más hatóságot, hogy jelöljön ki egy választottbírót. Ha e bekezdés alapján a Nemzetközi Bíróság elnökét kérték fel egy választottbíró kijelölésére, és az elnök a vitában részt vevő állam polgára, vagy feladatait nem tudja ellátni, a választottbíró kijelölésének joga a Bíróság alelnökére száll, vagy – ha ő is ugyanilyen okok miatt akadályoztatva van – a Bíróság rangidős és nem akadályoztatott tagjára. A választottbíráskodási eljárást a választottbírók határozzák meg, de az elnöknek teljes jogköre van arra, hogy – az erre vonatkozó egyetértés hiányában – valamennyi eljárási kérdést rendezzen. A választottbírók többségi szavazata elegendő a – végleges és a felekre nézve kötelező – határozathoz.

(3) Amennyiben a társulási megállapodás a választottbíráskodásra nem határoz meg ettől eltérő eljárást, akkor az Alap és a társult nemzetközi áruszervezet közötti minden vitát az e cikk (2) bekezdésében előírt eljárásokkal összhangban lévő választottbíráskodásnak vetnek alá.

XIII. FEJEZET

Záró rendelkezések

54. cikk

Aláírás, megerősítés, elfogadás és jóváhagyás

(1) Ez a megállapodás az A. mellékletben felsorolt minden állam és a 4. cikk (b) bekezdésben meghatározott kormányközi szervezetek számára az ENSZ New York-i székhelyén 1980. október 1-jétől a hatályba lépésétől számított egy évig aláírásra nyitva áll.

(2) Bármelyik aláíró állam vagy aláíró kormányközi szervezet e megállapodás szerződő felévé válhat a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratnak a megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított 18 hónapon belüli letétbehelyezésével.

55. cikk

Letéteményes

E megállapodás letéteményese az Egyesült Nemzetek főtitkára.

56. cikk

Csatlakozás

E megállapodás hatálybalépése után minden állam vagy a 4. cikkben meghatározott kormányközi szervezet csatlakozhat a megállapodáshoz, a kormányzótanács és a csatlakozó állam vagy kormányközi szervezet által megállapított feltételekkel. A csatlakozás a csatlakozási okiratnak a letéteményesnél történő letétbehelyezésével valósul meg.

57. cikk

Hatálybalépés

(1) E megállapodás legalább 90 állam megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának a letéteményesnél történő letétbehelyezésekor lép hatályba, feltéve, hogy ezek összes közvetlenül befizetett tőke részvényjegyzése az A. mellékletben meghatározott államoknak juttatott közvetlenül befizetett tőke részvényjegyzéseinek legalább kétharmada, és ezek a 13. cikk (2) bekezdésében a második számla önkéntes hozzájárulásai zálogjoggal való megterhelésének legalább 50 %-át teljesítették, továbbá feltéve, hogy e követelményeknek 1982. március 31-ig vagy az eddig az ezen okirataikat letétbe helyező államok kétharmados többségével meghatározott későbbi időpontig eleget tettek. Ha az említett követelmények e későbbi időpontig nem teljesültek, akkor az okirataikat e későbbi időpontig letétbe helyező államok kétharmados többséggel későbbi időpontot határozhatnak meg. Az érintett országok az e bekezdés alapján meghozott döntéseikről értesítik a letéteményest.

(2) Minden a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot a megállapodás hatálybalépése után letétbe helyező állam vagy kormányközi szervezet tekintetében, valamint minden csatlakozási okiratot letétbe helyező állam vagy kormányközi szervezet tekintetében e megállapodás a letétbe helyezés időpontjában lép hatályba.

58. cikk

Fenntartások

Az e megállapodás rendelkezéseivel kapcsolatban – az 53. cikkre vonatkozók kivételével – fenntartások nem tehetők.

Fentiek hiteléül az erre kellően felhatalmazott alulírottak e megállapodást a megjelölt napokon aláírásukkal látták el.

Kelt Genfben, ezerkilencszáznyolcvan június huszonhetedik napján, egy-egy eredeti példányban arab, kínai, angol, francia, orosz és spanyol nyelven, valamennyi szöveg egyaránt hiteles.

--------------------------------------------------

A. MELLÉKLET

A közvetlenül befizetett tőke részvényjegyzései

Állam | Befizetendő részvények | Befizetett részvények | Összesen |

Szám | Érték (elszámolási egység) | Szám | Érték (elszámolási egység) | Szám | Érték (elszámolási egység) |

Afganisztán | 105 | 794480 | 2 | 15133 | 107 | 809612 |

Albánia | 103 | 779347 | 1 | 7566 | 104 | 786913 |

Algéria | 118 | 892844 | 9 | 68098 | 127 | 960942 |

Amerikai Egyesült Államok | 5012 | 37923155 | 2373 | 17955237 | 7385 | 55878392 |

Angola | 117 | 885277 | 8 | 60532 | 125 | 945809 |

Argentína | 153 | 1157670 | 26 | 196728 | 179 | 1354398 |

Ausztrália | 425 | 3215750 | 157 | 1187936 | 582 | 4403686 |

Ausztria | 246 | 1861352 | 70 | 529653 | 316 | 2391005 |

Bahama-szigetek | 101 | 764214 | 1 | 7566 | 102 | 771780 |

Bahrein | 101 | 764214 | 1 | 7566 | 102 | 771780 |

Banglades | 129 | 976075 | 14 | 105931 | 143 | 1082005 |

Barbados | 102 | 771780 | 1 | 7566 | 103 | 779347 |

Belarusz Szovjet Szocialista Köztársaság | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Belgium | 349 | 2640699 | 121 | 915543 | 470 | 3556242 |

Benin | 101 | 764214 | 1 | 7566 | 102 | 771780 |

Bhután | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Bissau-Guinea | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Bolívia | 113 | 855011 | 6 | 45399 | 119 | 900410 |

Botswana | 101 | 764214 | 1 | 7566 | 102 | 771780 |

Brazília | 338 | 2557467 | 115 | 870144 | 453 | 3427612 |

Bulgária | 152 | 1150104 | 25 | 189162 | 177 | 1339265 |

Burkina Faso | 101 | 764214 | 1 | 7566 | 102 | 771780 |

Burma | 104 | 786913 | 2 | 15133 | 106 | 802046 |

Burundi | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Chile | 173 | 1309000 | 35 | 264827 | 208 | 1573826 |

Ciprus | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Comore-szigetek | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Costa Rica | 118 | 892844 | 8 | 60532 | 126 | 953375 |

Csád | 103 | 779347 | 1 | 7566 | 104 | 786913 |

Csehszlovákia | 292 | 2209410 | 1 | 703682 | 385 | 2913092 |

Dánia | 242 | 1831086 | 68 | 514520 | 310 | 2345606 |

Dél-Afrika | 309 | 2338040 | 101 | 764214 | 410 | 3102253 |

Demokratikus Jemen | 101 | 764214 | 1 | 7566 | 102 | 771780 |

Demokratikus Kambodzsa | 101 | 764214 | 1 | 7566 | 102 | 771780 |

Dominika | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Dominikai Köztársaság | 121 | 915543 | 10 | 75665 | 131 | 991208 |

Dzsibuti | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Ecuador | 117 | 885277 | 8 | 60532 | 125 | 945809 |

Egyenlítői Guinea | 101 | 764214 | 1 | 7566 | 102 | 771780 |

Egyesült Arab Emírségek | 101 | 764214 | 1 | 7566 | 102 | 771780 |

Egyiptom | 147 | 1112271 | 22 | 166462 | 169 | 1278734 |

Elefántcsontpart | 147 | 1112271 | 22 | 166462 | 169 | 1278734 |

Etiópia | 108 | 817179 | 4 | 30266 | 112 | 847445 |

Fidzsi-szigetek | 105 | 794480 | 2 | 15133 | 107 | 809612 |

Finnország | 196 | 1483028 | 46 | 348058 | 242 | 1831086 |

Franciaország | 1385 | 10479563 | 621 | 4698779 | 2006 | 15178342 |

Fülöp-szigetek | 183 | 1384644 | 40 | 302659 | 223 | 1687323 |

Gabon | 109 | 824745 | 4 | 30266 | 113 | 855011 |

Gambia | 102 | 771780 | 1 | 7566 | 103 | 779347 |

Ghána | 129 | 976075 | 14 | 105931 | 143 | 1082005 |

Görögország | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Grenada | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Guatemala | 120 | 907977 | 10 | 75665 | 130 | 983641 |

Guinea | 105 | 794480 | 2 | 15133 | 107 | 809612 |

Guyana | 108 | 817179 | 4 | 30266 | 122 | 847445 |

Haiti | 103 | 779347 | 2 | 15133 | 105 | 794480 |

Hollandia | 430 | 3253583 | 159 | 1203069 | 589 | 4456652 |

Honduras | 110 | 832312 | 5 | 37832 | 115 | 870144 |

India | 197 | 1490595 | 47 | 355624 | 244 | 1846219 |

Indonézia | 181 | 1369531 | 39 | 295092 | 220 | 1644624 |

Irak | 111 | 839878 | 6 | 45399 | 117 | 885277 |

Irán | 126 | 953375 | 12 | 90798 | 138 | 1044173 |

Írország | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Izland | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Izrael | 118 | 892844 | 8 | 60532 | 126 | 953375 |

Jamaica | 113 | 855011 | 6 | 45399 | 119 | 900410 |

Japán | 2303 | 17425584 | 1064 | 8050726 | 3367 | 25476309 |

Jordánia | 104 | 786913 | 2 | 15133 | 106 | 802046 |

Jugoszlávia | 151 | 1142537 | 24 | 181595 | 175 | 1324133 |

Kameruni Egyesült Köztársaság | 116 | 877711 | 8 | 60532 | 124 | 938242 |

Kanada | 732 | 5538657 | 306 | 2315340 | 1038 | 7853997 |

Katar | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Kenya | 116 | 877711 | 7 | 52965 | 123 | 930676 |

Kína | 1111 | 8406350 | 489 | 3700005 | 1600 | 12106354 |

Kolumbia | 151 | 1142537 | 25 | 189162 | 176 | 1331699 |

Kongó | 103 | 779347 | 1 | 7566 | 104 | 786913 |

Koreai Köztársaság | 151 | 1142537 | 25 | 189162 | 176 | 1331699 |

Koreai Népi Demokratikus Köztársaság | 104 | 786913 | 2 | 15133 | 106 | 802046 |

Közép-afrikai Köztársaság | 102 | 771780 | 1 | 7566 | 103 | 779347 |

Kuba | 184 | 1392231 | 41 | 310225 | 225 | 1702456 |

Kuvait | 103 | 779347 | 1 | 7566 | 104 | 786913 |

Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság | 101 | 764214 | 0 | 0 | 101 | 764214 |

Lengyelország | 362 | 2379063 | 126 | 953375 | 488 | 3692438 |

Lesotho | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Libanon | 105 | 794480 | 2 | 15133 | 107 | 809612 |

Libéria | 118 | 892844 | 8 | 60532 | 126 | 953375 |

Líbia | 105 | 794480 | 3 | 22699 | 108 | 817179 |

Liechtenstein | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Luxemburg | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Madagaszkár | 106 | 802046 | 3 | 22699 | 109 | 824745 |

Magyarország | 205 | 1551127 | 51 | 385890 | 256 | 1937017 |

Malawi | 103 | 779347 | 1 | 7566 | 104 | 786913 |

Malaysia | 248 | 1876485 | 72 | 544786 | 320 | 2421271 |

Maldív-szigetek | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Mali | 103 | 779347 | 1 | 7566 | 104 | 786913 |

Málta | 101 | 764214 | 1 | 7566 | 102 | 771780 |

Marokkó | 137 | 1036607 | 18 | 136196 | 155 | 1172803 |

Mauritánia | 108 | 817179 | 4 | 30266 | 112 | 847445 |

Mauritius | 109 | 824745 | 5 | 37832 | 114 | 862578 |

Mexikó | 144 | 1089572 | 21 | 158896 | 165 | 1248468 |

Monaco | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Mongólia | 103 | 779347 | 1 | 7566 | 104 | 786913 |

Mozambik | 106 | 802046 | 3 | 22699 | 109 | 824745 |

Nagy-Britannia és Észak-Írország | 1051 | 7952361 | 459 | 3473010 | 1510 | 11425372 |

Nauru | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Német Demokratikus Köztársaság | 351 | 2655831 | 121 | 915543 | 472 | 3571375 |

Német Szövetségi Köztársaság | 1819 | 13763412 | 831 | 6287738 | 2650 | 20051149 |

Nepál | 101 | 764214 | 0 | 0 | 101 | 764214 |

Nicaragua | 114 | 862578 | 6 | 45399 | 120 | 907977 |

Niger | 101 | 764214 | 1 | 7566 | 102 | 771780 |

Nigéria | 134 | 1013907 | 16 | 121064 | 150 | 1134971 |

Norvégia | 202 | 1528427 | 49 | 370757 | 251 | 1899184 |

Olaszország | 845 | 6393668 | 360 | 2723930 | 1205 | 9117598 |

Omán | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Pakisztán | 122 | 923110 | 11 | 83231 | 133 | 1006341 |

Panama | 105 | 794480 | 3 | 22699 | 108 | 817179 |

Pápua Új-Guinea | 116 | 877711 | 8 | 60532 | 124 | 938242 |

Paraguay | 105 | 794480 | 2 | 15133 | 107 | 809612 |

Peru | 136 | 1029040 | 17 | 128630 | 153 | 1157670 |

Portugália | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Románia | 142 | 1074439 | 20 | 151329 | 162 | 1225768 |

Ruanda | 103 | 779347 | 1 | 7566 | 104 | 786913 |

Saint Lucia | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Saint Vincent és Grenadine-szigetek | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Salamon-szigetek | 101 | 764214 | 0 | 0 | 101 | 764214 |

Salvador | 118 | 892844 | 9 | 68098 | 127 | 960942 |

San Marino | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Sao Tomé és Príncipe | 101 | 764214 | 0 | 0 | 101 | 764214 |

Seychelle-szigetek | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Sierra Leone | 103 | 779347 | 1 | 7566 | 104 | 786913 |

Spanyolország | 447 | 3382213 | 167 | 1263601 | 614 | 4645813 |

Sri Lanka | 124 | 938242 | 12 | 90798 | 136 | 1029040 |

Suriname | 104 | 786913 | 2 | 15133 | 106 | 802046 |

Svájc | 326 | 2466670 | 109 | 824745 | 435 | 3291415 |

Svédország | 363 | 2746629 | 127 | 960942 | 490 | 3707571 |

Szamoa | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Szaúd-Arábia | 105 | 794480 | 2 | 15133 | 107 | 809612 |

Szenegál | 113 | 855011 | 7 | 52965 | 120 | 907977 |

Szingapúr | 134 | 1013907 | 17 | 128630 | 151 | 1142537 |

Szíria | 113 | 855011 | 7 | 52965 | 120 | 907977 |

Szomália | 101 | 764214 | 1 | 7566 | 102 | 771780 |

Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége | 1865 | 14111469 | 853 | 6454200 | 2718 | 20565669 |

Szudán | 124 | 938242 | 12 | 90798 | 136 | 1029040 |

Szváziföld | 104 | 786913 | 2 | 15133 | 106 | 802046 |

Tanzániai Egyesült Köztársaság | 113 | 855011 | 6 | 45399 | 119 | 900410 |

Thaiföld | 137 | 1036607 | 18 | 136196 | 155 | 1172803 |

Togo | 105 | 794480 | 3 | 22699 | 108 | 817179 |

Tonga | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Törökország | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Trinidad és Tobago | 103 | 779347 | 2 | 15133 | 105 | 794480 |

Tunézia | 113 | 855011 | 6 | 45399 | 119 | 900410 |

Uganda | 118 | 892844 | 9 | 68098 | 127 | 960942 |

Új-Zéland | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Ukrán Szovjet Szocialista Köztársaság | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Uruguay | 107 | 809612 | 4 | 30266 | 111 | 839878 |

Vatikán | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Venezuela | 120 | 907977 | 10 | 75665 | 130 | 983641 |

Vietnam | 108 | 817179 | 4 | 30266 | 112 | 847445 |

Zaire | 147 | 1112271 | 22 | 166462 | 169 | 1278734 |

Zambia | 157 | 1187936 | 27 | 204295 | 184 | 1392231 |

Zimbabwe | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

Zöld-foki szigetek | 100 | 756647 | 0 | 0 | 100 | 756647 |

--------------------------------------------------

B. MELLÉKLET

A 11. CIKK (6) BEKEZDÉSE ÉRTELMÉBEN

A LEGKEVÉSBÉ FEJLETT ORSZÁGOKRA VONATKOZÓAN MEGHATÁROZOTT KÜLÖNLEGES SZABÁLYOK

1. Az ENSZ által meghatározott, a legkevésbé fejlett országok kategóriájába sorolt tagok a 10. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett befizetett részvényeket a következő módon fizetik ki:

a) 30 százalékot három év alatt három egyenlő részletben fizetnek ki;

b) egy további 30 százalékos részletet az igazgatótanács határozata szerinti módon és időpontban fizetnek ki;

c) a fenti a) és b) kifizetését követően, a fennmaradó 40 százalékot a tagok visszavonhatatlan, nem átruházható, nem kamatozó saját váltóknak az Alapnál történő letétbe helyezésével valósítják meg, és azokat az igazgatótanács határozata szerinti módon és időpontban fizetik ki.

2. A 31. cikk rendelkezései ellenére, egy legkevésbé fejlett ország tagsága nem függeszthető fel az e melléklet 1. pontjában említett fizetési kötelezettségének elmulasztása miatt anélkül, hogy – ésszerű határidőn belül – lehetőséget ne kapott volna ügyének képviseletére, és hogy a kormányzótanácsot meggyőzze arról, hogy nem tudja teljesíteni e kötelezettségeit.

--------------------------------------------------

C. MELLÉKLET

A NEMZETKÖZI ÁRUTESTÜLETEK JOGOSULTSÁGI KRITÉRIUMAI

1. A nemzetközi árutestület kormányközi alapon jön létre, és tagsága nyitva áll az Egyesült Nemzetek és annak bármely szakosított intézménye, és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség összes tagállama előtt.

2. A nemzetközi árutestület tartósan foglalkozik egy kérdéses áru kereskedelmi, előállítási és fogyasztási vonatkozásaival.

3. Tagjai az érintett áru exportjának és importjának számottevő részét képviselő termelők és fogyasztók.

4. Minden résztvevője érdekeit tükröző, hatékony döntéshozatali folyamattal rendelkezik.

5. A második számla tevékenységeivel fennálló kapcsolatából felmerülő technikai és egyéb felelősségei megfelelő teljesítését biztosító megfelelő módszer elfogadását meg tudja valósítani.

--------------------------------------------------

D. MELLÉKLET

A SZAVAZATOK MEGOSZLÁSA

1. Az 5. cikk a) bekezdésében említett minden tagállam az alábbi szavazatokkal rendelkezik:

a) 150 alapszavazat;

b) az általa jegyzett közvetlenül befizetett tőke részvényei tekintetében a neki juttatott, az e melléklet függelékében említett szavazatok száma;

c) az általa rendelkezésre bocsátott szavatoló tőke minden 37832 elszámolási egysége után egy szavazat;

d) az e melléklet 3. pontjával összhangban a számára juttatott szavazatok.

2. Az 5. cikk b) bekezdésében említett minden tagállam az alábbi szavazatokkal rendelkezik:

a) 150 alapszavazat;

b) az általa jegyzett közvetlenül befizetett tőke részvényei tekintetében a neki járó, a kormányzótanács minősített többsége által meghatározandó szavazatszám, a szavazatoknak az e melléklet függelékében előírt elosztásával összhangban;

c) az általa rendelkezésre bocsátott szavatoló tőke minden 37832 elszámolási egysége után egy szavazat;

d) az e melléklet 3. pontjával összhangban a számára juttatott szavazatok.

3. A 9. cikk (4) bekezdésének b) és c) pontjával, és a 12. cikk (3) bekezdésével összhangban jegyzésre rendelkezésre álló, a közvetlenül befizetett tőke nem lejegyzett vagy pótlólagos részvényei esetén, minden tagállam az általa jegyzett közvetlenül befizetett tőke minden egyes pótlólagos részvénye után két további szavazatot kap.

4. A kormányzótanács a szavazati struktúrát folyamatosan felügyeli, és – ha a tényleges szavazati struktúra lényegesen eltér az e melléklet függelékében előírttól – megteszi a szükséges kiigazításokat, a szavazatok elosztására irányadó, az e mellékletben említett alapelvekkel összhangban. E kiigazítások során a kormányzótanács figyelembe veszi az alábbiakat:

a) a tagsági viszony;

b) a közvetlenül befizetett tőke részvényeinek száma;

c) a szavatoló tőke összege.

5. A szavazatok elosztásának az e melléklet 4. pontja szerinti kiigazításait az e célból a kormányzótanács első évi rendes ülésén különös minősített többséggel elfogadandó szabályokkal és rendelkezésekkel összhangban alapján teszik meg.

--------------------------------------------------

E. MELLÉKLET

AZ IGAZGATÓK MEGVÁLASZTÁSA

1. Az igazgatókat és helyetteseiket a kormányzók írásbeli szavazással választják meg.

2. Szavazni jelöltpárosokra lehet. Minden jelöltpáros egy tag által igazgatónak kijelölt és egy ugyanazon vagy más tag által kijelölt helyettesből áll. E két személynek nem szükséges azonos állampolgárságúnak lennie.

3. Minden kormányzó az őt jelölő tagnak a D. melléklet szerinti összes szavazatát egyetlen jelöltpárosra adhatja le.

4. A 28 legtöbb szavazatot kapó jelöltpárost választják meg, feltéve, hogy egy jelöltpáros sem kapott az összes szavazat legalább 2,5 százalékánál kevesebb szavazatot.

5. Ha az első szavazási fordulóban nem választanak meg 28 jelöltet, akkor második fordulót kell tartani, amelyen csak az alábbi kormányzók szavaznak:

a) akik az első fordulóban meg nem választott jelöltpárosra szavaztak;

b) akiknek a szavazatai az e melléklet 6. pontja szerint valószínűleg az összes szavazat 3,5 százaléka fölé emelték a valamely megválasztott jelöltpárosra leadott szavazatokat.

6. Annak megállapítása során, hogy egy kormányzó által leadott szavazatok valószínűleg az összes szavazat 3,5 százaléka fölé emelték a valamely megválasztott jelöltpárosra leadott szavazatokat, a szavazatarányból először is ki kell hagyni annak a kormányzónak a szavazatait, aki az érintett jelöltpárosra a legkevesebb szavazatot adta, majd annak a kormányzónak a szavazatait, aki a második legkevesebb szavazatot adta, és így tovább, mindaddig, amíg eljutnak 3,5 százalékig vagy egy 3,5 százalék alatti, de 2,5 százalék fölötti számig, kivéve, hogy az a kormányzó, akinek a szavazatait be kell számítani ahhoz, hogy valamely jelölt szavazati aránya 2,5 százalék fölé kerüljön, úgy minősül, hogy az összes szavazatát erre a jelöltpárosra adta, még ha e jelölt szavazati aránya ezáltal meghaladja is a 3,5 százalékot.

7. Ha – bármely fordulóban – két vagy több azonos szavazatszámmal rendelkező kormányzó ugyanarra a jelöltpárosra szavazott, és a jelölt szavazati aránya valószínűleg e kormányzók egyikének vagy több, de nem az összes kormányzó szavazataival együtt haladta meg a 3,5 százalékot, akkor sorsolással kell eldönteni, hogy közülük ki vehet részt a következő fordulóban, amennyiben ilyen fordulót kell tartani.

8. Annak meghatározására, hogy egy jelöltpárost a második fordulóban megválasztottak-e, és kik azok a kormányzók, akiknek szavazataival e jelöltpárost valószínűleg megválasztották, az e melléklet 4. és 5. b) pontjában meghatározott minimális és maximális százalékokat, és az e melléklet 6. és 7. pontjában leírt eljárásokat kell alkalmazni.

9. Ha – a második forduló után – még nem választották meg a 28 jelöltpárost, akkor mindaddig ugyanilyen módszerrel további fordulókat tartanak, mindaddig, amíg 27 jelöltpárost megválasztanak. Ezután a 28. jelöltpárost a megmaradt szavazatok egyszerű többségével választják meg.

10. Ha egy kormányzó az utolsó fordulóban meg nem választott jelöltpárosra szavaz, az érintett kormányzó kijelölhet egy sikeres jelöltpárost – ez utóbbi egyetértésével – hogy az igazgatótanácsban képviselje a kormányzót kijelölő tagot. Ebben az esetben a melléklet 5. b) pontjában meghatározott 3,5 százalékos plafont nem kell alkalmazni az így kijelölt jelöltpárosra.

11. Amikor egy állam az e megállapodáshoz két igazgatóválasztás közötti időszakban csatlakozik, akkor bármely igazgatót kijelölheti, hogy – ez utóbbi egyetértésével – az igazgatótanácsban képviselje. Ebben az esetben az e melléklet 5. b) pontjában meghatározott 3,5 százalékos plafont nem kell alkalmazni.

--------------------------------------------------

F. MELLÉKLET

ELSZÁMOLÁSI EGYSÉG

Egy elszámolási egység értéke az alábbi pénznemegységek értékeinek összege az alábbi pénznemek bármelyikére átváltva:

USA-dollár | 0,40 |

Német márka | 0,32 |

Japán jen | 21 |

Francia frank | 0,42 |

Font sterling | 0,050 |

Olasz líra | 52 |

Holland forint | 0,14 |

Kanadai dollár | 0,070 |

Belga frank | 1,6 |

Szaúdi rijál | 0,13 |

Svéd korona | 0,11 |

Iráni rijál | 1,7 |

Ausztrál dollár | 0,017 |

Spanyol peseta | 1,5 |

Norvég korona | 0,10 |

Osztrák schilling | 0,28 |