KERESKEDELMI ÉS EGYÜTTMŰK ÖDÉSI MEGÁLL APOD ÁS EGYRÉSZRŐL AZ EUR ÓPAI UNIÓ ÉS 
AZ EUR ÓPAI ATOMENER GIA-K ÖZÖSSÉG, ÉS MÁSRÉSZRŐL NAGY-BRIT ANNIA ÉS ÉSZAK - 
ÍRORSZÁ G EGYESÜL T KIRÁL YSÁGA KÖZÖTT  HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 444/14                                                                                                                                       2020.12.31.   
 
  
PREAMBULUM  ................................ ................................ ................................ ..............................  20 
ELSŐ RÉSZ: KÖZÖS ÉS INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK  ................................ ................................ ...... 23 
I. cím: Általános rendelkezések  ................................ ................................ ................................ ..... 23 
II. cím: Az értelmezés és a fogalommeghatározások alapelvei  ................................ .....................  23 
III. cím: Intézményi keret  ................................ ................................ ................................ ..............  24 
MÁSODIK RÉSZ: KERESKEDELEM, KÖZLEKEDÉS, HALÁSZAT ÉS EGYÉB INTÉZKEDÉSEK  .....................  32 
ELSŐ TÁRGYKÖR: KERESKEDELEM  ................................ ................................ ................................ .... 32 
I. cím: Árukereskedelem  ................................ ................................ ................................ ...............  32 
II. cím: Szolgáltatások és beruházások  ................................ ................................ ..........................  91 
III. cím: Digitális kereskedelem  ................................ ................................ ................................ ... 136 
IV. cím: Tőkemozgások, fizetések, átutalások és ideiglenes védintézkedések  ...........................  144 
V. cím: Szellemi tulajdon  ................................ ................................ ................................ .............  146 
VI. cím: Közbeszerzés  ................................ ................................ ................................ ..................  170 
VII. cím: Kis - és középvállalkozások  ................................ ................................ .............................  176 
VIII. cím: Energia  ................................ ................................ ................................ .........................  179 
IX. cím: Átláthatóság  ................................ ................................ ................................ ...................  196 
X. cím: Helyes szabályozási gyakorlatok és szabályozási együttműködés  ................................ .. 198 
XI. cím: A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő 
versenyfeltételek  ................................ ................................ ................................ ........................  204 
XII. cím: Kivételek  ................................ ................................ ................................ ........................  245 
MÁSODIK TÁRGYKÖR: LÉGI KÖZLEKEDÉS  ................................ ................................ ........................  249 
I. cím: Légi fuvarozás  ................................ ................................ ................................ ...................  249 
II. cím: A légi közlekedés biztonsága  ................................ ................................ ...........................  270 
HARMADIK TÁRGYKÖR: KÖZÚTI KÖZLEKEDÉS  ................................ ................................ ................  276 
I. cím: Közúti árufuvarozás  ................................ ................................ ................................ ..........  276 
II. cím: Közúti személyszállít ás ................................ ................................ ................................ .... 282 
NEGYEDIK TÁRGYKÖR: A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁLÁSA ÉS A RÖVID TÁVÚ 
TARTÓZKODÁSRA JOGOSÍTÓ VÍZUMOK  ................................ ................................ ..........................  291 
I. cím: A szociális biztonsági rendszerek koordinálása  ................................ ................................  291 
II. cím: Rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok  ................................ ................................ .... 291 
ÖTÖDIK  TÁRGYKÖR: HALÁSZAT  ................................ ................................ ................................ ...... 293 
HATODIK TÁRGYKÖR: EGYÉB RENDELKEZÉSEK  ................................ ................................ ...............  307 
HARMADIK RÉSZ: BŰNÜLDÖZÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS BÜNTETŐÜGYEKBEN FOLYTATOTT 
IGAZSÁGÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS  ................................ ................................ ................................  315 
I. cím: Általános rendelkezések  ................................ ................................ ................................ ... 315 
II. cím: A DNS -adatok, az ujjnyomatok és a gépjármű -nyilvántartási adatok cseréje  ................  318 
III. cím: Az utas -nyilvántartási adatállomány továbbítása és kezelése  ................................ .......  324 
IV. cím: Együttműködés az operatív információk terén  ................................ ..............................  336 
 
16 
 V. cím: Együttműködés az Europollal  ................................ ................................ ..........................  337 
VI. cím: Együttműködés  az Eurojusttal  ................................ ................................ .......................  344 
VII. cím: Átadás  ................................ ................................ ................................ ...........................  348 
VIII. cím: Kölcsönös jogsegély  ................................ ................................ ................................ ..... 366 
IX. cím: A bűnügyi nyilvántartásból származó információk cseréje  ................................ ............  370 
X. cím: A pénzmosás elleni küzdelem és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem  ............  373 
XI. cím: Befagyasztás és elkobzás  ................................ ................................ ................................  376 
XII. cím: Egyéb rendelkezések  ................................ ................................ ................................ ..... 391 
XIII. cím: Vitarendezés  ................................ ................................ ................................ .................  396 
NEGYEDIK RÉSZ: TEMATIKUS EGYÜTTMŰK ÖDÉS  ................................ ................................ .........  400 
I. cím: Népegészség -védelem  ................................ ................................ ................................ ...... 400 
II. cím: Kiberbiztonság  ................................ ................................ ................................ .................  401 
ÖTÖDIK RÉSZ: AZ UNIÓS PROGRAMOKBAN VALÓ RÉSZVÉTEL, HATÉKONY ÉS EREDMÉNYES 
PÉNZGAZDÁLKODÁS ÉS PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK  ................................ ................................ .... 404 
HATODIK RÉSZ: VITARENDEZÉS ÉS HORIZONTÁLIS RENDELKEZÉSEK  ................................ ............  423 
I. cím: Vitare ndezés  ................................ ................................ ................................ .....................  423 
II. cím: Az együttműködés alapja  ................................ ................................ ................................  437 
III. cím: A kötelezettségek és a védintézkedések teljesítése  ................................ ......................  441 
HETEDIK RÉSZ: ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK  ................................ ................................ .........................  443 
MELLÉKLETEK  ................................ ................................ ................................ ..............................  455 
INST MELLÉKLET: A PARTNERSÉGI TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁGOK ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA  ..............  455 
ORIG -1. MELLÉKLET:BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK A TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI 
SZABÁLYOKHOZ  ................................ ................................ ................................ ...............................  460 
ORIG -2 MELLÉKLET: TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK ................................ ...............  468 
ORIG -2A. MELLÉKLET: SZÁRMAZÁS ALAPJÁN MEGÁLLAPÍT OTT KONTINGENSEK ÉS AZ ORIG -2. 
MELLÉKLET [TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK] SZERINTI TERMÉKSPECIFIKUS 
SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK ALTERNATÍVÁI ................................ ................................ ........................  517 
ORIG -2B. MELLÉKLET: ÁTMENETI TERMÉKSPECIFIKUS SZABÁLYOK ELEKTROMOS 
AKKUMULÁTOROKRA ÉS ELEKTROMOS JÁRMŰVEKRE  ................................ ................................ ... 521 
ORIG -3. MELLÉKLET: BESZÁLLÍTÓI NYILATKOZAT  ................................ ................................ ...........  525 
ORIG -4. MELLÉKLET: A SZÁRMAZÁSMEGJELÖLŐ NYILATKOZAT SZÖVEGE  ................................ ..... 529 
ORIG -5. MELLÉKLET: EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ ANDORRAI HERCEGSÉGRŐL .............................  531 
ORIG -6. MELLÉKLET: EGYÜTTES NYILATKOZAT A SAN MARINO KÖZTÁRSASÁGRÓL  ......................  532 
SPS-1. MELLÉKLET: AZ SPS.19. CIKK d) PONTJÁBAN EMLÍTETT KRITÉRIUMOK  ...............................  533 
TBT-1. MELLÉKLET: GÉPJÁRMŰVEK ÉS BERENDEZÉSEK, VALAMINT EZEK A LKATRÉSZEI  ................  534 
TBT-2. MELLÉKLET: GYÓGYSZEREK  ................................ ................................ ................................ .. 539 
TBT-3. MELLÉKLET: VEGYI ANYAGOK  ................................ ................................ ..............................  551 
TBT-4. MELLÉKLET: ÖKOLÓGIAI TERMÉKEK  ................................ ................................ ....................  554 
 
17 
 TBT-5. MELLÉKLET: BORKERESKEDELEM  ................................ ................................ .........................  562 
TBT-XX. MELLÉKLET – A TBT.9. CIKKÉNEK (4) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, A NEM ÉLELMISZER 
JELLEGŰ TERMÉKEK BIZTONSÁGÁVAL ÉS A KAPCSOLÓDÓ MEGELŐZŐ, KORLÁTOZÓ ÉS KORREKCIÓS 
INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCS OLATOS RENDSZERES INFORMÁCIÓCSERÉRE VONATKOZÓ 
MEGÁLLAPODÁS  ................................ ................................ ................................ .............................  570 
TBT-ZZ. MELLÉKLET – A TBT.9. CIKKÉNEK (5) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, AZ EL ŐÍRÁSOKNAK NEM 
MEGFELELŐ, NEM ÉLELMISZER JELLEGŰ ÉS A TBT 9. CIKKÉNEK (4) BEKEZDÉSE HATÁLYA ALÁ 
TARTOZÓKTÓL ELTÉRŐ TERMÉKEKET ILLETŐEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS 
RENDSZERES INFORMÁCIÓCSERÉRE VONATKOZÓ MEGÁLLAPODÁS  ................................ .............  571 
CUSTMS -1. MELLÉKLET: ENGEDÉLYEZETT GAZDÁLKODÓK  ................................ .............................  572 
SERVIN -1. MELLÉKLET: MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK  ................................ ................................ ..........  577 
SERVIN -2. MELLÉKLET: JÖVŐBELI INTÉZKEDÉSEK  ................................ ................................ ...........  696 
SERVIN -3. MELL ÉKLET: LETELEPEDÉSI CÉLLAL ÉRKEZŐ ÜZLETI LÁTOGATÓK, VÁLLALATON BELÜL 
ÁTHELYEZETT SZEMÉLYEK ÉS RÖVID IDŐSZAKRA ÉRKEZŐ ÜZLETI LÁTOGATÓK  .............................  798 
SERVIN -4. MELLÉKLET: SZERZŐDÉSES SZOLGÁLTATÓK ÉS FÜGGETLEN SZAKEMBEREK  .................  804 
SERVIN -5. MELLÉKLET: TERMÉSZETES SZEMÉLYEK MOZGÁSA  ................................ .......................  827 
SERVIN -6. MELLÉKLET: IRÁNYMUTATÁS A SZAKMAI KÉPESÍTÉSEK ELISMERÉSÉRE VONATKOZÓ 
RENDELKEZÉSEKRŐL  ................................ ................................ ................................ ........................  829 
PPROC -1 MELLÉKLET: KÖZBESZERZÉS  ................................ ................................ .............................  834 
ENER -1. MELLÉKLET: ENERGIAHORDOZÓK, SZÉNHIDROGÉNEK ÉS NYERSANYAGOK JEGYZÉKEI  ... 840 
ENER -2. MELLÉKLET: ENERGETIKAI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI  TÁMOGATÁSOK  ...............................  842 
ENER -3. MELLÉKLET: A HARMADIK FELEK HOZZÁFÉRÉSE ÉS A TULAJDONJOGI SZÉTVÁLASZTÁS 
INFRASTRUKTÚRÁKRA VALÓ ALKALMAZÁSÁNAK MELLŐZÉSE  ................................ .......................  844 
ENER-4. MELLÉKLET: A VILLAMOSENERGIA -RENDSZERÖSSZEKÖTŐ KAPACITÁS FELOSZTÁSA 
MÁSNAPI PIACI IDŐTÁVON  ................................ ................................ ................................ .............  845 
AVSAF -1. MELLÉKLET: LÉGIALKALMAS SÁGI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI TANÚSÍTÁS  ..........................  847 
ROAD -1. MELLÉKLET: KÖZÚTI ÁRUFUVAROZÁS  ................................ ................................ ..............  862 
ROAD -2. MELLÉKLET: A MENETREND SZERINTI  ÉS KÜLÖNCÉLÚ MENETR END SZERINTI NEMZETK ÖZI 
JÁRATOKRA VONATKOZÓ ENGEDÉLY MINTÁJA  ................................ ................................ ..............  955 
ROAD -3. MELLÉKLET: A MENETREND SZERINTI ÉS KÜLÖNCÉLÚ MENETREND SZERINTI NEMZETKÖZI 
JÁRATOKRA VONATKOZÓ ENGEDÉLY IRÁNTI KÉRELEM MINTÁJA  ................................ ..................  959 
ROAD -4. MELLÉKLET: MENETLEVÉLMINTA KÜLÖNJÁRATOKRA  ................................ .....................  961 
FISH -1. MELLÉKLET  ................................ ................................ ................................ ..........................  963 
FISH -2. MELLÉKLET  ................................ ................................ ................................ ..........................  968 
 
18 
  ................................ ................................ ................................ ................................ ........................  968 
FISH -3. MELLÉKLET  ................................ ................................ ................................ ..........................  971 
FISH.4. MELLÉKLET: JEGYZŐKÖNYV A VIZEKHEZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRŐL  ................................ .......  972 
LAW -1. MELLÉKLET: A DNS -ADATOK, AZ UJJNYOMATOK ÉS A GÉPJÁRMŰ -NYILVÁN TARTÁSI 
ADATOK CSERÉJE  ................................ ................................ ................................ .............................  973 
LAW -2. MELLÉKLET:  UTAS -NYILVÁNTARTÁSI ADATÁLLOMÁNY ................................ ...................  1068  
LAW -3. MELLÉKLET: AZ EUROPOL HATÁSKÖRÉBE TARTOZÓ BŰNCSELEKMÉNYFORMÁK  ............  1070  
LAW -4. MELLÉKLET: AZ EUROPOL HATÁSKÖRÉ BE TARTOZÓ SÚLYOS BŰ NCSELEKMÉNYFORMÁK
 ................................ ................................ ................................ ................................ ......................  1072  
LAW -5. MELLÉKLET: ELFOGATÓPARANCS  ................................ ................................ .....................  1074  
LAW -6. MELLÉKLET: A BŰNÜGYI NYILVÁNTAR TÁSBÓL SZÁRMAZÓ INFO RMÁCIÓK CSERÉJE – 
MŰSZAKI ÉS ELJÁRÁSI RÉ SZLETSZABÁLYOK  ................................ ................................ ..................  1082  
LAW -7. MELLÉKLET: A TERRORIZMUS FOGALM A ................................ ................................ .........  1106  
LAW -8. MELLÉKLET: BEFAGYASZTÁS ÉS ELKO BZÁS  ................................ ................................ .......  1111  
UNPRO -1. MELLÉ KLET: A PÉNZÜGYI FELTÉTELEK VÉGREHAJTÁSA  ................................ ...............  1129  
INST. MELLÉKLET:A VITARENDEZÉSRE IRÁNYADÓ ELJÁRÁSI SZABÁLYOK  ................................ ..... 1132  

 
19 
 INST. MELLÉKLET:A VÁLASZTOTTBÍRÁK MAGATARTÁSI KÓDEXE  ................................ .................  1139  
A HOZZÁADOTTÉRTÉK -ADÓ TERÜLETÉN FOLYTATOTT KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL ÉS 
CSALÁS ELLENI KÜZDELEMRŐL, VALAMINT AZ ADÓKBÓL, VÁMOKBÓL ÉS ILLETÉKEKBŐL EREDŐ 
KÖVETELÉSEK BEHAJTÁSÁRA IRÁNYULÓ KÖLCSÖNÖS SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV
 ................................ ................................ ................................ ................................ .................  1142  
I. CÍM: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK  ................................ ................................ ........................  1142  
II. CÍM: KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS A HÉACSALÁS ELLENI KÜZDELEM  ...................  1146  
III. CÍM: BEHAJTÁSRA IRÁNYULÓ SEGÍTSÉGNYÚJTÁS  ................................ ................................  1152  
IV. CÍM: VÉGREHAJTÁS ÉS ALKALMAZÁS  ................................ ................................ ..................  1161  
V. CÍM: ZÁRÓ RENDELKEZ ÉSEK  ................................ ................................ ................................ . 1162  
MELLÉKLET A HOZZÁADOTTÉRTÉK -ADÓ TERÜLETÉN FOLYTATOTT KÖZIGAZGATÁSI 
EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL ÉS CSALÁS ELLENI KÜZDELEMRŐL, VALAMINT A Z ADÓKBÓL, VÁMOKBÓL ÉS 
ILLETÉKEKBŐL EREDŐ KÖVETELÉSEK BEHAJTÁSÁRA IRÁNYULÓ KÖLCSÖNÖS SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL 
SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYVHÖZ  ................................ ................................ ................................ ............  1164  
JEGY ZŐKÖNYV A VÁMÜGYEKRE VONATKOZÓ KÖLCSÖNÖS ADMINISZTRATÍV 
SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL  ................................ ................................ ................................ ..............  1208  
A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁLÁSÁRÓL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV  ..................  1214  
I. CÍM: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK  ................................ ................................ ........................  1214  
II. CÍM: AZ ALKALMAZANDÓ JOGSZABÁLYOK MEGHATÁROZÁSA  ................................ ............  1220  
III. CÍM: AZ ELLÁTÁSOK EGYES CSOPORTJAIRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK  .. 1225  
IV. CÍM: VEGYESRENDELKEZÉSEK  ................................ ................................ ..............................  1242  
V. CÍM: ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK  ................................ ................................ ................................ . 1245  
SSC-1. MELLÉKLET: EGYES PÉNZBELI ELLÁTÁSOK, AMELYEKRE A JEGYZŐKÖNYV NEM 
ALKALMAZANDÓ  ................................ ................................ ................................ ...........................  1247  
SSC-2. MELLÉKLET: A HATÁR MENTI MUNKAVÁLLALÓK CSALÁDTAGJAI TERMÉSZETBENI 
ELLÁTÁSOKRA VALÓ JOGOSULTSÁGÁNAK KORLÁTOZÁSA  ................................ ...........................  1263 
SSC-3. MELLÉKLET: KIEGÉSZÍTŐ JOGOSULTSÁGOK AZ ILLETÉKES ÁLLAMBA VISSZATÉRŐ 
NYUGDÍJASOK RÉSZÉRE  ................................ ................................ ................................ .................  1264  
SSC-4. MELLÉKLET: OLYAN ESETEK, AMIKOR AZ ARÁNYOS SZÁMÍTÁSTÓL EL KELL TEKINTENI, VAGY 
AZ NEM ALKALMAZANDÓ  ................................ ................................ ................................ .............  1265  
SSC-5. MELLÉKLET: AZ SSC.49. CIKK [Azonos típusú ellátások halmozódása] ALKALMAZÁSÁT 
LEHETŐVÉ TEVŐ ELLÁTÁSOK ÉS MEGÁLLAPODÁSOK  ................................ ................................ ... 1270  
SSC-6. MELLÉKLET: A TAGÁLLAMOK ÉS AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG JOGSZABÁLYAINAK 
ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK  ................................ ........................  1273  
SSC-7. MELLÉKLET: VÉGREHAJTÁSI RÉSZ  ................................ ................................ .......................  1287  
SSC-8. MELLÉKLET: AZ SSC.11. CIKK [Kiküldött munkavállalók] ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ 
ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK  ................................ ................................ ................................ ..........  1334  
 
  
 
20 
 KERESKEDELMI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS 
AZ EURÓPAI ATOMENERGIA -KÖZÖSSÉG, ÉS MÁSRÉSZRŐL NAGY -BRITANNIA ÉS ÉSZAK -
ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA KÖZÖTT  
 
PREAMBULUM  
AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA -KÖZÖSSÉG,  
VALAMINT  
NAGY -BRITANNIA ÉS ÉSZAK -ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,  
 
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket a demokratikus elvek, a jogállamiság, az emberi jogok, a 
tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni  küzdelem és az éghajlatváltozás elleni küzdelem iránt, 
amelyek e megállapodás és a kiegészítő megállapodások lényeges elemeit képezik,  
ELISMERVE a közös érdekű kérdésekben folytatott globális együttműködés fontosságát,  
ELISMERVE, hogy a nemzetközi kereske delem és beruházások átláthatósága valamennyi érdekelt fél 
javát szolgálja,  
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy egyértelmű és kölcsönösen előnyös szabályokat állapítsanak meg a Felek 
közötti kereskedelemre és beruházásokra vonatkozóan,  
FIGYELEMBE VÉVE, hogy e megállap odás és bármely kiegészítő megállapodás hatékony kezelésének, 
helyes értelmezésének és alkalmazásának, valamint az említett megállapodásokból eredő 
kötelezettségeknek való megfelelésnek a biztosítása érdekében alapvető fontosságú olyan, átfogó 
irányítást b iztosító rendelkezések megállapítása, különös tekintettel a vitarendezési és végrehajtási 
szabályokra, amelyek teljes mértékben tiszteletben tartják az Unió és az Egyesült Királyság 
jogrendjének autonómiáját, valamint az Egyesült Királyság mint Európai Uni ón kívüli ország 
jogállását,  
ÉPÍTVE a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó, 1994. április 15 -i Marrákesi Egyezményből és más 
többoldalú és kétoldalú együttműködési eszközökből fakadó jogaikra és kötelezettségeikre,  
ELISMERVE az egyes Felek autonómiáját és azon jogait, hogy a területükön belül szabályozási 
intézkedéseket hozzanak olyan legitim szakpolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében, mint a 
népegészségügy, a szociális szolgáltatások, a közoktatás, a biztonság, a környezet – ideértve az 
éghajlat változást – és a közerkölcs védelme, a szociális vagy fogyasztóvédelem, az állatjólét, a 
magánélet védelme és az adatvédelem vagy a kulturális sokféleség előmozdítása és védelme, 
miközben a saját magas szintű védelmük javítására törekednek,  
BÍZVA egy olyan  kiszámítható kereskedelmi környezet előnyeiben, amely előmozdítja a Felek közötti 
kereskedelmet és beruházásokat, továbbá segít elkerülni a kereskedelem torzulását és a 
tisztességtelen versenyelőnyöket oly módon, amely gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból 
elősegíti a fenntartható fejlődést,  
FELISMERVE, hogy ambiciózus, széles körű és kiegyensúlyozott gazdasági partnerségre van szükség, 
amely a nyílt és tisztességes versenyt és a fenntarthatóságot elősegítő egyenlő versenyfeltételeken 
alapul, a t ámogatásokra és a versenyre vonatkozó hatékony és szilárd keretek biztosítása révén, 
 
21 
 valamint a foglalkoztatás és a szociális normák, a környezetvédelem, az éghajlatváltozás elleni 
küzdelem és az adózás területének magas szintű kölcsönös védelme iránti köt elezettségvállalásuk 
útján,  
FELISMERVE, hogy nyitott és biztonságos piacot kell biztosítani a vállalkozások – köztük a 
középvállalkozások –, valamint áruik és szolgáltatásaik számára a kereskedelem és a beruházások 
előtt álló indokolatlan akadályok elhárí tása révén,  
MEGJEGYEZVE annak fontosságát, hogy a digitális kereskedelem révén új lehetőségeket teremtsenek 
a vállalkozások és a fogyasztók számára, valamint megszüntessék az adatforgalom és az elektronikus 
úton folytatott kereskedelem indokolatlan akadály ait, tiszteletben tartva ugyanakkor a Feleknek a 
személyes adatok védelmére vonatkozó szabályait,  
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy ez a megállapodás a magas szintű fogyasztóvédelmet és gazdasági jólétet 
biztosító politikák, valamint az érintett hatóságok közötti egy üttműködés ösztönzése révén 
hozzájáruljon a fogyasztók jólétéhez,  
FIGYELEMBE VÉVE a határon átnyúló légi, közúti és tengeri összeköttetés fontosságát az utasok és az 
áruk szempontjából, valamint annak szükségességét, hogy a Felek közötti szállítási szolgál tatások 
nyújtása magas színvonalon történjen,  
ELISMERVE az energia - és nyersanyag -kereskedelemből és az ezekbe való beruházásból fakadó 
előnyöket, valamint az Unió és az Egyesült Királyság költséghatékony, tiszta és biztonságos 
energiaellátása támogatásána k fontosságát,  
FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Feleknek érdekükben áll egy, a műszaki együttműködést megkönnyítő 
keret létrehozása és a rendszerösszekötőkkel kapcsolatos új kereskedelmi megállapodások 
kidolgozása, amelyek minden időtávon megbízható és hatékony ere dményeket hoznak,  
MEGÁLLAPÍTVA, hogy a Felek között e területeken folytatott együttműködésnek és kereskedelemnek 
a tisztességes energiapiaci versenyen és a hálózatokhoz való megkülönböztetésmentes hozzáférésen 
kell alapulnia,  
ELISMERVE a fenntartható energ ia, a megújuló energia – különösen az északi -tengeri tengeri 
energiatermelés – és az energiahatékonyság előnyeit,  
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a partjaikkal szomszédos vizek békés használatát, valamint az 
említett vizekben található élő tengeri erőf orrások optimális és méltányos hasznosítását, ideértve a 
közös halállományokkal való további fenntartható gazdálkodást,  
MEGJEGYEZVE, hogy az Egyesült Királyság kilépett az Európai Unióból, és hogy 2021. január 1 -jei 
hatállyal az Egyesült Királyság függetle n parti állam, amely a nemzetközi jog alapján megfelelő 
jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik,  
MEGERŐSÍTVE, hogy a parti államoknak a felségvizeik élő erőforrásainak feltárásával, kiaknázásával, 
megóvásával és kezelésével kapcsolatos szuverén jogaikat  a nemzetközi jog – és különösen az 
Egyesült Nemzetek 1982. december 10 -i Tengerjogi Egyezményének – elveivel összhangban és 
azoknak megfelelően kell gyakorolniuk,  
ELISMERVE a Felek között munkavállalás, illetve ideiglenes vagy állandó tartózkodás céljából  mozgó 
személyek társadalombiztosítási jogai, valamint családtagjaik és túlélő hozzátartozóik jogai 
összehangolásának fontosságát,  
 
22 
 FIGYELEMBE VÉVE, hogy a közös érdekű területeken – például a tudomány, a kutatás és az innováció, 
a nukleáris kutatás és az űrkutatás területén – egy olyan együttműködés, amely az Egyesült 
Királyságnak a megfelelő uniós programokban méltányos és megfelelő feltételek mellett való 
részvétele formájában valósul meg, mindkét Fél számára előnyös lesz,  
FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Egyesü lt Királyság és az Unió között a bűncselekmények megelőzése, 
nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása és a büntetőjogi szankciók végrehajtása terén 
folytatott együttműködés – amely kiterjed többek között a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel 
szembeni védelemre és e veszélyek megelőzésére – lehetővé teszi az Egyesült Királyság és az Unió 
biztonságának megerősítését,  
AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az Egyesült Királyság és az Unió között létrejöjjön egy megállapodás, amely 
jogalapot biztosít az ilyen együtt működéshez,  
ELISMERVE, hogy a Felek e megállapodást kiegészíthetik az e megállapodás által szabályozott, az 
átfogó kétoldalú kapcsolataik szerves részét képező egyéb megállapodásokkal, és hogy a minősített 
adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági  eljárásokról szóló megállapodást ilyen kiegészítő 
megállapodásként kötik meg, és az lehetővé teszi a minősített információk Felek közötti cseréjét e 
megállapodás vagy bármely más kiegészítő megállapodás szerint,  
 
A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:  
 
 
  
 
23 
 ELSŐ  RÉSZ: KÖZÖS ÉS INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK  
I. CÍM: ÁLTALÁNOS RE NDELKEZÉSEK  
COMPROV.1. cikk: Cél  
Ez a megállapodás megteremti a Felek közötti széles körű kapcsolat alapját, a jólét és a jószomszédi 
viszony térségén belül, amelyet az együttműködésen alapuló s zoros és békés kapcsolatok 
jellemeznek, tiszteletben tartva a Felek autonómiáját és szuverenitását.  
COMPROV.2. cikk: Kiegészítő megállapodások   
1. Amennyiben az Unió és az Egyesült Királyság egyéb kétoldalú megállapodásokat köt 
egymással, az ilyen megállap odások az e megállapodást kiegészítő megállapodásoknak minősülnek, 
kivéve, ha az említett megállapodások másként rendelkeznek. Az ilyen kiegészítő megállapodások az 
e megállapodás által szabályozott átfogó kétoldalú kapcsolatok szerves részét és az átfogó keret 
részét képezik.  
2. Az (1) bekezdés a következőkre is alkalmazandó:  
(a) egyrészről az Unió és tagállamai, és másrészről az Egyesült Királyság közötti megállapodások; 
valamint  
(b) egyrészről az Euratom, és másrészről az Egyesült Királyság közötti megállapodáso k.  
COMPROV.3. cikk: Jóhiszeműség  
1. A Felek kölcsönösen tiszteletben tartják és jóhiszeműen segítik egymást az e 
megállapodásból és bármely kiegészítő megállapodásból fakadó feladatok végrehajtása során.  
2. A Felek minden megfelelő – általános vagy külö nös – intézkedést meghoznak az e 
megállapodásból és bármely kiegészítő megállapodásból fakadó kötelezettségek teljesítésének 
biztosítása érdekében, és tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti e 
megállapodás vagy bármely kiegészítő me gállapodás célkitűzéseinek megvalósítását.  
II. CÍM: AZ ÉRTELMEZ ÉS ÉS A FOGALOMMEGHA TÁROZÁSOK ALAPELVEI  
COMPROV.13. cikk: Nemzetközi közjog  
1. E megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás rendelkezéseit jóhiszeműen, szövegük 
összefüggéseinek szokásos értelme szerint, valamint a megállapodás tárgyának és céljának 
figyelembevételével és a nemzetközi közjog bevett értelmezési szabályaival összhangban kell 
értelmezni, ideértve a szerződések jogáról szóló, 1969. május 23 -án Bécsben kelt bécsi 
egyezményben m eghatározott szabályokat is.  
2. Az egyértelműség érdekében sem ez a megállapodás, sem a kiegészítő megállapodások nem 
írnak elő kötelezettséget arra vonatkozóan, hogy rendelkezéseiket bármely Fél belső jogával 
összhangban értelmezzék.  
 
24 
 3. Az egyértelműség érdekében, ha valamely Fél bírósága kiad egy értelmezést e 
megállapodásról vagy a kiegészítő megállapodásokról, az a másik Fél bíróságai számára nem kötelező 
erejű.  
COMPROV.16. cikk: Egyéni jogok  
1. A MOBI.SSC.67. cikk [Az egyéni jogok védelme] sérelme né lkül és az Unió tekintetében a 
harmadik rész [Bűnüldözési és igazságügyi együttműködés] kivételével e megállapodás vagy bármely 
kiegészítő megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint amely a Felek között a 
nemzetközi közjog alapján létreh ozottaktól eltérő jogokat vagy kötelezettségeket biztosít, vagy 
lehetővé teszi, hogy a Felek belső jogrendszereikben közvetlenül hivatkozzanak e megállapodásra 
vagy bármely kiegészítő megállapodásra.  
2. Egyik Fél sem biztosít a saját joga szerinti kereset indítási jogot a másik Féllel szemben azon 
az alapon, hogy a másik Fél e megállapodást vagy bármely kiegészítő megállapodást megszegte.  
COMPROV.17. cikk: Fogalommeghatározások   
1. Eltérő rendelkezés hiányában e megállapodás és bármely kiegészítő megállapod ás 
alkalmazásában:   
(a) „érintett”: azonosított vagy azonosítható természetes személy; az azonosítható személy olyan 
személy, aki közvetlen vagy közvetett módon, különösen egy azonosító – például név, 
azonosító szám, helymeghatározó adat vagy online azonosító – vagy a természetes személy 
fizikai, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására 
vonatkozó egy vagy több tényező alapján azonosítható;  
(b) „nap”: naptári nap;  
(c) „tagállam”: az Európai Unió valamely tagállama;  
(d) „személyes adat”: az érintettre vonatkozó bármely információ;  
(e) „állam”: valamely tagállam vagy az Egyesült Királyság, a szövegkörnyezettől függően;  
(f) valamely Fél „területe”: az egyes Felek tekintetében azok a területek, amelyekre a 
megállapodás a FINPROV.1 [Területi h atály] cikkel összhangban alkalmazandó;  
(g) „átmeneti időszak”: a kilépésről rendelkező megállapodás 126. cikkében meghatározott 
átmeneti időszak; valamint  
(h) „a kilépésről rendelkező megállapodás”: a Nagy -Britannia és Észak -Írország Egyesült 
Királyságának az Eu rópai Unióból és az Európai Atomenergia -közösségből történő kilépéséről 
szóló megállapodás, beleértve annak jegyzőkönyveit is.  
2. E megállapodásban vagy bármely kiegészítő megállapodásban az „Unióra”, „Félre” vagy 
„Felekre” történő bármely hivatkozást – eltérő rendelkezés hiányában, vagy ha a szövegösszefüggés 
mást igényel – úgy kell értelmezni, hogy az nem foglalja magában az Európai Atomenergia -
közösséget.  
III. CÍM: INTÉZMÉNYI  KERET  
 
25 
 INST.1. cikk: Partnerségi tanács  
1. A Felek partnerségi tanácsot hoznak l étre. A partnerségi tanács az Unió és az Egyesült 
Királyság képviselőiből áll. A partnerségi tanács a tárgyalt kérdésektől függően különböző 
formációkban ülésezhet.  
2. A partnerségi tanács társelnöki tisztét az Európai Bizottság egy tagja és az Egyesült K irályság 
kormányának egy miniszteri szintű képviselője tölti be. A partnerségi tanács az Unió vagy az Egyesült 
Királyság kérésére, de legalább évente egyszer ülésezik, és közös megegyezéssel meghatározza 
üléseinek ütemezését és napirendjét.  
3. A partnersé gi tanács felügyeli e megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás 
célkitűzéseinek megvalósítását. Ezen túlmenően felügyeli és elősegíti e megállapodás és bármely 
kiegészítő megállapodás végrehajtását és alkalmazását. A Felek az e megállapodás vagy bárm ely 
kiegészítő megállapodás végrehajtásával, alkalmazásával és értelmezésével kapcsolatos bármely 
kérdést a partnerségi tanács elé terjeszthetnek.  
4. A partnerségi tanács hatáskörrel rendelkezik a következőkre:  
(a) határozatok elfogadása minden olyan kérdésben, ahol e megállapodás vagy bármely 
kiegészítő megállapodás értelmében a partnerségi tanács hatáskörrel rendelkezik;  
(b) a megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás végrehajtásával és alkalmazásával 
kapcsolato s ajánlások a Felek számára;  
(c) e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás módosításainak határozat útján 
történő elfogadása az e megállapodásban vagy bármely kiegészítő megállapodásban 
meghatározott esetekben;  
(d) az első rész [Közös és intézményi rende lkezések] III. címében [Intézményi keret] foglaltak 
kivételével az e megállapodás hatálybalépését követő negyedik év végéig határozatok 
elfogadása e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás módosításáról, feltéve, 
hogy az ilyen módosítások a hibák  kijavításához, vagy a kihagyások vagy egyéb hiányosságok 
kezeléséhez szükségesek;  
(e) az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás hatálya alá tartozó területekkel 
kapcsolatos kérdések megvitatása;  
(f) bizonyos hatáskörök átruházása a kereskedelmi part nerségi bizottságra vagy egy 
szakbizottságra, kivéve az INST.1 cikk [Partnerségi tanács] (4) bekezdésének g) pontjában 
említett hatásköröket és feladatokat;  
(g) az INST.2 cikk [Bizottságok] (1) bekezdésében említettektől eltérő kereskedelmi 
szakbizottságok és  szakbizottságok létrehozása vagy feloszlatása, vagy a rájuk ruházott 
feladatok megváltoztatása határozat útján; valamint  
(h) ajánlások a Felek számára az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás által 
lefedett meghatározott területeken a személyes adatok továbbítása tekintetében.  
 
26 
 5. A partnerségi tanács munkájára az INST -1. MELLÉKLETBEN [A partnerségi tanács és a 
bizottságok eljárási szabályzata] foglalt eljárási szabályzat az irányadó. A partnerségi tanács ezt a 
mellékletet módosíthatja.  
INST.2. cikk: Bizottságok  
1. A Felek létrehozzák a következő bizottságokat:  
(a) a kereskedelmi partnerségi bizottság, amely a második rész első tárgyköre [Kereskedelem] I –
VII. címének, VIII. címe 4. fejezetének [Energiatermékek és nyersanyagok] és IX –XII. címének, a 
második rész hatodik tárgykörének [Egyéb rendelkezések], valamint az ENER -2. mellékletnek 
[ENERGETIKAI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI TÁMOGATÁSOK] a hatálya alá tartozó kérdésekkel 
foglalkozik;  
(b) az árukkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság, amely a második rész els ő tárgyköre I. címe 
1. fejezetének és a második rész első tárgyköre VIII. címe negyedik fejezetének 
[Energiatermékek és nyersanyagok] hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;  
(c) a vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedel mi 
szakbizottság, amely a második rész első tárgyköre I. címe 2. és 5. fejezetének, továbbá a 
vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv, valamint 
a szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítésére, a díjakra és ill etékekre, a vámérték -
megállapításra és a javított árukra vonatkozó rendelkezések hatálya alá tartozó kérdésekkel 
foglalkozik;  
(d) az állat - és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság, amely 
a második rész első tárgyköre I. címe  3. fejezetének hatálya alá tartozó kérdésekkel 
foglalkozik;  
(e) a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottság, amely a második 
rész első tárgyköre I. címe 4. fejezetének és a második rész első tárgyköre VIII. címe [Energia] 
ENER. 25. cikkének [A szabványok terén folytatott együttműködés] hatálya alá tartozó 
kérdésekkel foglalkozik;  
(f) a szolgáltatásokkal, beruházásokkal és digitális kereskedelemmel foglalkozó kereskedelmi 
szakbizottság, amely a második rész első tárgyköre II –IV. címén ek, valamint a második rész 
első tárgyköre VIII. címe 4. fejezetének [Energiatermékek és nyersanyagok] hatálya alá tartozó 
kérdésekkel foglalkozik;  
(g) a szellemi tulajdonnal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság, amely a második rész első 
tárgyköre V. címének  hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;  
(h) a közbeszerzéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság, amely a második rész első tárgyköre 
VI. címének hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;  
(i) a szabályozási együttműködéssel foglalkozó kereskedelmi szak bizottság, amely a második rész 
első tárgyköre X. címének hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;  
(j) a nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést szolgáló egyenlő 
versenyfeltételekkel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság, amely a második  rész első 
tárgyköre XI. címének és az ENER -2. mellékletnek [ENERGETIKAI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI 
TÁMOGATÁSOK] a hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;  
 
27 
 (k) a héával kapcsolatos igazgatási együttműködéssel, valamint az adók, vámok és illetékek 
behajtásával fog lalkozó kereskedelmi szakbizottság, amely a hozzáadottérték -adó területén 
folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókból, 
vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtás ról 
szóló jegyzőkönyv hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;  
(l) az energiaügyi szakbizottság,  
(i) amely a második rész első tárgyköre VIII. címének hatálya alá tartozó kérdésekkel 
foglalkozik, a 4. fejezet [Energiatermékek és nyersanyagok], az ENER.25. cik k [A 
szabványok terén folytatott együttműködés] és az ENER -2. melléklet [ENERGETIKAI ÉS 
KÖRNYEZETVÉDELMI TÁMOGATÁSOK] kivételével, valamint  
 
(ii) amely a második rész első tárgyköre VIII. címe negyedik fejezetével [Energiatermékek 
és nyersanyagok] és ENER.25. cikkével [A szabványok terén folytatott együttműködés] 
kapcsolatos kérdésekben tárgyalást folytathat az illetékes kereskedelmi 
szakbizottsággal, és szakértelmet biztosíthat számára;  
(m) a légi közlekedéssel foglalkozó szakbizottság, amely a második rész másodi k tárgyköre I. 
címének hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;  
(n) a légi közlekedés biztonságával foglalkozó szakbizottság, amely a második rész második 
tárgyköre II. címének hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;  
(o) a közúti közlekedéssel foglalkozó szakbizottság, amely a második rész harmadik tárgykörének 
[Közúti közlekedés] hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;  
(p) a szociális biztonsági rendszerek összehangolásával foglalkozó szakbizottság, amely a második 
rész negyedik fejezetének és a szociáli s biztonsági rendszerek összehangolásáról szóló 
jegyzőkönyvnek a hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik;  
(q) a halászati szakbizottság, amely a második rész ötödik tárgykörének [Halászat] hatálya alá 
tartozó kérdésekkel foglalkozik;  
(r) a bűnüldözési és i gazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság, amely a harmadik 
rész [Bűnüldözési és igazságügyi együttműködés] hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik; 
valamint  
(s) az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság, amely az ötödik r ész [Uniós 
programok] hatálya alá tartozó kérdésekkel foglalkozik.  
2. A második rész első tárgyköre [Kereskedelem] I –VII. címének, VIII. címe 4. fejezetével 
[Energiatermékek és nyersanyagok] és IX –XII. címével, a második rész hatodik tárgykörével [Egyéb 
rendelkezések], valamint az ENER -2. melléklettel [ENERGETIKAI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI 
TÁMOGATÁSOK] kapcsolatos kérdések tekintetében az e cikk (1) bekezdésében említett 
kereskedelmi partnerségi bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy:  
(a) segítse a partnerségi tanácsot a feladatai ellátásában, ideértve különösen a partnerségi tanács 
részére történő jelentéstételt, valamint az utóbbi által rábízott feladatok végrehajtását,  
(b) felügyelje e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás végrehajtását;  
 
28 
 (c) határozatok at fogadjon el vagy ajánlásokat tegyen az e megállapodásban vagy bármely 
kiegészítő megállapodásban előírtak szerint, vagy amennyiben a partnerségi tanács ilyen 
hatáskört ruházott rá;  
(d) felügyelje az e cikk (1) bekezdésében említett kereskedelmi szakbizotts ágok munkáját;  
(e) feltárja a legmegfelelőbb módot az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás 
értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban esetlegesen felmerülő nehézségek 
megelőzésére vagy megoldására, a hatodik rész I. címének [Vitarendezés] sér elme nélkül;  
(f) gyakorolja a partnerségi tanács által az INST.1. cikk [Partnerségi tanács] (4) bekezdésének f) 
pontja értelmében ráruházott hatásköröket;  
(g) határozat útján az e cikk (1) bekezdésében említettektől eltérő kereskedelmi 
szakbizottságokat hozzon lét re, az ilyen kereskedelmi szakbizottságokat feloszlassa, vagy a 
rájuk ruházott feladatokat megváltoztassa; valamint  
(h) munkacsoportokat hozzon létre, felügyeljen, koordináljon és oszlasson fel, vagy azok 
felügyeletét egy kereskedelmi szakbizottságra ruházza á t. 
3. A kereskedelmi szakbizottságok a hatáskörükbe tartozó kérdések tekintetében hatáskörrel 
rendelkeznek arra, hogy:  
(a) figyelemmel kísérjék és felülvizsgálják az e megállapodás vagy bármely kiegészítő 
megállapodás végrehajtását, és biztosítsák azok megfel elő működését;  
(b) segítsék a kereskedelmi partnerségi bizottságot a feladatai ellátásában, ideértve különösen a 
kereskedelmi partnerségi bizottság részére történő jelentéstételt, valamint az utóbbi által 
rájuk bízott feladatok végrehajtását;  
(c) elvégezzék a partnerségi tanács és a kereskedelmi partnerségi bizottság feladatainak 
támogatásához szükséges technikai előkészítő munkát, beleértve azt az esetet is, amikor 
ezeknek a szerveknek határozatokat vagy ajánlásokat kell elfogadniuk;  
(d) határozatokat fogadjanak e l minden olyan kérdésben, ahol e megállapodás vagy bármely 
kiegészítő megállapodás értelmében a kereskedelmi szakbizottságok hatáskörrel 
rendelkeznek;  
(e) megvitassák az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás végrehajtásából eredő 
technikai kérdés eket, a hatodik rész I. címének [Vitarendezés] sérelme nélkül; valamint  
(f) fórumot biztosítsanak a Felek számára az információcseréhez, a bevált gyakorlatok 
megvitatásához és a végrehajtással kapcsolatos tapasztalatok megosztásához.  
4. A szakbizottságok a hat áskörükbe tartozó kérdések tekintetében hatáskörrel rendelkeznek 
arra, hogy:  
(a) figyelemmel kísérjék és felülvizsgálják az e megállapodás vagy bármely kiegészítő 
megállapodás végrehajtását, és biztosítsák azok megfelelő működését;  
 
29 
 (b) segítsék a partnerségi tanácsot a feladatai ellátásában, ideértve különösen a partnerségi 
tanács részére történő jelentéstételt, valamint az utóbbi által rájuk bízott feladatok 
végrehajtását;  
(c) határozatokat – beleértve a módosításokat is – és ajánlásokat fogadjanak el minden olya n 
ügyben, ahol e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás értelmében a 
szakbizottságok hatáskörrel rendelkeznek, vagy amelyre vonatkozóan a partnerségi tanács az 
INST.1. cikk [Partnerségi tanács] (4) bekezdésének f) pontjával összhangban a hatáskö reit 
valamely szakbizottságra ruházta;  
(d) megvitassák az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás végrehajtásával 
kapcsolatban felmerülő kérdéseket;  
(e) fórumot biztosítsanak a Felek számára az információcseréhez, a bevált gyakorlatok 
megvitatásához és  a végrehajtással kapcsolatos tapasztalatok megosztásához;  
(f) munkacsoportokat hozzanak létre, felügyeljenek, koordináljanak és oszlassanak fel; valamint  
(g) konzultációs fórumot biztosítsanak a hatodik rész I. címe [Vitarendezés] INST.13. cikkének 
[Konzultációk]  (7) bekezdése értelmében.  
5. A bizottságok az egyes Felek képviselőiből állnak. A Felek biztosítják, hogy a bizottságokban 
részt vevő képviselőik megfelelő szakértelemmel rendelkezzenek a tárgyalt kérdések tekintetében.  
6. A kereskedelmi partnerségi bizot tság társelnöki tisztét az Unió egy magas rangú képviselője 
és az Egyesült Királyság egy képviselője – vagy ezek megbízottjai – töltik be, akik a kereskedelmi 
vonatkozású ügyekben hatáskörrel rendelkeznek. A kereskedelmi partnerségi bizottság az Unió vagy 
az Egyesült Királyság kérésére, de legalább évente egyszer ülésezik, és közös megegyezéssel 
meghatározza üléseinek ütemezését és napirendjét.  
7. A kereskedelmi szakbizottságok és a szakbizottságok társelnöki tisztét az Unió egy 
képviselője és az Egyesült Királyság egy képviselője tölti be . Amennyiben e megállapodás másként 
nem rendelkezik, vagy ha a társelnökök másként nem határoznak, a bizottságok legalább évente 
egyszer üléseznek.  
8. A bizottságok közös megegyezéssel határozzák meg üléseik ütemezését és napirendjét.  
9. A bizottságok munkájára az INST -X. MELLÉKLETBEN [A partnerségi tanács és a bizottságok 
eljárási szabályzata] foglalt eljárási szabályzat az irányadó.  
10.  A (9) bekezdéstől eltérve bármely bizottság elfogadhatja és később módosíthatja a 
munkájára irányadó saját szabályait.  
INST.3. cikk: Munkacsoportok  
1. A következő munkacsoportok jönnek létre:  
(a) az ökológiai termékkel foglalkozó munkacsoport, a kereskedelem technikai akadályaival 
foglalkozó kereskedelmi szakbizottság felügyelete alatt;  
(b) a gépjárművekkel és gépjárműalkatrészekkel foglalkozó munkacsoport, a kereskedelem technikai 
akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottság felügyelete alatt;  
 
30 
 (c) a gyógyszerekkel foglalkozó munkacsoport, a kereskedelem technikai akadályaival foglal kozó 
kereskedelmi szakbizottság felügyelete alatt;  
(d) a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó munkacsoport, a szociális biztonsági 
rendszerek összehangolásával foglalkozó szakbizottság felügyelete alatt;  
2. A munkacsoportok – a bizot tságok felügyelete mellett – segítik a bizottságokat a feladataik 
ellátásában, és különösen előkészítik a bizottságok munkáját, és elvégzik a bizottságok által rájuk 
bízott feladatokat.  
3. A munkacsoportok az Unió és az Egyesült Királyság képviselőiből áll nak, és azok társelnöki 
tisztét az Unió egy képviselője és az Egyesült Királyság egy képviselője tölti be .  
4. A munkacsoportok közös megegyezéssel határozzák meg eljárási szabályzatukat, valamint 
üléseik ütemezését és napirendjét.  
INST.4. cikk: Határozato k és ajánlások  
1. A partnerségi tanács vagy adott esetben valamely bizottság által elfogadott határozatok 
kötelező erejűek a Felekre és az e megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás alapján 
létrehozott valamennyi szervre nézve, beleértve a hatodik rész I. címében [Vitarendezés] említett 
választottbíróságot is. Az ajánlások nem kötelező erejűek.  
2. A partnerségi tanács vagy adott esetben valamely bizottság közös megegyezéssel fogad el 
határozatokat és tesz ajánlásokat.  
INST.5. cikk: Parlamenti együtt működés  
1. Az Európai Parlament és az Egyesült Királyság parlamentje parlamenti partnerségi közgyűlést 
hozhat létre, amely európai parlamenti képviselőkből és az Egyesült Királyság parlamenti 
képviselőiből áll és fórumként szolgál a partnerséggel kapcsolat os eszmecseréhez.  
2. A parlamenti partnerségi közgyűlés a létrehozását követően:  
(a) tájékoztatást kérhet a partnerségi tanácstól e megállapodás és bármely kiegészítő 
megállapodás végrehajtásával kapcsolatban, amely ezt követően a közgyűlés rendelkezésére 
bocsátja a kért információkat;  
(b) tájékoztatást kap a partnerségi tanács határozatairól és ajánlásairól; valamint  
(c) ajánlásokat tehet a partnerségi tanácsnak.  
INST.6. cikk: A civil társadalom részvétele  
A Felek konzultálnak a civil társadalommal e megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás 
végrehajtásáról, különösen a belső tanácsadó csoportokkal, valamint az INST.7. cikkben [Belső 
tanácsadó csoportok] és az INST.8. cikkben [Civil társadalmi fórum] említett civil társadalmi 
fórummal való együttműködés révén .   
 
31 
 INST.7. cikk: Belső tanácsadó csoportok  
1. A Felek az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás hatálya alá tartozó 
kérdésekről konzultációt folytatnak a gazdasági növekedéssel és fenntartható fejlődéssel 
kapcsolatos, valamint szociális, embe ri jogi, környezetvédelmi és egyéb kérdésekkel foglalkozó 
független civil társadalmi szervezetek, köztük nem kormányzati szervezetek, üzleti és munkáltatói 
szervezetek, valamint szakszervezetek képviselőiből álló, újonnan létrehozott vagy meglévő belső 
tanácsadó csoportjukban vagy csoportjaikban. A Felek különböző formációkban összehívhatják belső 
tanácsadó csoportjukat vagy csoportjaikat, hogy megvitassák e megállapodás vagy bármely 
kiegészítő megállapodás különböző rendelkezéseinek végrehajtását.  
2. A Fel ek figyelembe veszik a belső tanácsadó csoportjuk vagy csoportjaik által benyújtott 
véleményeket vagy ajánlásokat. Az egyes Felek képviselői legalább évente egyszer konzultálnak saját 
belső tanácsadó csoportjukkal vagy csoportjaikkal. Az ülések virtuális ú ton is megtarthatók.  
3. Annak érdekében, hogy a nyilvánosság jobban megismerje a belső tanácsadó csoportokat, a 
Felek törekednek arra, hogy közzétegyék a belső tanácsadó csoportjukban vagy csoportjaikban részt 
vevő szervezetek listáját, valamint az említet t csoportok kapcsolattartójának adatait.  
4. A Felek előmozdítják a belső tanácsadó csoportjaik közötti együttműködést, többek között – 
amennyiben lehetséges – a belső tanácsadó csoportjaik tagjai elérhetőségének cseréjével.  
INST.8. cikk: Civil társadalmi f órum  
1. A Felek elősegítik egy civil társadalmi fórum megszervezését, amelynek célja, hogy az e 
megállapodás második részének végrehajtásáról szóló párbeszéd színtere legyen. A partnerségi 
tanács elfogadja a fórum irányítására vonatkozó operatív iránymutat ásokat.  
2. Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a civil társadalmi fórum évente legalább 
egyszer ülésezik. A civil társadalmi fórum ülései virtuális úton is megtarthatók.  
3. A civil társadalmi fórum nyitva áll a Felek területén letelepedett független civil társadalmi 
szervezetek részvétele előtt, beleértve az INST.7. cikkben [Belső tanácsadó csoportok] említett belső 
tanácsadó csoportok tagjait is. A Felek előmozdítják a kiegyensúlyozott képviseletet, beleértve a 
gazdasági növekedéssel és a f enntartható fejlődéssel, valamint a szociális, emberi jogi, 
környezetvédelmi és egyéb kérdésekkel foglalkozó nem kormányzati szervezeteket, üzleti és 
munkáltatói szervezeteket és szakszervezeteket.  
 
  
 
32 
 MÁSODIK RÉSZ: KERESKEDELEM, KÖZLEKEDÉS, HALÁSZAT ÉS EGY ÉB INTÉZKEDÉSEK  
ELSŐ TÁRGYKÖR: KERESKEDELEM  
I. CÍM: ÁRUKERESKEDE LEM  
1. fejezet: Nemzeti elbánás és az áruk piacra jutása (piacvédelmi eszközök is)  
GOODS.1. cikk: Célkitűzés  
E fejezet célja a Felek közötti árukereskedelem megkönnyítése és az liberalizált ár ukereskedelem 
fenntartása e megállapodás rendelkezéseinek megfelelően.  
GOODS.2. cikk: Hatály  
Eltérő rendelkezés hiányában ez a fejezet valamely Fél áruinak a kereskedelmére vonatkozik.  
GOODS.3. cikk: Fogalommeghatározások  
E fejezet alkalmazásában:  
(a) „konzuli intézkedések”: az importáló Fél konzuljától az exportáló Fél területén vagy egy 
harmadik Fél területén az áruimporttal összefüggésben konzuli számla, a kereskedelmi 
számlára vonatkozó konzuli engedély, származási bizonyítvány, nyilatkozatok, száll ítmányozói 
kiviteli nyilatkozatok, vagy egyéb vámügyi okiratok beszerzésére irányuló eljárás;  
(b) „vámérték -megállapítási megállapodás”: az 1994. évi GATT VII. cikkének végrehajtásáról szóló 
megállapodás;  
(c) „exportengedélyezési eljárás”: olyan, engedélyezéskén t is említett, a Fél által alkalmazott, az 
exportengedélyezési rendszerek működtetésére használt igazgatási eljárás, amely a Féltől 
történő exportálás előfeltételeként kérelem vagy más, a vámeljáráshoz általában szükségestől 
eltérő dokumentáció benyújtását  írja elő a vonatkozó igazgatási szervhez;  
(d) „importengedélyezési eljárás”: olyan, engedélyezésként is említett, a Fél által alkalmazott, az 
importengedélyezési rendszerek működtetésére használt igazgatási eljárás, amely a Fél 
területére történő behozatal el őfeltételeként kérelem vagy más, a vámkezeléshez általában 
szükségestől eltérő dokumentáció benyújtását írja elő a vonatkozó igazgatási szervhez vagy 
szervekhez;  
(e) „származó áru”: eltérő rendelkezés hiányában az e cím 2. fejezetében [Származási szabályok] 
meghatározott származási szabályok szerint származónak minősülő áru;  
(f) „teljesítőképességi követelmény”: a következőkre vonatkozó követelmény:  
(i) áruk adott mennyiségének, értékének vagy százalékának exportálása;  
(ii) az importengedélyt kiállító Fél áruinak importál t árukkal való helyettesítése;  
(iii) egyéb áruk vásárlása az importengedélyt kiállító Fél területén az importengedéllyel 
rendelkező személy által, vagy a hazailag előállított áruk preferenciális elbánásban 
részesítése;  
 
33 
 (iv) áruk előállítása az importengedéllyel ren delkező személy által az importengedélyt 
kiállító Fél területén egy adott mennyiségben, értékben vagy adott arányú hazai 
tartalommal; vagy  
(v) olyan követelmény, amely bármilyen formában kapcsolódik az import mennyiségéhez 
vagy értékéhez, az export mennyiségé hez vagy értékéhez, illetve a devizaáramlás 
mennyiségéhez;  
(g) „átalakított áru”: a HR 32., 40., 84 –90., 94. vagy 95. árucsoportjába tartozó olyan áru, amely:  
(i) teljes egészében vagy részben használt árukból nyert alkotórészekből áll;  
(ii) a várható élettartamuk és teljesítményük hasonló ahhoz, amivel az említett használt 
áruk új állapotban rendelkeztek; valamint  
(iii) az új állapotú ilyen árukra alkalmazandóval azonos garanciát élvez; valamint  
(h) „javítás”: bármely olyan feldolgozási művelet, amely et egy árun a működési vagy anyaghibák 
kiküszöbölése érdekében végeznek el, és amely az áru eredeti funkciójának helyreállításával 
vagy a használatára vonatkozó műszaki előírásoknak való megfelelés biztosításával jár. Az áruk 
javítása magában foglalja a he lyreállítást és a karbantartást, és az áru értékének lehetséges 
növekedését az adott áru eredeti rendeltetésének helyreállításából eredően, de nem foglalja 
magában az olyan műveletet vagy folyamatot, amely:  
(i) megsemmisíti egy áru alapvető jellemzőit vagy új , illetve kereskedelmi szempontból 
eltérő árut hoz létre;  
(ii) egy félkész árut késztermékké alakít; vagy  
(iii) amelyet azért alkalmaznak, hogy az áru műszaki teljesítményét javítsák vagy fokozzák;  
GOODS.3A. cikk: Az áruk tarifális besorolása  
A Felek közötti, e me gállapodás szerinti árukereskedelemben az áruk tarifális besorolása a Felek 
vámnómenklatúrája szerint, a Harmonizált Rendszerrel összhangban zajlik.  
GOODS.4. cikk: A belső adózással és szabályozással kapcsolatos nemzeti elbánás  
A Felek nemzeti elbánásban részesítik a másik Fél áruit, összhangban az 1994. évi GATT III. cikkével, 
és a hozzá fűzött megjegyzésekkel és kiegészítő rendelkezésekkel. E célból az 1994. évi GATT III. 
cikkét, ideértve annak megjegyzéseit és kiegészítő rendelkezéseit is, belefoglalják  e megállapodásba, 
és értelemszerűen annak részét képezik.  
GOODS.4A. cikk: Szabad árutovábbítás  
Az egyes Felek biztosítják a szabad árutovábbítást a területükön, a nemzetközi áthaladásra 
legalkalmasabb útvonalakon, a másik Fél vagy bármely más harmadik or szág területére irányuló vagy 
onnan kiinduló tranzitforgalom számára. E célból az 1994. évi GATT V. cikkét, ideértve annak 
megjegyzéseit és kiegészítő rendelkezéseit is, belefoglalják e megállapodásba, és értelemszerűen 
annak részét képezik. A Felek egyeté rtenek abban, hogy az 1994. évi GATT V. cikke magában foglalja 
az energiahordozó áruk többek között csővezetékeken vagy villamosenergia -hálózatokon keresztül 
történő szállítását is.  
 
34 
 GOODS.5. cikk: A vámok tilalma  
Amennyiben ez a megállapodás másként nem r endelkezik, a másik Fél összes származó árujára tilos 
vámot kivetni.  
GOODS.6. cikk: Kiviteli vámok, adók vagy más díjak  
1. A Felek nem fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn semmilyen vámot, adót vagy egyéb díjat, 
amelyet egy árunak a másik Fél részére történő kivitelére vagy azzal kapcsolatban vetnek ki; vagy a 
másik Fél területére exportált árura kivetett olyan belső adót vagy egyéb díjat, amely meghaladja azt 
az adót vagy díjat, amelyet hazai fogyasztásra szánt hasonló árura vetnének ki.  
2. E cikk alkalmazásába n az egyéb díjak nem foglalják magukban a GOODS.7. cikk [Díjak és 
alakiságok] alapján megengedett díjakat vagy egyéb terheket.  
GOODS.7. cikk: Díjak és alakiságok  
1. A valamely Fél által a másik Fél árujának behozatalára vagy kivitelére, illetve azzal 
kapcsol atban kivetett díjak és egyéb terhek összege a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges 
költségére korlátozódik, és azok nem képezhetik a belföldi áruk közvetett védelmét, sem pedig a 
kivitel vagy a behozatal adóügyi célból való megadóztatását. A Felek nem v ethetnek ki ad valorem 
díjakat vagy egyéb terheket behozatalra vagy kivitelre, vagy azzal kapcsolatban.  
2. Az egyes Felek csak akkor vethetnek ki díjakat vagy téríttethetik meg a költségeket, ha 
meghatározott szolgáltatásokat nyújtanak, különösen, de nem kizá rólag a következőket:  
(a) vámtisztviselők jelenléte kérésre a hivatalos munkaidőn kívül vagy a vámhivatali helyiségektől 
vagy területektől eltérő helyen;  
(b) az árukra vonatkozó elemzések vagy szakértői jelentések, valamint az áruk kérelmezőhöz való 
visszaküldésének postai díjai, különösen a kötelező érvényű felvilágosítással vagy a 
vámjogszabályok és egyéb rendelkezések alkalmazására vonatkozó tájékoztatással kapcsolatos 
határozatok tekintetében;  
(c) az áruk vizsgálata vagy azokból történő mintavétel ellenőrzési célokra, vagy az áruk 
megsemmisítése, amikor a vámtisztviselők alkalmazásán kívüli költségek is keletkeznek; 
valamint  
(d) kivételes ellenőrzési intézkedések, amikor ezek az áru jellege vagy valamely lehetséges 
kockázat miatt szükségesek.  
3. Valamennyi Fél haladéktalanul közzéteszi az általa az importtal vagy exporttal kapcsolatban 
kivetett díjakat és illetékeket egy hivatalos honlapon oly módon, hogy a kormányok, a kereskedők és 
más érdekelt felek megismerhessék azokat. Ennek a tájékoztatásnak tartalmaznia kell a nyújtott 
szolgáltatásért felszámított díj vagy teher indokát, a felelős hatóságot, az alkalmazott díjakat és 
terheket, valamint azt, hogy mikor és hogyan kell azokat kiegyenlíteni; továbbá új vagy módosított 
díjak és terhek nem vethetők ki mindaddig, amíg az előző bekezdés szerinti információkat nem 
tették közzé és azok nem elérhetők.  
4. Egyik Fél sem ír elő konzuli intézkedéseket – a kapcsolódó díjakat és ter heket is beleértve – a 
másik Fél áruinak importjával összefüggésben.  
 
35 
 GOODS.8. cikk: Javított áruk  
1. Egyik Fél sem vethet ki vámot olyan árura – függetlenül annak származásától –, amely azt 
követően lép be újra a Fél területére, hogy az árut javítás céljából ideiglenesen kivitték a területéről 
a másik Fél területére.  
2. Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a vá mraktárba, vámszabad területre vagy hasonló 
státuszban importált olyan árura, amelyet ezt követően exportálnak javítás céljából, és nem 
importálják újra vámraktárba, vámszabad területre vagy hasonló státuszban.  
3. Egyik Fél sem vethet ki vámot olyan árura – annak származásától függetlenül –, amelyet a 
másik Fél területéről javítás céljából ideiglenesen hoznak be a területére.  
GOODS.9. cikk: Átalakított áruk  
1. Egyik Fél sem részesítheti a másik Fél átalakított áruit kedvezőtlenebb elbánásban annál, 
mint amilyen ben az új állapotú helyettesítő árukat részesíti.  
2. A GOODS.10. cikk [Import - és exportkorlátozások] alkalmazandó az átalakított árukra 
vonatkozó behozatali és kiviteli tilalmakra vagy korlátozásokra. Amennyiben valamely Fél behozatali 
és kiviteli tilalmaka t vagy korlátozásokat fogad el vagy tart fenn a használt árukra vonatkozóan, 
ezeket az intézkedéseket nem alkalmazza az átalakított áruk tekintetében.  
3. Valamely Fél megkövetelheti, hogy az átalakított árukat a területén történő forgalmazás 
vagy értékesítés  céljából ekként azonosítsák, és hogy azok megfeleljenek az új állapotú helyettesítő 
árukra vonatkozó valamennyi alkalmazandó műszaki előírásnak.  
GOODS.10. cikk: Import - és exportkorlátozások  
1. Egyik Fél sem fogad el és tart fenn tilalmat vagy korlátozást a  másik Fél bármely árujának 
behozatala vagy bármely árunak a másik Fél területére irányuló kivitele vagy exportra történő 
értékesítése esetén, kivéve az 1994. évi GATT XI. cikke szerinti esetekben, beleértve a hozzá fűzött 
megjegyzéseket és kiegészítő rend elkezéseket. E célból az 1994. évi GATT XI. cikkét, ideértve annak 
megjegyzéseit és kiegészítő rendelkezéseit is, belefoglalják e megállapodásba, és értelemszerűen 
annak részét képezik.  
2. A Felek nem fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn:  
(a) az export - és import árra vonatkozó követelményeket, kivéve azokat, amelyek a kiegyenlítő és 
dömpingellenes vámokra vonatkozó végzések és kötelezettségvállalások végrehajtása során 
megengedettek; vagy  
(b) teljesítőképességi követelmény teljesítéséhez kötött importengedélyezést.  
GOODS.11. cikk: Import - és exportmonopóliumok  
Egyik Fél sem jelölhet ki vagy tarthat fenn import - vagy exportmonopóliumot. E cikk alkalmazásában 
az import - vagy exportmonopólium azt jelenti, hogy az egyik Fél kizárólagos jogot vagy 
felhatalmazást ad egy gazdálkodó egységnek arra, hogy egy árut a másik  Fél területéről importáljon 
vagy oda exportáljon.  
 
36 
 GOODS. 13. cikk: Importengedélyezési eljárások  
1. Az egyes Felek biztosítják, hogy a Felek közötti árukereskedelemre alkalmazandó valamennyi 
importengedélyezési eljárás alkalmazása semleges legyen, és azokat  tisztességes, méltányos, 
megkülönböztetésmentes és átlátható módon folytassák le.  
2. Valamely Fél csak akkor fogad el vagy tart fenn engedélyezési eljárásokat a másik Fél 
területéről a saját területére történő behozatal feltételeként, ha egy adott közigazgat ási cél egyéb 
megfelelő eljárások útján nem érhető el.  
3. Valamely Fél nem fogad el vagy tart fenn nem automatikus importengedélyezési eljárásokat, 
kivéve ha azok olyan intézkedések végrehajtásához szükségesek, amelyek összhangban vannak e 
megállapodással. Az  ilyen nem automatikus importengedélyezési eljárást elfogadó Fél egyértelműen 
megjelöli a szóban forgó engedélyezési eljárás révén végrehajtott intézkedést.  
4. A Felek bármely importengedélyezési eljárást a WTO importengedélyezési eljárásokról szóló 
megállapo dásának (a továbbiakban: az importengedélyezési megállapodás) 1 –3. cikkével 
összhangban vezetnek be és működtetnek. Ebből a célból az importengedélyezési megállapodás 1 –3. 
cikkét belefoglalják ebbe a megállapodásba, és azok értelemszerűen e megállapodás ré szét képezik.  
5. Az importengedélyezési eljárást bevezető vagy módosító Fél minden vonatkozó információt 
online elérhetővé tesz egy hivatalos honlapon. Ezt az információt lehetőség szerint az új vagy 
módosított engedélyezési eljárás alkalmazásának kezdőnapja előtt 21 nappal, de legkésőbb az 
alkalmazás kezdőnapjáig közzé kell tenni. Az említett információknak tartalmazniuk kell az 
importengedélyezési megállapodás 5. cikkében előírt adatokat.  
6. Az egyik Fél a másik Fél kérésére haladéktalanul rendelkezésre bocsát minden lényeges 
információt az általa elfogadni vagy fenntartani kívánt importengedélyezési eljárásokról, beleértve az 
importengedélyezési megállapodás 1 –3. cikkében említett információkat is.  
7. Az egyértelműség érdekében e cikk egyetlen rendelkezése sem köt elezi egyik Felet sem arra, 
hogy importengedélyt adjon ki, illetve egyik Felet sem akadályozza abban, hogy végrehajtsa az 
Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának határozataiból, valamint a multilaterális nonproliferációs 
rendszerekből és importellenőrzési megállapodásokból eredő kötelezettségeit vagy 
kötelezettségvállalásait.  
GOODS. 14. cikk: Exportengedélyezési eljárások  
1. Az egyes Felek oly módon teszik közzé új exportengedélyezési eljárásaikat, illetve a meglévő 
exportengedélyezési eljárásaik módosításait , hogy a kormányoknak, kereskedőknek és más érdekelt 
feleknek lehetőségük legyen megismerni azokat. A közzétételre lehetőség szerint az eljárás vagy a 
módosítás hatálybalépése előtt 45 nappal kerül sor, de minden esetben legkésőbb az eljárás vagy a 
módosít ás hatálybalépésének napján, és adott esetben a vonatkozó kormányzati weboldalakon.  
2. Az exportengedélyezési eljárások közzététele a következő információkat tartalmazza:  
(a) az exportengedélyezési eljárások szövege, vagy ezen eljárások bármely módosítása;  
(b) az eg yes engedélyezési eljárások hatálya alá tartozó áruk;  
(c) minden egyes eljárás esetében az engedély kérelmezésére vonatkozó eljárás és minden olyan 
kritérium leírása, amelyet a kérelmezőnek teljesítenie kell ahhoz, hogy engedélyért 
 
37 
 folyamodhasson, mint példáu l a tevékenységére vonatkozó engedély birtoklása, beruházás 
létrehozása vagy fenntartása, vagy valamely Fél területén meghatározott formában való 
működés;  
(d) az(ok) a kapcsolattartási pont(ok), ahol az érdekelt személyek további információkat 
kaphatnak az exp ortengedély megszerzéséhez szükséges feltételekről;  
(e) az(ok) a közigazgatási szerv(ek), amely(ek)hez a kérelmet vagy más vonatkozó dokumentációt 
be kell nyújtani;  
(f) az exportengedélyezési eljárás keretében végrehajtásra kerülő bármely intézkedés(ek) leírása;    
(g) az az időszak, amely alatt az egyes exportengedélyezési eljárások hatályban maradnak, kivéve, 
ha az eljárás visszavonásig hatályban marad, vagy amíg azt új közzététel keretében 
felülvizsgálják;  
(h) amennyiben az egyik Fél engedélyezési eljárást szándékozik alkalmazni egy exportkvóta 
igazgatására, meg kell adni a kvóta teljes mennyiségét és – adott esetben – a kvóta értékét, 
valamint a kvóta nyitó - és zárónapját; valamint  
(i) minden olyan mentesség vagy kivétel, amely felváltja az exportengedély megszerzésére 
vonatkozó követelményt, továbbá az említett mentességek vagy kivételek kérelmezésének 
vagy felhasználásának módja és azok megadásának kritériumai.  
3. E megállapodás hatálybalépésének napját követő 45 napon belül az egyes Felek értesítik a 
másik Felet meglévő exp ortengedélyezési eljárásaikról. Az értesítéstől számított 60 napon belül az 
egyes Felek értesítik a másik Felet minden új exportengedélyezési eljárásról és a meglévő 
exportengedélyezési eljárások bármely módosításáról. Az értesítésben hivatkozni kell azokr a a 
forrásokra, ahol a (2) bekezdésben előírt információkat közzéteszik, és adott esetben meg kell adni a 
vonatkozó kormányzati honlapok címét is.  
4. Az egyértelműség érdekében e cikk nem írja elő egyik Fél számára sem, hogy 
exportengedélyt adjon ki, és nem a kadályozza meg a Feleket abban, hogy végrehajtsák az Egyesült 
Nemzetek Biztonsági Tanácsának határozatai, valamint a multilaterális nonproliferációs rendszerek 
és exportellenőrzési megállapodások – többek között a hagyományos fegyverek és kettős 
felhasznál ású termékek és technológiák exportjának ellenőrzéséről szóló Wassenaari Megállapodás, 
az Ausztrália Csoport, a Nukleáris Szállítók Csoportja és a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer – 
szerinti kötelezettségvállalásaikat, vagy hogy független szankcióre ndszereket fogadjanak el, 
tartsanak fenn vagy hajtsanak végre.  
GOODS.15. cikk: Vámérték -megállapítás  
Az egyes Felek az 1994. évi GATT VII. cikkével és a vámérték -megállapítási megállapodással 
összhangban határozzák meg a másik Fél által a területükre behozott áruk vámértékét. E célból az 
1994. évi GATT VII. cikkét, ideértve annak megjegyzéseit és kiegészítő rendelkezéseit is, valamint a 
vámérték -megállapítási megállapodás 1 –17. cikkét és annak értelmezését belefoglalják e 
megállapodásba, és értelemszer űen annak részét képezik.  
GOODS.16. cikk: Kedvezménykihasználtság  
1. E megállapodás működésének nyomon követése és a kedvezménykihasználtsági arányok 
kiszámítása céljából a Felek évente kicserélik behozatali statisztikáikat egy 10 éves időszak során, 
 
38 
 amely id őszak e megállapodás hatálybalépése után egy évvel kezdődik. Amennyiben a partnerségi 
tanács másként nem határoz, ez az időszak automatikusan meghosszabbodik öt évvel, és ezt 
követően a partnerségi tanács dönthet annak további meghosszabbításáról.  
2. A behoza tali statisztikák cseréje arra a legutóbbi évre vonatkozó adatokra terjed ki, amelyre 
vonatkozóan ilyen adatok rendelkezésre állnak, beleértve az értéket és adott esetben a mennyiséget 
is, a tarifacsoportok szintjén az e megállapodás alapján preferenciális  elbánásban részesülő, valamint 
a preferenciális elbánásban nem részesülő, a másik Féltől származó áruk behozatala tekintetében.  
GOODS.17. cikk: Piacvédelmi eszközök  
1. A Felek megerősítik a következők szerinti jogaikat és kötelezettségeiket: az 1994. évi GATT 
VI. cikke, a WTO dömpingellenes megállapodása, a szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedésekről 
szóló WTO -megállapodás, az 1994. évi GATT XIX. cikke, a védintézkedés ekről szóló WTO -egyezmény, 
valamint a mezőgazdasági megállapodás 5. cikke.  
2. E cím 2. fejezete [Származási szabályok] nem alkalmazandó a dömpingellenes, a kiegyenlítő 
és a védintézkedési vizsgálatokra és intézkedésekre.  
3. A Felek a dömpingellenes megállapodás  és a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről 
szóló (SCM) megállapodás követelményeknek megfelelően, továbbá méltányos és átlátható eljárást 
követve alkalmazzák a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedéseket.    
4. A dömpingellenes vagy kiegyenlítő vizsg álatnak alávetett valamennyi érdekelt fél1 teljes körű 
lehetőséget kap érdekeinek védelmére, amennyiben ez nem késlelteti szükségtelenül a vizsgálat 
lefolytatását.   
5. Az egyes Felek vizsgálatot végző hatósága az adott Fél jogszabályaival összhangban 
mérlegel hetik, hogy a kivetendő dömpingellenes vám összege a teljes dömpingkülönbözetnek vagy 
egy kisebb összegnek feleljen -e meg.  
6. Az egyes Felek hatóságainak a Felek jogával összhangban átadott információt kell figyelembe 
venniük annak meghatározásához, hogy fűző dik-e közérdek dömpingellenes vagy kiegyenlítő vám 
kivetéséhez.  
7. Egyik Fél sem alkalmazhat vagy tarthat fenn ugyanazon áru tekintetében, egyazon időben:  
(a) a mezőgazdasági megállapodás 5. cikke szerinti intézkedést; valamint   
(b) az 1994. évi GATT XIX. cikke, ill etve a védintézkedésekről szóló megállapodás szerinti 
intézkedést.  
8. A hatodik rész I. címe [Vitarendezés] nem alkalmazandó e cikk (1) –(6) bekezdésére.  
GOODS.18. cikk: A meglévő WTO -vámkontingensek felhasználása  
1. Az egyik Fél területéről származó termékek nem  importálhatók a másik Fél területére a (2) 
bekezdésben meghatározott meglévő WTO -vámkontingensek alapján. Ez kiterjed azokra a 
                                                            
1 E cikk alkalmazásában az érdekelt felek a dömpingellenes megállapodás 6. cikkének (11) bekezdésében és az 
SCM -megállapodás 12.  cikkének (9) bekezdésében meghatározott felek.  
 
39 
 vámkontingensekre is, amelyek megosztása az Európai Unió által a G/SECRET/42/Add.2 WTO -
dokumentumban, az Egyesült Királyság álta l pedig a G/SECRET/44 WTO -dokumentumban 
kezdeményezett, a GATT XXVIII. cikke szerinti tárgyalások keretében folyik, az egyes Felek vonatkozó 
belső jogszabályaiban meghatározottak szerint. E cikk alkalmazásában a termékek származó 
státuszát az importáló Fél nél alkalmazandó, nem preferenciális származási szabályok alapján kell 
meghatározni.  
2. Az (1) bekezdés alkalmazásában „meglévő WTO -vámkontingensek”: azok a 
vámkontingensek, amelyek az EU -28-nak a WTO -hoz a G/MA/TAR/RS/506/Add.1 és a 
G/MA/TAR/RS/506/Add.2. do kumentummal módosított G/MA/TAR/RS/506 dokumentumban 
benyújtott, a WTO 1994. évi Általános Vám - és Kereskedelmi Egyezménye szerinti engedményes 
listája tervezetében szerepelnek.  
GOODS.19. cikk: Intézkedések a vámjogszabályok megsértése vagy kijátszása eset én 
1. A Felek együttműködnek a vámjogszabályok megsértésének vagy kijátszásának 
megelőzésében, felderítésében és leküzdésében, e cím 2. fejezete [Származási szabályok] és a 
vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv szer inti 
kötelezettségeikkel összhangban. Az egyes Felek azonos intézkedéseket hoznak a saját és a másik Fél 
pénzügyi érdekeinek védelme érdekében az Egyesült Királyság vagy az Unió vámterületére belépő 
árukra kivetett vámok tekintetében.   
2. A szabályoknak megfe lelő kereskedők (7) bekezdés szerinti mentességének lehetőségére is 
figyelemmel, a Felek a (3) és a (4) bekezdésben meghatározott eljárással összhangban ideiglenesen 
felfüggeszthetik az érintett termék vagy termékek vonatkozó preferenciális elbánását, amen nyiben:  
(a) az egyik Fél objektív, meggyőző és ellenőrizhető információk alapján megállapította, hogy 
rendszeresen megsértették vagy kijátszották a vámjogszabályokat; és  
(b) a másik Fél ismételten és indokolatlanul megtagadja vagy más módon nem teljesíti az (1) 
bekezdésben említett kötelezettségeit.  
3. A (2) bekezdésben említett megállapítást tevő Fél értesíti a kereskedelmi partnerségi 
bizottságot, és a kereskedelmi partnerségi bizottság keretében konzultációkat kezd a másik Féllel 
annak érdekében, hogy mind két Fél számára elfogadható megoldást találjanak.  
4. Amennyiben a Felek az értesítés időpontjától számított három hónapon belül nem tudnak 
kölcsönösen elfogadható megoldásban megállapodni, a megállapítást tevő Fél dönthet úgy, hogy 
ideiglenesen felfüggeszti a z érintett termékre vagy termékekre vonatkozó preferenciális elbánást. 
Ebben az esetben a megállapítást tevő Fél haladéktalanul értesíti a kereskedelmi partnerségi 
bizottságot az ideiglenes felfüggesztésről és arról is, hogy mely időszakban szándékozik alk almazni az 
ideiglenes felfüggesztést.  
5. Az ideiglenes felfüggesztés csak a jogsértés vagy kijátszás elleni fellépéshez, valamint az 
érintett Fél pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges ideig alkalmazható, de semmilyen esetben 
sem hosszabb ideig mint hat hón ap. Az érintett Fél folyamatosan felülvizsgálja a helyzetet, és 
amennyiben úgy határoz, hogy az ideiglenes felfüggesztésre már nincs szükség, azt a kereskedelmi 
partnerségi bizottságnak bejelentett időszak vége előtt megszünteti. Amennyiben a felfüggesztés  
alapjául szolgáló körülmények a hat hónapos időszak lejártakor is fennállnak, az érintett Fél 
határozhat a felfüggesztés meghosszabbításáról. Minden felfüggesztésről rendszeres konzultációt 
kell folytatni a kereskedelmi partnerségi bizottságban.  
 
40 
 6. Az egyes Felek belső eljárásaiknak megfelelően tájékoztatást tesznek közzé az importőrök 
számára a (4) és az (5) bekezdésben említett ideiglenes felfüggesztésekkel kapcsolatos valamennyi 
határozatról.  
7. A (4) bekezdéstől eltérve, ha az importőr bizonyítani tudja az i mportáló vámhatóság 
számára, hogy az ilyen termékek teljes mértékben megfelelnek az importáló Fél vámjogszabályainak, 
a megállapodás követelményeinek, valamint az importáló Fél által – annak saját törvényeivel és 
rendeleteivel összhangban – megállapított i deiglenes felfüggesztéssel kapcsolatos bármely egyéb 
feltételnek, az importáló Fél lehetővé teszi az importőr számára, hogy visszamenőleges hatállyal 
preferenciális elbánást kérjen, és visszaigényelje a termékek behozatalakor az alkalmazandó 
kedvezményes v ámtételeket meghaladóan fizetett vámokat.  
GOODS.20. cikk: Adminisztratív hibák kezelése  
A preferenciális exportrendszer megfelelő irányításában az illetékes hatóságok által elkövetett 
rendszeres hiba vagy egyéb problémák esetén, és különösen e cím 2. fejez etének vagy a 
vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv 
rendelkezéseinek alkalmazásában, amennyiben ez a hiba vagy probléma következményekkel jár az 
importvámok tekintetében, az ilyen következményekkel szembesülő Fél  felkérheti a kereskedelmi 
partnerségi bizottságot, hogy a helyzet megoldása érdekében vizsgálja meg a megfelelő 
intézkedések elfogadásának lehetőségeit.  
GOODS.21. cikk: Kulturális javak  
1. A Felek együttműködnek a valamely Fél területéről jogellenesen kivitt  kulturális javak 
visszaszolgáltatásának megkönnyítésében, tekintettel a kulturális javak jogtalan behozatalának, 
kivitelének és tulajdona jogtalan átruházásának megakadályozását és megelőzését szolgáló 
eszközökről szóló, 1970. november 17 -én Párizsban alá írt UNESCO -egyezményben foglalt elvekre.  
2. E cikk alkalmazásában:  
(a) „kulturális tárgy vagy kulturális javak”: az egyes Felek vonatkozó szabályaival és eljárásaival 
összhangban művészeti, történelmi vagy régészeti értéket képviselő, nemzeti kincsek közé 
besoro lt vagy akként meghatározott tárgyak; valamint  
(b) „az egyik Fél területéről való jogellenes kivitel”:  
(i) az egyik Fél területéről 1993. január 1 -jén vagy azt követően a Fél nemzeti kincsek 
védelmére vonatkozó szabályainak vagy a kulturális javak kivitelére vonatkozó 
szabályainak megsértésével történt kivitel; vagy  
(ii) a jogszerű ideiglenes kiszállítás lejártát követően vissza nem szállított tárgyak, illetve az 
ideiglenes kiszállításra vonatkozó egyéb feltételek megszegése, 1993. január 1 -jén 
vagy azt követő en.   
3. A Felek illetékes hatóságai különösen a következők révén működnek együtt egymással:  
(a) a másik Fél értesítése, ha a területükön kulturális tárgyat találnak, és alapos okkal 
feltételezhető, hogy azt jogellenesen vitték ki a másik Fél területéről;  
(b) a másik Félnek az adott Fél területéről jogellenesen kivitt kulturális javak 
visszaszolgáltatására irányuló kérelmeinek kezelése;  
 
41 
 (c) az ilyen kulturális javak visszaszolgáltatásának megkerülésére irányuló intézkedések 
megakadályozása szükséges ideiglenes  intézkedések révén; valamint  
(d) minden szükséges intézkedés meghozatala a másik Fél területéről jogellenesen kivitt 
kulturális javak fizikai megóvása érdekében.  
4. Az egyes Felek kijelölik azt a kapcsolattartó pontot, amely felelős a másik Fél kapcsolattartó 
pontjával való kommunikációért az e cikk alapján felmerülő ügyekben, különös tekintettel a (3) 
bekezdés a) és b) pontjában említett értesítésekre és kérelmekre.  
5. A Felek tervezett együttműködésébe adott esetben és szükség szerint be kell vonn i a Felek 
kulturális javak kiviteli eljárásainak kezeléséért felelős vámhatóságait.  
6. A hatodik rész I. címe [Vitarendezés] nem alkalmazandó e cikkre.  
 
2. fejezet: Származási szabályok  
1. szakasz: Származási szabályok  
ORIG.1. cikk: Célkitűzés  
E fejezet c élja az áruk származását meghatározó rendelkezések megállapítása az e megállapodás 
szerinti preferenciális tarifális elbánás alkalmazása céljából, valamint a kapcsolódó származási 
eljárások meghatározása.  
ORIG.2. cikk: Fogalommeghatározások  
E fejezet alkal mazásában:  
(a) „besorolás”: utalás arra, hogy egy termék vagy anyag a harmonizált rendszer egy adott 
árucsoportja, vámtarifaszáma vagy alszáma alá tartozik;  
(b) „szállítmány”: olyan termékek, amelyeket egy exportőrtől egy címzett részére egyidejűleg 
szállítanak, v agy amelyeknek az exportőrtől a címzetthez történő szállítása egyetlen 
fuvarokmánnyal, illetve ilyen okmány hiányában egyetlen számlával történik;  
(c) „exportőr”: az egyik Fél területén letelepedett személy, aki az e Fél jogszabályaiban és egyéb 
rendelkezései ben rögzített követelményeknek megfelelően exportálja vagy előállítja a 
származó terméket és származásmegjelölő nyilatkozatot állít ki;  
(d) „importőr”: az a személy, aki a származó terméket importálja és ehhez preferenciális tarifális 
elbánást kér;  
(e) „anyag”: eg y termék előállítása során felhasznált bármilyen anyag, ideértve minden 
alkotóelemet, hozzávalót, nyersanyagot vagy alkatrészt is;  
(f) „nem származó anyag”: olyan anyag, ami e fejezet értelmében nem minősül származónak, 
ideértve azokat az anyagokat is, amelyek  származó státuszát nem lehet meghatározni;  
(g) „termék”: az előállítás eredményeként létrejött termék, akkor is, ha egy másik termék 
előállítása során anyagként történő későbbi felhasználásra szánják;  
 
42 
 (h) „előállítás”: bármiféle megmunkálás vagy feldolgozás, bele értve az összeszerelést is.  
ORIG.3. cikk: Általános követelmények  
1. Annak  érdekében , hogy az egyik Fél e megállapodással összhangban preferenciális tarifális 
elbánást alkalmazzon a másik Fél származó árujára, feltéve, hogy a szóban forgó termékek 
megfelelnek e fejezet minden más alkalmazandó követelményének, a következő termékeket kell a 
másik Fél származó árujának tekinteni:  
(a) az ORIG.5. cikk [Teljes egészében egyetlen országban létrejött vagy előállított áru] értelmében 
teljes egészében az adott Fé lnél létrejött vagy előállított termékek;  
(b) a kizárólag az adott Fél származó anyagaiból az adott Fél területén előállított termékek; 
valamint  
(c) az adott Fél területén előállított olyan termékek, amelyek nem származó anyagokat 
tartalmaznak, feltéve, hogy azo k megfelelnek az ORIG -2. MELLÉKLETBEN [Termékspecifikus 
származási szabályok] meghatározott követelményeknek.  
2.  Amennyiben egy termék származó státuszt kapott, az annak előállításához felhasznált nem 
származó anyagok nem minősülnek nem származónak, amiko r ezt a terméket egy másik termék 
előállításához felhasználják.  
3.  A származó státusz megszerzésére vonatkozó feltételeknek az Egyesült Királyság vagy az 
Unió területén megszakítás nélkül teljesülniük kell.  
ORIG.4. cikk: Származási kumuláció  
1. Az egyik Fél származó terméke a másik Fél származó termékének is minősül, ha az említett 
terméket a másik Félnél anyagként használják fel egy másik termék előállításához.  
2. Egy Félnél a nem származó anyagokon végrehajtott megmunkálás figyelembe vehető annak  
megállapítása céljából, hogy egy termék a másik Fél származó termékének minősül -e.  
3. Az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazandó, ha a másik Fél területén végzett előállítás nem 
haladja meg az ORIG.7. cikkben [Nem kielégítő előállítás] szereplő műveleteket.  
4. Annak érdekében, hogy az exportőr kitölthesse az e cikk (2) bekezdésében említett termékre 
vonatkozó, az ORIG.18. cikk [Preferenciális tarifális elbánás kérelmezése] (2) bekezdésének a) 
pontjában említett származásmegjelölő nyilatkozatot, az exportőrnek be  kell szereznie beszállítójától 
az ORIG -3. mellékletben [Beszállítói nyilatkozat] előírt beszállítói nyilatkozatot, vagy egy azzal 
egyenértékű dokumentumot, amely kellő részletességgel tartalmazza az érintett nem származó 
anyagok leírására szolgáló ugyanaz on információkat ahhoz, hogy azonosíthatók legyenek.  
ORIG.5. cikk: Teljes egészében egyetlen országban létrejött vagy előállított áru  
1. Teljes egészében valamely Fél területén létrejöttnek vagy előállítottnak minősülnek a 
következő termékek:  
(a) a föld mélyéb ől vagy a tengerfenékről ott kitermelt ásványi termékek;  
(b) az adott Fél területén betakarított növényi termékek;  
 
43 
 (c) az ott született és tenyésztett élő állatok;   
(d) az ott felnevelt élő állatokból létrejött termékek;  
(e) az adott Fél területén született és tenyésztet t vágóállatokból létrejött termékek;  
(f) az adott Fél területén folytatott vadászat vagy halászat útján létrejött termékek;  
(g) az ottani akvakultúrából származó termékek, amennyiben a vízi élőlények – beleértve a 
halakat, puhatestűeket, rákféléket, más vízi gerin cteleneket és vízi növényeket – ott születtek 
vagy ott tenyésztették őket valamilyen szaporítóanyagból, tenyésztési vagy növekedési 
beavatkozások – rendszeres ivadéktelepítés, etetés, ragadozókkal szembeni védelem – útján 
halak ivartermékéből, zsenge és el őnevelt ivadékokból vagy lárvából;  
(h) valamely Fél hajójával bármely parti tengeren kívüli tengeri területről származó tengeri 
halászati termékek és a tengerből nyert más termékek;  
(i) valamely Fél feldolgozóhajójának fedélzetén a kizárólag a h) pontban említett termékekből 
előállított termékek;  
(j) bármely parti tengeren kívül a tengerfenékről vagy az altalajból kinyert termékek, feltéve, 
hogy a kitermelőknek jogában áll az ilyen tengerfenék vagy altalaj hasznosítása;  
(k) az adott Fél területén folytatott előállítási műv eletből származó hulladék és maradék;  
(l) az ott begyűjtött használt termékekből keletkezett hulladék és maradék, ha ezek a termékek 
csak nyersanyagok visszanyerésére alkalmasak;  
(m) az ott kizárólag az a) –l) pontban meghatározott termékekből előállított termékek . 
2.  Az (1) bekezdés h) és i) pontjában szereplő „valamely Fél hajója” és „valamely Fél 
feldolgozóhajója” kifejezés olyan hajót és feldolgozóhajót jelent, amely(et):  
(a) valamely tagállamban vagy az Egyesült Királyságban vettek nyilvántartásba;  
(b) valam elyik tagállam vagy az Egyesült Királyság lobogója alatt hajózik; valamint  
(c) megfelel az alábbi feltételek egyikének:  
 (i) legalább 50  %-ban valamelyik tagállam vagy az Egyesült Királyság állampolgárának a 
tulajdonában van; vagy  
 (ii) olyan jogi személyek tulajdonában van, amelyek mindegyike:  
  (A) az Unióban vagy az Egyesült Királyságban rendelkezik székhellyel vagy 
anyalétesítménnyel; valamint  
  (B) legalább 50  %-ban valamelyik tagállam vagy az Egyesült Királyság állami szerveinek, 
állampolgárainak vagy vállalkozásainak a tulajdonában áll.  
 
44 
  ORIG.6. cikk: Tűréshatárok  
1. Ha egy termék előállítása során nem származó anyagot használnak fel, és emiatt a termék 
nem felel meg az ORIG -2. MELLÉKLETBEN [Termékspecifikus származási szabályok] meg határozott 
követelményeknek, az adott terméket mégis valamely Fél származó termékének kell tekinteni, 
amennyiben:  
(a)  a harmonizált rendszer 2. és 4 –24. árucsoportjába besorolt, a termék előállításához használt 
nem származó anyagok össztömege — a 16. áruc soportba tartozó feldolgozott halászati 
termékek kivételével – nem haladja meg a termék tömegének 15  %-át; 
 (b)  minden más termék esetében – a harmonizált rendszer 50 –63. árucsoportjába tartozó 
termékek kivételével – a nem származó anyagok összértéke nem haladja meg a termék 
gyártelepi árának 10  %-át; vagy  
(c)  a harmonizált rendszer 50 –63. árucsoportjába besorolt termékekre az ORIG -1. MELLÉKLET 
[Bevezető megjegyzések a termékspecifikus származási szabályokhoz] 7. és 8. megjegyzésében 
meghatározott tűrésha tárok alkalmazandók.  
2.  Az (1) bekezdés nem alkalmazandó, ha a termék előállítása során felhasznált nem származó 
anyagok értéke vagy tömege meghaladja a nem származó anyagok maximális értékének vagy 
tömegének az ORIG -2. MELLÉKLETBEN [Termékspecifikus szár mazási szabályok] szereplő 
követelményekben meghatározott százalékos arányát.  
3.  E cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó az ORIG.5. cikk [Teljes egészében egyetlen országban 
létrejött vagy előállított áru] értelmében teljes egészében valamely Félnél előállí tott termékekre. 
Amennyiben az ORIG -2. MELLÉKLET [Termékspecifikus származási szabályok] előírja, hogy a termék 
előállítása során felhasznált anyagoknak teljes egészében létrejöttnek vagy előállítottnak kell 
lenniük, az (1) és a (2) bekezdés alkalmazandó.  
ORIG.7. cikk: Nem kielégítő előállítás  
1. Az ORIG.3. cikk [Általános követelmények] (1) bekezdésének c) pontja ellenére egy termék 
nem tekinthető valamely Fél származó termékének, ha a termék valamely Fél területén való 
előállítása csak az alábbi, nem szár mazó anyagokon végzett műveletek közül egyből vagy többől áll:  
(a) tartósítási műveletek, mint például szárítás, fagyasztás, sós lében tartás vagy más hasonló 
művelet, melynek kizárólagos célja annak biztosítása, hogy a termék jó állapotban maradjon a 
szállítás és raktározás során2; 
(b) csomagok megosztása vagy összeállítása;  
(c) mosás, tisztítás; por, oxidáció, olaj, festék vagy más külső réteg eltávolítása;  
(d) textíliák és textiltermékek vasalása vagy simítása;  
(e) egyszerű festési és fényezési művelete k; 
                                                            
2 Az olyan tartósító műveletek, mint a hűtés, a fagyasztás vagy a szellőztetés nem kielégítőnek minősülnek az 
a) pont értelmében, míg az olyan műveletek , mint a pácolás, a szárítás vagy a füstölés, amelyeknek az a célja, 
hogy a terméknek különleges vagy eltérő jellemzőt biztosítsanak, nem minősülnek nem kielégítőnek.  
 
45 
 (f) rizs hántolása, részleges vagy teljes őrlése; gabonafélék és rizs fényezése, glazúrozása; rizs 
fehérítése;  
(g) cukor színezésére, ízesítésére vagy formázására szolgáló műveletek; szilárd halmazállapotú 
cukor részleges vagy teljes őrlése;  
(h) gyümölcs -, dió - és zöldségfélék hámozása, kimagozása, feltörése és kifejtése;  
(i) élezés, egyszerű köszörülés vagy egyszerű vágás;  
(j) szitálás, rostálás, válogatás, osztályozás, méret szerinti osztályozás, összepárosítás (ideértve az 
árucikk -készletek öss zeállítását is);  
(k) egyszerű palackba, konzervdobozba, üvegbe, zsákba, ládába, dobozba való helyezés, kartonra 
vagy táblára rögzítés és minden egyéb egyszerű csomagolási művelet;  
(l) jelzés, címke, logó és egyéb hasonló megkülönböztető jel termékekre vagy  azok 
csomagolására való felhelyezése vagy nyomtatása;  
(m) termékek egyszerű vegyítése, fajtájukra való tekintet nélkül is; cukor keverése bármely más 
anyaggal;  
(n) víz egyszerű hozzáadása vagy vízzel vagy más olyan anyaggal való hígítás, amely nem 
változt atja meg lényegesen a termék jellemzőit, vagy a termékek dehidratálása vagy 
denaturálása;  
(o) árucikkek alkatrészeinek egyszerű összeszerelése teljes árucikké vagy termékek részekre való 
egyszerű szétszerelése;  
(p) állatok levágása.  
2. Az (1) bekezdés alk almazásában a művelet akkor egyszerű, ha elvégzéséhez sem speciális 
szaktudás, sem olyan speciális gép, felszerelés vagy berendezés nem szükséges, amelyet kifejezetten 
az adott művelet céljára gyártottak vagy állítottak üzembe.  
 ORIG.8. cikk: Minősítési eg ység  
1. E fejezet alkalmazásában „minősítési egység”: az a termék, amelyet a termék harmonizált 
rendszer szerinti besorolásának megállapítása során alapegységnek tekintenek.  
2. Ha egy szállítmány a harmonizált rendszer szerinti ugyanazon vámtarifaszám alá besorolt több 
azonos termékből áll, akkor e fejezet rendelkezéseinek alkalmazása során minden egyes terméket 
figyelembe kell venni.  
ORIG.9. cikk: Szállításra használt csomagolóanyagok és konténerek  
A szállítás során a termék védelme érdekében használt csom agolóanyagok és szállítókonténerek 
figyelmen kívül hagyandók annak meghatározásakor, hogy egy termék származónak minősül -e.  
ORIG.10. cikk: Kiskereskedelmi használatra szánt csomagolóanyagok és tárolóedények  
A termék származásának meghatározásakor figyelm en kívül kell hagyni azokat a 
csomagolóanyagokat és tárolóedényeket, amelyekbe a terméket kiskereskedelmi értékesítésre 
 
46 
 csomagolták, amennyiben azokat a termékkel együtt sorolták be, kivéve a nem származó anyagok 
maximális értékének kiszámítása céljából, h a a termékre az ORIG -2. MELLÉKLET [Termékspecifikus 
származási szabályok] szerint a nem származó anyagok maximális értéke vonatkozik.  
ORIG.11. cikk:  Tartozékok, pótalkatrészek és szerszámok  
1. A tartozékokat, pótalkatrészeket, szerszámokat, használati utasításokat vagy egyéb 
tájékoztató anyagokat a szóban forgó berendezéssel, géppel, készülékkel vagy járművel együtt egy 
terméknek kell tekinteni, ha:  
(a) a termékkel együtt sorolták be és szállították, és ezek nem külön számlán szerepelnek; 
valamint  
(b) azok olya n típusúak, mennyiségűek és értékűek, ami az adott termék esetében szokásosnak 
minősül.  
2. Az (1) bekezdésben említett tartozékokat, pótalkatrészeket, szerszámokat, használati 
utasításokat vagy egyéb tájékoztató anyagokat figyelmen kívül kell hagyni a ter mék származásának 
meghatározásakor, kivéve a nem származó anyagok maximális értékének kiszámítása céljából, ha a 
termékre az ORIG -2. MELLÉKLET [Termékspecifikus származási szabályok] szerint a nem származó 
anyagok maximális értéke vonatkozik.  
ORIG.12. cik k: Készletek  
A harmonizált rendszer 3. általános értelmező szabálya értelmében vett készletet valamely Fél 
származó termékének kell tekinteni, ha az azt alkotó valamennyi összetevő származó termék. Ha egy 
készlet származó és nem származó összetevőkből áll,  a készletet teljes egészében valamely Fél 
származó termékének kell tekinteni, amennyiben a nem származó összetevők értéke nem haladja 
meg a készlet gyártelepi árának 15  %-át. 
ORIG.13. cikk: Semleges elemek  
Annak eldöntéséhez, hogy egy termék valamely Fél származó terméke -e, nem szükséges 
meghatározni az alábbi elemek származását, amelyeket a szóban forgó termék előállítása során 
esetlegesen felhasználtak:  
(a) üzemanyag, energia, katalizátor és oldószer;  
(b) berendezések és épületek karbantartásához használt üzem, berendezés, pótalkatrész és 
anyag;  
(c) gép, szerszám, süllyeszték és öntőforma;  
(d) gyártási folyamatban vagy berendezések és épületek üzemeltetéséhez használt kenőanyag, 
zsír, feldolgozási keverék és egyéb anyag;  
(e) kesztyű, szemüveg, lá bbeli, ruházat, biztonsági felszerelések és készletek;  
(f) áruk tesztelésére és vizsgálatára használt berendezés, készülék és eszköz; valamint  
(g) az előállítás során felhasznált egyéb anyagok, amelyeket nem építettek be a termékbe, és 
amelyeket nem szánd ékoznak beépíteni a termék végső összetételébe.  
 
47 
 ORIG.14. cikk: Könyvelés szerinti elkülönítés  
1. A származó és nem származó felcserélhető anyagokat vagy „felcserélhető termékeket” 
fizikailag el kell különíteni a tárolás során annak érdekében, hogy megőrizh ető legyen származó és 
nem származó státuszuk.  
2. Az (1) bekezdés alkalmazásában „felcserélhető anyagok” vagy „felcserélhető termékek”: 
olyan anyagok vagy termékek, amelyek azonos jellegűek és kereskedelmi minőségűek, azonos 
műszaki és fizikai jellemzőkkel  rendelkeznek, és a származás megállapítása szempontjából a 
végtermékbe beépített állapotukban egymástól nem különböztethetők meg.  
3. Az (1) bekezdéstől eltérve felhasználhatók származó és nem származó felcserélhető anyagok 
egy termék előállítása során akk or is, ha azokat fizikailag nem elkülönítetten tárolják, feltéve, hogy a 
könyvelés szerinti elkülönítés módszerét alkalmazzák.  
4.  Az (1) bekezdéstől eltérve, a harmonizált rendszer 10., 15., 27., 28., 29. árucsoportja és 
32.01 –32.07 vagy 39.01 –39.14 vámta rifaszáma alá besorolt származó és nem származó felcserélhető 
termékek a másik Fél területére történő kivitel előtt fizikai elkülönítés nélkül tárolhatók az egyik Fél 
területén, feltéve, hogy a könyvelés szerinti elkülönítés módszerét alkalmazzák.  
5. A (3)  és a (4) bekezdésben említett könyvelés szerinti elkülönítés módszerét a Felek által 
általánosan elfogadott számviteli alapelvek szerinti készletgazdálkodási módszerrel összhangban kell 
alkalmazni.  
6. Könyvelés szerinti elkülönítési módszer lehet minden olyan módszer, amely biztosítja, hogy 
semmilyen időpontban ne kaphasson több anyag vagy termék származó minősítést annál, mint ha az 
anyagokat vagy termékeket fizikailag elkülönítenék.  
7. Valamely Fél a jogszabályaiban és egyéb rendelkezéseiben meghatározo tt feltételek szerint 
előírhatja, hogy a könyvelés szerinti elkülönítés módszerének alkalmazásához e Fél vámhatóságainak 
előzetes engedélyére van szükség. A Fél vámhatóságai nyomon követik az engedély alkalmazását, és 
visszavonhatják az engedélyt, ha az en gedély tulajdonosa nem megfelelően alkalmazza a könyvelés 
szerinti elkülönítés módszerét vagy nem teljesít a jelen fejezetben meghatározott bármely más 
feltételt.  
ORIG.15. cikk: Visszaszállított termékek  
Ha valamely Fél tőle harmadik országba exportált szá rmazó áruját visszaszállítják e Fél területére, azt 
nem származónak kell tekinteni, kivéve, ha a Fél vámhatósága előtt kielégítően bizonyítható, hogy a 
visszaszállított termék:  
(a) azonos az exportált termékkel; valamint  
(b) az adott harmadik országbeli tartózkodá sa vagy az exportja alatt a jó állapotban való 
megőrzéshez szükségeseken kívül semmilyen más műveleten nem esett át.  
ORIG.16. cikk: A változtatás tilalma  
1. Az importáló Félnél háztartási használatra bejelentett származó termék az exportálást 
követően és a  háztartási használatra való bejelentést megelőzően nem változtatható meg vagy 
alakítható át semmilyen módon és nem vethető alá műveleteknek, kivéve a jó állapotának 
megőrzésére irányuló műveleteket és az olyan jelölések, címkék, bélyegzők vagy bármely más  
 
48 
 dokumentáció hozzáadását, amely az importáló Fél konkrét hazai előírásainak való megfelelés 
érdekében szükséges.  
2. A termék tárolására vagy kiállítására harmadik országban is sor kerülhet, feltéve, hogy az 
vámfelügyelet alatt marad az adott harmadik ors zágban.  
3. A szállítmányok megbontása harmadik országban is történhet, ha azt az exportőr végzi vagy 
az exportőr felelőssége mellett végzik, és feltéve, hogy a szállítmányok vámfelügyelet alatt maradnak 
az említett harmadik országban.  
4. Amennyiben kétség merül fel azt illetően, hogy teljesülnek -e az (1) –(3) bekezdés 
követelményei, az importáló Fél vámhatósága felkérheti az importőrt, hogy szolgáltasson 
bizonyítékot a megfelelésről, amely bizonyíték bármilyen formában benyújtható, ideértve a 
szerződéses fuv arokmányokat, például a fuvarrakleveleket, a csomagok jelölésére és számozására 
vonatkozó tényszerű vagy konkrét bizonyítékot, vagy magával a termékkel kapcsolatos bármilyen 
bizonyítékot.  
ORIG.17. cikk: A behozatalivám -visszatérítés és a behozatali vámok a lóli mentesség tilalma  
A vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság 
legkorábban 2 évvel e megállapodás hatálybalépését követően bármelyik Fél kérésére felülvizsgálja a 
Felek vámvisszatérítési és aktív feldo lgozási rendszereit. E célból az egyik Fél kérésére a másik Fél 
legkésőbb a kéréstől számított 60 napon belül a kérelmező Fél rendelkezésére bocsátja a 
vámvisszatérítési és aktív feldolgozási rendszerének működéséről rendelkezésre álló információkat 
és részletes statisztikákat, az e megállapodás hatálybalépésétől számított időszakra vagy – ha ez 
rövidebb – az azt megelőző 5 évre vonatkozóan. E  felülvizsgálat fényében a vámügyi 
együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizo ttság a 
vámvisszatérítésre vagy vámmentességre vonatkozó korlátozások vagy korlátozások bevezetése 
céljából ajánlásokat tehet a partnerségi tanácsnak e fejezet és mellékletei rendelkezéseinek 
módosítására.  
2. szakasz: Származási eljárások  
ORIG.18. cikk: Preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem  
1. Az importáló Fél a behozatalkor preferenciális tarifális elbánást biztosít a másik Fél származó 
termékének e fejezet értelmében, az importőr preferenciális tarifális elbánás iránti kérelme alapján. 
Az importő r felel a preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem helyességéért és az e fejezetben 
előírt követelmények betartásáért.  
2. A preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem a következőkön alapul:  
(a) származásmegjelölő nyilatkozat arról, hogy a termék az exportőrtől származik; vagy  
(b) az importőr tudomása arról, hogy a termék származó.  
3. A (2) bekezdés a) pontjában említett származásmegjelölő nyilatkozat alapján preferenciális 
tarifális elbánás iránti kérelmet benyújtó Fél megőrzi a származásmegjelölő nyilatk ozatot, és ha az 
importáló Fél vámhatósága ezt előírja, benyújtja annak egy példányát az említett hatóságnak.  
 
49 
 ORIG.18a. cikk: A preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem benyújtásának időpontja  
1. A preferenciális tarifális elbánás iránti kérelmet és a nnak az ORIG.18. cikk [Preferenciális 
tarifális elbánás iránti kérelem] (2) bekezdésében említett alapját az importáló Fél jogszabályainak és 
rendeleteinek megfelelően bele kell foglalni a behozatali vám -árunyilatkozatba.  
2. E cikk (1) bekezdésétől eltérve, a mennyiben az importőr a behozatal időpontjában nem 
nyújtott be preferenciális tarifális elbánás iránti kérelmet, az importáló Fél preferenciális tarifális 
elbánást biztosít, és visszafizeti vagy elengedi a kifizetett többletvámot, feltéve, hogy:  
(a) a prefere nciális tarifális elbánás iránti kérelmet legkésőbb a behozatal időpontjától számított 
három éven belül, vagy a Fél jogszabályaiban és egyéb rendelkezéseiben meghatározott 
hosszabb időszakon belül nyújtják be,  
(b) az importőr megadja az ORIG.18. cikk [Prefere nciális tarifális elbánás iránti kérelem] (2) 
bekezdésében említett kérelem alapját; valamint   
(c) a termék származónak minősült volna, és megfelelt volna az e fejezet 1. szakasza [Származási 
szabályok] értelmében alkalmazandó valamennyi egyéb követelménynek,  ha az importőr 
benyújtotta volna az igényét a behozatal időpontjában.  
 Az importőrre az ORIG.18. cikk [Preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem] értelmében 
alkalmazandó egyéb kötelezettségek változatlanok maradnak.  
ORIG.19. cikk: Származásmegjelö lő nyilatkozat  
1. A származásmegjelölő nyilatkozatot a termék exportőre állítja ki a termék származó 
státuszát igazoló információ alapján, ideértve a termék előállítása során felhasznált anyagok 
származó státuszára vonatkozó információkat is. Az exportőr fele l a származásmegjelölő nyilatkozat 
és a megadott információk helyességéért.  
2. A származásmegjelölő nyilatkozatot az ORIG -4. MELLÉKLETBEN [A származásmegjelölő 
nyilatkozat szövege] szereplő szöveg egyik nyelvi változatának felhasználásával kell kiállítani eg y 
számlán vagy bármely más okmányon, amely az azonosítását lehetővé tevő részletességgel ismerteti 
a származó terméket. Az exportőr felelős azért, hogy a származó termék azonosítását lehetővé tevő 
kellő részletességet biztosítson. Az importáló Fél nem írja  elő az importőr számára a 
származásmegjelölő nyilatkozat fordításának benyújtását.  
3. A származásmegjelölő nyilatkozat a kiállításától számított 12 hónapig, vagy az importáló Fél 
által meghatározott ennél hosszabb ideig, de legfeljebb 24 hónapig érvényes.  
4. A származásmegjelölő nyilatkozat vonatkozhat:  
(a) a Fél területére importált egy vagy több termék egyetlen szállítmányára; vagy  
(b) a Fél területére érkező azonos termékek több szállítmányára a származásmegjelölő 
nyilatkozaton feltüntetett, 12 hónapot nem meghaladó időszakban.  
5. Ha az importőr kérésére a harmonizált rendszer 2. a) általános szabálya értelmében 
összeszereletlennek vagy s zétszereltnek minősülő, a harmonizált rendszer XV. –XXI. áruosztálya alá 
tartozó termékeket több részletben importálják, e termékekre vonatkozóan egyetlen 
 
50 
 származásmegjelölő nyilatkozat használható az importáló Fél vámhatósága által meghatározott 
követelmén yekkel összhangban.   
ORIG.20. cikk: Ellentmondások  
Az importáló Fél vámhatósága nem utasítja el a preferenciális tarifális elbánás iránti kérelmet a 
származásmegjelölő nyilatkozat csekély hibái vagy ellentmondásai miatt, vagy kizárólag azzal az 
indoklássa l, hogy a számlát harmadik országban állították ki.  
 ORIG.21. cikk: Az importőr ismeretei  
1. Az ORIG.18. cikk [Preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem] (2) bekezdésének b) pontja 
alapján benyújtott preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem alkal mazásában az importőr azon 
ismereteinek, hogy egy termék az exportáló Fél területéről származik, olyan információkon kell 
alapulniuk, amelyek igazolják, hogy a termék származó, és megfelel az e fejezetben előírt 
követelményeknek.  
2. A preferenciális elbánás k érelmezése előtt, abban az esetben, ha az importőr nem tudja 
megszerezni az e cikk (1) bekezdésében említett információt annak következtében, hogy az exportőr 
azt bizalmas információnak tekinti, vagy bármely más okból, az exportőr származásmegjelölő 
nyilat kozatot adhat ki annak érdekében, hogy az importőr az ORIG.18. cikk [Preferenciális tarifális 
elbánás iránti kérelem] (2) bekezdésének a) pontja alapján kérhesse a preferenciális elbánást.  
ORIG.22. cikk: A dokumentumok megőrzésére irányuló követelmények  
1. A termék behozatalának időpontjától számított legalább három évig az importáló Fél 
területére behozott termékre preferenciális tarifális elbánást kérelmező importőr köteles megőrizni 
a következőket:  
(a) ha a kérelem alapja származásmegjelölő nyilatkozat volt, a kkor az exportőr által kiállított 
származásmegjelölő nyilatkozat; vagy  
(b) ha a kérelem alapját az importőr ismeretei képezték, akkor minden olyan dokumentum, amely 
igazolja, hogy a termék megfelel a származó státusz megszerzéséhez szükséges 
követelményeknek.  
2. A származásmegjelölő nyilatkozatot kiállító exportőr a származásmegjelölő nyilatkozat 
kiállításától számított legalább négy évig megőrzi a származásmegjelölő nyilatkozat egy példányát és 
minden más olyan dokumentumot, amely igazolja, hogy a termék megfele l a származó státusz 
megszerzéséhez szükséges követelményeknek.  
3. Az e cikk szerint megőrzendő dokumentumok elektronikus formátumban is tárolhatók.  
ORIG.23. cikk: Kis szállítmányok  
1. Az ORIG.18. [Preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem] – ORIG.21. [A z importőr 
ismeretei] cikktől eltérve, feltéve, hogy a terméket az e fejezet követelményeinek megfelelőként 
jelentették be, és az importáló Fél vámhatóságának nincs kételye a nyilatkozat valódiságát illetően, 
az importáló Fél preferenciális tarifális elbán ást biztosít:   
(a) a magánszemélyek által magánszemélyeknek kis csomagban küldött termék számára;   
 
51 
 (b) az utasok személyes poggyászának részét képező termék számára; valamint  
(c) az Egyesült Királyság esetében az a) és b) pont mellett egyéb kis értékű szállítmányok számára.  
2. A következő termékek nem tartoznak az e cikk (1) bekezdésének hatálya alá:   
(a) azok a sorozatos behozatal részét képező termékek, amelyek tekintetében észszerűen 
feltételezhető, hogy azokat az ORIG.18. cikkben [Preferenciális tarifális elbánás iránt i kérelem] 
foglalt követelmények megkerülése céljából hozták be külön -külön;  
(b) az Unió esetében:  
(i) a kereskedelmi forgalomban behozott termékek; az alkalmi jellegű és kizárólag a 
címzett vagy az utas vagy családja személyes használatára szánt termékekből álló  
behozatal nem minősül kereskedelmi behozatalnak, amennyiben az érintett termékek 
jellegéből és mennyiségéből fakadóan nyilvánvaló, hogy nem áll fenn kereskedelmi 
célzat; valamint  
(ii) azok a termékek, amelyek összértéke meghaladja az 500  EUR-t a kis csomagokba n 
küldött termékek tekintetében, illetve az 1  200 EUR-t az utasok személyes 
poggyászának részét képező termékek tekintetében. A bármely adott nemzeti 
pénznemben felhasználandó összeg megegyezik az ilyen pénznemű összeg euróban 
kifejezett, október első munk anapján számított egyenértékével. Az összegek a fenti 
napon az Európai Központi Bank által közzétett összegeknek felelnek meg – kivéve, ha 
az Európai Bizottság minden év október 15 -ig ettől eltérő összegről kap tájékoztatást –
, és ezek az összegek a követk ező év január 1 -jétől alkalmazandók. Az Európai 
Bizottság értesíti az Egyesült Királyságot a vonatkozó összegekről. Az Unió egyéb 
határértékeket is megállapíthat, amelyekről tájékoztatja az Egyesült Királyságot; 
valamint  
(c) az Egyesült Királyság esetében azok  a termékek, amelyek összértéke meghaladja az Egyesült 
Királyság belső jogában meghatározott határértékeket. Az Egyesült Királyság tájékoztatja az 
Uniót ezekről a határértékekről.  
3. Az importőr felel a nyilatkozat helyességéért és az e fejezetben előírt köv etelmények 
betartásáért. Az ORIG.22. cikkben [A dokumentumok megőrzésére irányuló követelmények] 
meghatározott dokumentummegőrzési követelmények e cikk értelmében nem alkalmazandók az 
importőrre.  
ORIG.24. cikk: Ellenőrzés  
1. Az importáló Fél vámhatósága kock ázatértékelési módszerek – többek között véletlenszerű 
kiválasztás – alapján ellenőrizheti, hogy a termék származó -e, vagy hogy e fejezet egyéb 
követelményei teljesülnek -e. Az ilyen ellenőrzések történhetnek azon importőrtől való 
információkérés útján, aki  a behozatali vám -árunyilatkozat benyújtásakor, a termékek szabad 
forgalomba bocsátása előtt vagy a termékek szabad forgalomba bocsátása után az ORIG.18. cikkben 
[Preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem] említett kérelmet benyújtotta.  
2. Az (1) bekez dés szerinti információkérés legfeljebb a következő elemekre terjedhet ki:  
(a) ha a kérelem alapja származásmegjelölő nyilatkozat volt, akkor a származásmegjelölő 
nyilatkozat; valamint  
 
52 
 (b) a származási kritériumok teljesítésével kapcsolatos információk;  
(i) ha a szá rmazási kritérium feltétele az, hogy az áru „teljes egészében létrejött”, akkor 
az alkalmazandó kategória (mint például betakarítás, bányászat, halászat  és a termelés 
helye);  
(ii) ha a származási kritérium a tarifális besorolás változásán alapul, valamennyi ne m 
származó anyag és azok tarifális besorolásának (a származási kritériumoktól függően 
kettő -, négy - vagy hatszámjegyű formátumban) a jegyzéke;  
(iii) ha a származási kritérium az értékmódszeren alapul, a végtermék értéke, valamint az 
adott termék előállítása sor án felhasznált valamennyi nem származó anyag értéke;  
(iv) ha a származási kritérium a tömegen alapul, a végtermék tömege, valamint a 
végtermékhez felhasznált releváns nem származó anyagok tömege;  
(v) ha a származási kritérium egy konkrét termelési folyamaton alap ult, e konkrét 
termelési folyamat leírása.  
3. A kért információ megadásakor az importőr bármilyen más információt is megadhat, 
amelyet az ellenőrzés céljából relevánsnak tart.  
4. Ha a preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem származásmegjelölő nyilatkozaton alapul, 
az importőrnek be kell nyújtania ezt a nyilatkozatot, de válaszolhatja azt az importáló Fél 
vámhatóságának, hogy nem tudja megadni a (2) bekezdés b) pontjában említett információkat.   
5. Ha egy preferenciális tarifális elbánás iránti kér elem alapját az importőr ismeretei képezik, az 
importáló Fél ellenőrzést végző vámhatósága – az (1) bekezdés szerinti információkérést követően – 
kérheti az importőrtől, hogy nyújtson be további információkat, ha az említett vámhatóság úgy ítéli 
meg, hogy további információkra van szükség a termék származó státuszának vagy annak ellenőrzése 
érdekében, hogy e fejezet egyéb követelményei teljesülnek -e. Az importáló Fél vámhatósága adott 
esetben konkrét dokumentumokat és információkat kérhet az importőrtől.  
6. Amennyiben az importáló Fél vámhatósága úgy határoz, hogy az ellenőrzés eredményének 
megérkezéséig felfüggeszti az érintett termékre vonatkozó preferenciális tarifális elbánást, az 
importőrnek megfelelő, garanciákra is kiterjedő elővigyázatossági intézkedés ek mellett felajánlja a 
termék forgalomba bocsátását. A preferenciális tarifális elbánás felfüggesztését a lehető 
leghamarabb meg kell szüntetni, miután az importáló Fél vámhatósága megállapította az érintett 
termékek származó státuszát, vagy e fejezet egy éb követelményeinek teljesülését.  
ORIG.25. cikk: Igazgatási együttműködés  
1. E fejezet megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a Felek a vámhatóságaikon 
keresztül együttműködnek annak ellenőrzésében, hogy a termék származó -e, és az együttműködést 
e fejezet egyéb követelményeivel összhangban folytatják.  
2. Ha a preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem származásmegjelölő nyilatkozaton alapult, 
az importáló Fél ellenőrzést végző vámhatósága – miután az ORIG.24. cikk [Ellenőrzés] (1) 
bekezdésének megf elelően először információt kért, és az importőrtől kapott válasz alapján – a 
termékek behozatalától vagy a kérelem ORIG.18a. cikk [A preferenciális tarifális elbánás iránti 
kérelem benyújtásának időpontja] (2) bekezdésének a) pontja szerinti benyújtásának  időpontjától 
számított két éven belül információt kérhet az exportáló Fél vámhatóságától akkor is, ha az 
 
53 
 importáló Fél ellenőrzést végző vámhatósága úgy látja, hogy további információkra van szükség 
annak ellenőrzéséhez, hogy a termék származó státuszú -e, illetve hogy e fejezet egyéb 
követelményei teljesültek -e. Az információ iránti kérelem az alábbi elemeket tartalmazza:  
(a) a származásmegjelölő nyilatkozat;  
(b) a megkereső vámhatóság megnevezése;  
(c) az exportőr neve;  
(d) az ellenőrzés tárgya és hatóköre; valamint  
(e) bármely vonatkozó dokumentáció.  
Ezen túlmenően az importáló Fél vámhatósága adott esetben konkrét dokumentumokat és 
információkat is kérhet az exportáló Fél vámhatóságától.  
3. Az exportáló Fél vámhatósága – saját jogszabályainak és egyéb rendelkezéseinek 
megfelelően – dokumentációt vagy vizsgálatot kérhet bizonyítékszerzés céljából, vagy helyszíni 
látogatást kérhet az exportőr létesítményeiben a nyilvántartások áttekintése vagy a termék 
előállításához használt létesítmények megfigyelése céljából.  
4. Az (5) bek ezdés sérelme nélkül az exportáló Fél (2) bekezdésben említett kérelmet megkapó 
vámhatósága az importáló Fél vámhatóságának rendelkezésére bocsátja a következő információkat:  
(a) a kért dokumentáció, amennyiben rendelkezésre áll;  
(b) a termék származó státuszára  vonatkozó vélemény;  
(c) az ellenőrzés tárgyát képező termék leírása és az e fejezet alkalmazása szempontjából releváns 
tarifális besorolás;  
(d) a termelési folyamat leírása és magyarázata, a termék származó státuszának alátámasztásához 
elegendő mértékben;  
(e) az el lenőrzés lefolytatásának módjára vonatkozó információk; valamint  
(f) adott esetben az igazoló dokumentumok.  
5. Az exportáló Fél vámhatósága nem bocsátja az importáló Fél vámhatósága rendelkezésre a 
(4) bekezdés a), d) és f) pontjában említett információkat, ha azokat az információkat az exportőr 
bizalmasnak ítéli.  
6. Az egyes Felek értesítik a másik Felet a vámhatóságok elérhetőségéről, és a megadott adatok 
esetleges változása esetén a változás időpontjától számított 30 napon belül értesíti a másik Felet.  
ORIG.26. cikk: A preferenciális tarifális elbánás elutasítása  
1. A (3) bekezdés sérelme nélkül az importáló Fél vámhatósága elutasíthatja a preferenciális 
tarifális elbánást, ha:  
(a) az ORIG.24. cikk [Ellenőrzés] (1) bekezdése szerinti információkérés időpontját ól számított 
három hónapon belül:  
 
54 
 (i) az importőr  nem  adott  választ;    
(ii) amennyiben a preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem származásmegjelölő 
nyilatkozaton alapult, a származásmegjelölő nyilatkozatot nem nyújtották be; vagy  
(iii) amennyiben a preferenciál is tarifális elbánás iránti kérelmet az importőr ismeretei 
alapján nyújtották be, az importőr által szolgáltatott információk nem elegendőek 
annak igazolására, hogy a termék származó;  
(b) az ORIG.24. cikk [Ellenőrzés] (5) bekezdése szerinti újabb információkér és időpontjától 
számított három hónapon belül:  
 (i) az importőr nem adott választ; vagy  
 (ii) az importőr által szolgáltatott információk nem elegendőek annak igazolására, hogy a 
termék származó;  
 (c) az ORIG.25. cikk [Igazgatási együttműködés] cikk (2)  bekezdése szerinti információkéréstől 
számított 10 hónapon belül3:  
 (i) az exportáló Fél vámhatósága nem adott választ; vagy  
 (ii) az exportáló Fél vámhatósága által szolgáltatott információk nem elegendőek annak 
igazolására, hogy a termék származó.  
2. Az importáló Fél vámhatósága elutasíthatja egy olyan termék preferenciális tarifális 
elbánását, amely vonatkozásában egy importőr preferenciális tarifális elbánást kér, amennyiben az 
importőr nem felel meg e fejezet termékek származó státuszához kapcsolódókt ól eltérő előírásainak.  
3. Ha az importáló Fél vámhatósága elegendő indokkal rendelkezik a preferenciális tarifális 
elbánás e cikk (1) bekezdése szerinti elutasításához, azokban az esetekben, amikor az exportáló Fél 
vámhatósága az ORIG.25. cikk [Igazgatási e gyüttműködés] (4) bekezdésének b) pontja szerint a 
termék származó státuszát megerősítő véleményt bocsátott ki, az importáló Fél vámhatósága e 
vélemény kézhezvételétől számított két hónapon belül értesíti az exportáló Fél vámhatóságát azon 
szándékáról, hog y elutasítja a preferenciális tarifális elbánást.  
Ilyen értesítés megtétele esetén az egyik Fél kérésére konzultációt folytatnak az értesítés napjától 
számított három hónapon belül. A konzultációra biztosított időszak a Felek vámhatóságai közötti 
kölcsönö s megállapodással eseti alapon meghosszabbítható. A konzultációra a vámügyi 
együttműködéssel és származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság által 
meghatározott eljárásnak megfelelően kerülhet sor.  
Amennyiben az importáló Fél vámhatósága a konzultációra biztosított időszak lejártáig nem tudja 
megerősíteni, hogy a termék származó, elutasíthatja a preferenciális tarifális elbánást, ha ezt 
megfelelően indokolja, és miután az importőrnek biztosította a meghallgatáshoz való jogot. Ha 
azonban az  exportáló Fél vámhatósága megerősíti a termékek származó helyzetét, és ahhoz 
indoklást fűz, az importáló Fél vámhatósága nem utasíthatja el egy termék preferenciális tarifális 
                                                            
3 E megállapodás alkalmazásának első három hónapjában az exportáló Fél vámhatóságához címzett, az 
ORIG.25. cikk [Igazgatási együttműködés] (2) bekezdése szerinti információkérések esetében ez az időszak 12 
hónap.  
 
55 
 elbánását pusztán azon az alapon, hogy az ORIG. 25. cikk [Igazgatási együttműkö dés] (5) bekezdését 
alkalmazták.   
4. Az importőr és az importáló Fél vámhatóságai közötti minden vita rendezése az importáló 
Fél jogszabályai szerint történik.  
ORIG.27. cikk: Titoktartás  
1. A Felek saját jogszabályaiknak és egyéb rendelkezéseiknek megfelelően biztosítják a másik 
Féltől e fejezet alapján kapott információk bizalmasságát, és védik az ilyen információkat a 
nyilvánosságra hozataltól.  
2. Amennyiben az ORIG.25. cikk [Igazgatási együt tműködés] (5) bekezdése ellenére az 
exportőrtől az exportáló Fél vagy az importáló Fél vámhatósága az ORIG.24. cikk [Ellenőrzés] és az 
ORIG.25. cikk [Igazgatási együttműködés] alkalmazása révén bizalmas üzleti információkat szerzett 
meg, az említett inform ációk nem hozhatók nyilvánosságra.  
3. Mindegyik Fél gondoskodik arról, hogy az e jegyzőkönyv szerint gyűjtött bizalmas 
információt ne használja a származásmegállapítások és a vámügyek igazgatásától és alkalmazásától 
eltérő célokra, ha csak a bizalmas információt közlő Fél vagy személy ezt nem engedélyezi.  
4. A (3) bekezdéstől eltérve, a Felek engedélyezhetik, hogy az e jegyzőkönyv szerint gyűjtött 
információt felhasználják olyan közigazgatási, bírósági vagy kvázi -bírósági eljárásokban, amelyeket az 
e jegy zőkönyvet végrehajtó vámügyi jogszabályok be nem tartása miatt indítottak. A Felek az ilyen 
felhasználásról előzetesen értesítik az információt szolgáltató Felet vagy személyt.  
ORIG.28. cikk: Igazgatási intézkedések és szankciók  
Az egyes Felek biztosítják e fejezet hatékony végrehajtását. Az egyes Felek biztosítják, hogy az 
illetékes hatóságok saját törvényeikkel és rendeleteikkel összhangban igazgatási intézkedéseket és 
adott esetben szankciókat szabhassanak ki bármely olyan személlyel szemben, aki olyan 
dokumentumot állít ki vagy készíttet, amely egy termékre vonatkozó preferenciális tarifális elbánás 
megszerzése céljából helytelen információt tartalmaz, aki nem felel meg az ORIG.22. cikkben [A 
dokumentumok megőrzésére irányuló követelmények] meghatározott  követelményeknek, vagy aki 
nem szolgáltat bizonyítékot, vagy megtagadja az ORIG.25. cikk [Igazgatási együttműködés] (3) 
bekezdésében említett látogatást.  
 3. szakasz: Egyéb rendelkezések  
 ORIG.29. cikk: Ceuta és Melilla  
1. E fejezet alkalmazásában az Európa i Unió esetében a „Fél” megnevezés nem foglalja 
magában Ceutát és Melillát.  
2. Az Egyesült Királyság származó termékei esetében a Ceutába és Melillába történő 
behozatalkor e megállapodás értelmében minden tekintetben ugyanazt a vámjogi elbánást kell 
alkalmaz ni, mint amelyet az Európai Unió vámterületéről származó termékekre alkalmaznak a 
Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozási okmánya 2. 
jegyzőkönyvében foglaltak szerint. Az Egyesült Királyság a Ceutából és Melillából szá rmazó, a 
megállapodás hatálya alá tartozó termékek behozatala esetében ugyanazt a vámjogi elbánást 
alkalmazza, mint az Unióból származó és onnan behozott termékek esetében.  
 
56 
 3. Az e fejezetben említett származási szabályokat és származási eljárásokat értelems zerűen 
alkalmazni kell az Egyesült Királyságból Ceutába és Melillába exportált termékekre, valamint a 
Ceutából és Melillából az Egyesült Királyságba exportált termékekre.   
4. Ceutát és Melillát egyetlen területnek kell tekinteni.  
5. Az ORIG.4. cikk [Származási  kumuláció] alkalmazandó a termékeknek az Európai Unió, az 
Egyesült Királyság és Ceuta és Melilla közötti behozatalára és kivitelére.    
6. Az exportőrök a származásmegjelölő nyilatkozat szövegének 3. rovatában a termék 
származásától függően az „Egyesült Kirá lyság” vagy „Ceuta és Melilla” szavakat tüntetik fel.   
7. E fejezet Ceutában és Melillában történő alkalmazásáért és végrehajtásáért a Spanyol 
Királyság vámhatósága felelős.  
ORIG.30. cikk: Tranzit - és raktározott termékekre vonatkozó átmeneti rendelkezések  
E megállapodás rendelkezései azokra a termékekre alkalmazhatók, amelyek megfelelnek e fejezet 
rendelkezéseinek, és amelyek e megállapodás hatálybalépésének napján az exportáló Fél és az 
importáló Fél között árutovábbítás alatt állnak vagy az importáló Féln él vámfelügyelet alatt állnak 
behozatali vámok és adók megfizetése nélkül, feltételezve az ORIG.18. cikkben [Preferenciális 
tarifális elbánás iránti kérelem] említett preferenciális tarifális elbánás iránti kérelem ezen időpontot 
követő 12 hónapon belül tö rténő benyújtását az importáló Fél vámhatóságához.  
ORIG.31. cikk: E fejezet és mellékleteinek módosítása  
A partnerségi tanács módosíthatja ezt a fejezetet és a mellékleteit.  
 
3. fejezet: Állat - és növényegészségügyi intézkedések  
SPS.1. cikk: Célkitűzések  
E fejezet célkitűzései a következők:  
(a) az emberek, állatok vagy a növények életének vagy egészségének védelme a Felek területén, és 
ezzel egy időben a Felek közötti kereskedelem megkönnyítése;  
(b) az SPS -megállapodás végrehajtásának előmozdítása;  
(c) annak biztosítása, hogy a Felek állat - és növényegészségügyi (SPS) intézkedései ne gördítsenek 
szükségtelen akadályt a kereskedelem elé;  
(d) nagyobb átláthatóság és mélyebb ismeretek előmozdítása az egyes Felek SPS -intézkedéseinek 
alkalmazása során;   
(e) a Felek közötti együttműködés javítása az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelem, a 
fenntartható élelmiszerrendszerek előmozdítása, az állatjólét védelme és az elektronikus 
tanúsítás terén;  
 
57 
 (f) a releváns nemzetközi szervezeteken belüli együttmű ködés fokozása az állategészségügyre, az 
élelmiszer -biztonságra és a növényegészségügyre vonatkozó nemzetközi szabványok, 
iránymutatások és ajánlások kidolgozása érdekében; valamint  
(g) a nemzetközi szabványok, iránymutatások és ajánlások egyes Felek által i végrehajtásának 
előmozdítása.  
SPS.2. cikk: Hatály   
 
1. Ez a fejezet a Felek valamennyi olyan SPS -intézkedésére vonatkozik, amelyek közvetlenül 
vagy közvetve érintik a Felek közötti kereskedelmet.  
2. Ez a fejezet továbbá külön rendelkezéseket is megállapít az állatjóléttel, az antimikrobiális 
rezisztenciával és a fenntartható élelmiszerrendszerekkel kapcsolatos együttműködéssel 
összefüggésben.  
SPS.3. cikk: Fogalommeghatározások  
1. E fejezet alkalmazásában:  
(a) az SPS -megállapodás A. mellékletében foglalt fogalommegh atározások;  
(b) a Codex Alimentarius Főbizottság (a továbbiakban: Codex) égisze alatt elfogadott 
meghatározások;  
(c) az Állategészségügyi Világszervezet (a továbbiakban: OIE) égisze alatt elfogadott 
meghatározások; valamint  
(d) a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény ( a továbbiakban: IPPC) égisze alatt elfogadott 
fogalommeghatározások alkalmazandók.   
2. E fejezet alkalmazásában:  
(a)  „behozatali feltételek”: minden olyan SPS -intézkedés, amelyet a termékek behozatalához 
teljesíteni kell; valamint  
(b) „védett zóna”: egy konkrét szabályozott növénykárosító tekintetében az egyes Felek 
területének olyan hivatalosan meghatározott földrajzi része, ahol az adott károsító nem 
telepedett meg, a megtelepedését tekintve kedvező feltételek és az adott Fél területének más 
részén való jelenlé te ellenére sem, és ahova az adott károsító nem hozható be.  
3. Az állat - és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság 
egyéb fogalommeghatározásokat is elfogadhat e fejezet alkalmazásában, figyelembe véve a 
megfelelő nemzetközi s zervezetek, például a Codex, az OIE és az IPPC glosszáriumait és 
fogalommeghatározásait.  
4. Az SPS -megállapodás szerinti fogalommeghatározásokat kell alkalmazni, amennyiben eltérés 
áll fenn az állat - és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság által, 
vagy a Codex, az OIE és az IPPC égisze alatt elfogadott fogalomme ghatározások és az SPS -
megállapodás szerinti fogalommeghatározások között. Amennyiben az állat - és növényegészségügyi 
intézkedésekkel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság által elfogadott fogalommeghatározások és a 
 
58 
 Codex, az OIE és az IPPC égisze alatt el fogadott fogalommeghatározások ellentmondanak 
egymásnak, a Codex, az OIE és az IPPC égisze alatt elfogadott fogalommeghatározások az irányadók.  
SPS.4. cikk: Jogok és kötelezettségek  
A Felek megerősítik az SPS -megállapodás alapján fennálló jogaikat és köte lezettségeiket. Ez magában 
foglalja azt a jogot is, hogy az SPS -megállapodás 5. cikkének (7) bekezdésével összhangban 
intézkedéseket fogadjanak el.  
SPS.5. cikk: Általános elvek    
1. A Felek a megfelelő védelmi szint elérése érdekében kockázatértékelésen alapu ló SPS -
intézkedéseket alkalmaznak a vonatkozó rendelkezésekkel, többek között az SPS -megállapodás 5. 
cikkével összhangban.  
2. A Felek nem alkalmaznak SPS -intézkedéseket oly módon, hogy azzal indokolatlan 
akadályokat állítsanak a kereskedelem elé.  
3. Az e fejez et alapján létrehozott, kereskedelemmel kapcsolatos SPS -eljárások és 
jóváhagyások tekintetében a Felek biztosítják, hogy ezek az eljárások és a kapcsolódó SPS -
intézkedések:  
(a) indokolatlan késedelem nélkül elindulnak és befejeződnek;  
(b) nem tartalmaznak szükség telen, tudományosan és technikailag indokolatlan vagy 
indokolatlanul nagy terhet jelentő információkéréseket, amelyek késleltethetik az egymás 
piacaihoz való hozzáférést;   
(c) alkalmazására nem kerül sor olyan módon, amely önkényes vagy indokolatlan 
megkülönb öztetést jelentene a másik Fél teljes területével vagy területének olyan részeivel 
szemben, ahol azonos vagy hasonló állat - és növényegészségügyi feltételek vannak érvényben; 
valamint  
(d) arányosak az azonosított kockázatokkal, és nem korlátozzák jobban a kere skedelmet annál, 
mint ami az importáló Fél megfelelő védelmi szintjének eléréséhez szükséges.  
4. A Felek sem a (3) bekezdésben említett eljárásokat, sem a kiegészítő információkérést nem 
alkalmazhatják tudományos és technikai igazolás nélkül a piacaikhoz val ó hozzáférés késleltetése 
céljából.  
5. Mindegyik Fél biztosítja, hogy az általa előírt, az élelmiszerbiztonságra, állategészségügyre és 
növényegészségügyre vonatkozó behozatali feltételekkel kapcsolatos adminisztratív eljárások ne 
járjanak nagyobb teherrel/k ereskedelmi korlátozással annál, mint ami ahhoz szükséges, hogy az 
importáló Fél kellő bizonyosságot szerezhessen a szóban forgó feltételek teljesüléséről. A Felek 
biztosítják azt is, hogy az adminisztratív eljárások a lehető legkisebb mértékű negatív hatá st fejtsék ki 
a kereskedelemre, és hogy a vámkezelési eljárások egyszerűek és gyorsak maradjanak, miközben 
megfelelnek az importáló Fél feltételeinek.  
6. Az importáló Fél nem vezet be semmilyen olyan további adminisztratív rendszert vagy 
eljárást, amely szük ségtelenül akadályozza a kereskedelmet.   
 
59 
 SPS.6. cikk: Hatósági tanúsítás  
1. Ha az importáló Fél hatósági bizonyítványok benyújtását írja elő, a bizonyítványmintáknak:  
(a) összhangban kell lenniük a Codex, az IPPC és az OIE nemzetközi szabványaiban 
meghatározott  elvekkel; valamint  
(b) alkalmazandónak kell lenniük az exportáló Fél területének bármely részéről érkező 
behozatalra.   
2. Az állat - és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság 
megállapíthat olyat különleges eseteket, amikor csak  az exportáló Fél területének egy vagy több 
részére vonatkozóan állapítanak meg az (1) bekezdésben említett bizonyítványmintákat. A Felek 
előmozdítják az elektronikus tanúsítás és egyéb technológiák alkalmazását a kereskedelmi 
eljárások egyszerűsítése érde kében.  
SPS.7. cikk: Behozatali feltételek és eljárások    
1. Az egyes Felek SPS -megállapodás és e fejezet szerinti jogainak és kötelezettségeinek sérelme 
nélkül, az importáló Fél behozatali feltételei az exportáló Fél teljes területére következetesen 
alkalmazandók.  
2. Az exportáló Fél biztosítja, hogy a másik Fél terü letére exportált termékek – például állatok 
és állati termékek, növények és növényi termékek vagy egyéb kapcsolódó áruk – megfeleljenek az 
importáló Fél SPS -követelményeinek.    
3. Az importáló Fél előírhatja, hogy bizonyos termékek behozatalához engedély szü kséges. 
Ilyen engedélyt akkor adnak, ha az exportáló Fél illetékes hatósága olyan kérelmet nyújt be, amely 
objektíven és az importáló Fél számára kielégítő módon bizonyítja, hogy az importáló Fél 
engedélyezési követelményei teljesülnek. Az exportáló Fél me gfelelő illetékes hatósága 
engedélykérelmet nyújthat be az exportáló Fél teljes területére vonatkozóan is. Az importáló Fél 
ezen az alapon helyt ad az ilyen kérelmeknek, amennyiben azok megfelelnek az importáló Fél e 
bekezdésben meghatározott engedélyezési  követelményeinek.  
4. Az importáló Fél nem vezet be olyan engedélyezési követelményeket, amelyek pótlólagosak 
az átmeneti időszak végén alkalmazandó követelményekhez képest, kivéve, ha az ilyen 
követelmények további termékekre történő alkalmazása indokolt az  emberek, állatok vagy növények 
egészségét fenyegető jelentős kockázat csökkentése érdekében.   
5. Az importáló Fél az összes termékre vonatkozóan meghatározza a behozatali feltételeket, és 
közli azokat a másik Féllel. Az importáló Fél biztosítja, hogy a beho zatali feltételeket arányos és 
megkülönböztetésmentes módon alkalmazzák.  
6. Az SPS -megállapodás 5. cikkének (7) bekezdése szerinti ideiglenes intézkedések sérelme 
nélkül a növényegészségügyi szempontból aggályos termékek vagy más kapcsolódó tárgyak 
esetében a  behozatali feltételeknek az importáló Fél szabályozott károsítóival szembeni védelmet 
biztosító intézkedésekre kell korlátozódniuk, és a behozatali feltételeket az exportáló Fél teljes 
területén alkalmazni kell.  
7. Az (1) és a (3) bekezdéstől eltérve, az egy adott termékre vonatkozó behozatali engedély 
iránti kérelmek esetében – amennyiben az exportáló Fél csak területének egy részére vagy bizonyos 
részeire (az Unió esetében egyes tagállamokra) vonatkozóan kért vizsg álatot, – az importáló Fél 
 
60 
 haladéktalanul megkezdi a kérelem vizsgálatát és engedélyezését. Amennyiben az importáló Félhez 
az exportáló Fél egynél több részéből érkeznek kérelmek az adott termékre vonatkozóan, vagy 
amennyiben egy már engedélyezett termékre  vonatkozóan további kérelmek érkeznek, az importáló 
Fél felgyorsítja az engedélyezési eljárás befejezését, figyelembe véve az exportáló Fél különböző 
részeiben alkalmazandó azonos vagy hasonló SPS -rendszert.  
8. A Felek biztosítják, hogy minden SPS -ellenőrzés i, -vizsgálati és -jóváhagyási eljárást 
indokolatlan késedelem nélkül elindítanak és befejeznek. A tájékoztatási követelményeknek az 
ahhoz szükséges mértékre kell korlátozódniuk, hogy a jóváhagyási eljárás során figyelembe lehessen 
venni az importáló Félné l már rendelkezésre álló – például az exportáló Fél jogszabályi keretére és 
ellenőrzési jelentéseire vonatkozó – információkat.  
9. A Felek átmeneti időszakot biztosítanak engedélyezési eljárásaik bármely változásának 
közzététele és a módosítások alkalmazásán ak megkezdése között, hogy a másik Fél megismerhesse a 
szóban forgó változásokat, és alkalmazkodhasson azokhoz, kivéve, ha a saját védelmi szintjükkel 
kapcsolatos, megfelelően indokolt körülmények ezt nem teszik lehetővé. Egyik Fél sem 
hosszabbíthatja meg indokolatlanul a változások közzététele előtt benyújtott kérelmekkel 
kapcsolatos engedélyezési eljárásokat  
10. A (3) –(8) bekezdésben meghatározott eljárással kapcsolatban a következő intézkedéseket 
kell meghozni:   
(a) amint az importáló Fél kedvező eredménnyel le zárta értékelését, haladéktalanul megtesz 
minden szükséges jogalkotási és közigazgatási intézkedést annak érdekében, hogy a 
kereskedelem indokolatlan késedelem nélkül folytatódhasson;  
(b) az exportáló Fél:  
(i) megadja  az importáló  Fél által  igényelt  összes  relev áns információt;  valamint  
(ii) észszerű  hozzáférést  biztosít  az importáló  Fél számára  az ellenőrzés  és más vonatkozó  
eljárások  lefolytatásához.   
(c) az importáló Fél létrehozza a szabályozott károsítók jegyzékét azon termékekre vagy egyéb 
kapcsolódó árukra vonatkoz óan, amelyek esetében növényegészségügyi aggály áll fenn. E 
jegyzékben az alábbiak szerepelnek:  
(i) károsítók,  amelyek  előfordulása  saját  területén  nem  ismert;   
(ii) károsítók,  amelyek  előfordulása  saját  területén  ismert,  és hatósági  ellenőrzés  alatt  
állnak;   
(iii) káro sítók,  amelyek  előfordulása  saját  területének  egyes  részein  ismert,  és amelyek  
tekintetében  károsítómentes  területeket  vagy  védett  zónákat  jelöltek  ki; valamint   
(iv) nemzárlati  károsítók,  amelyek  előfordulása  saját  területén  ismert,  és amelyek  
meghatározott  ültetési  anyagok  tekintetében  hatósági  ellenőrzés  alatt  állnak.   
11. Az importáló Fél elfogadja a szállítmányokat anélkül, hogy megkövetelné, hogy az importáló 
Fél ellenőrizze a szállítmányok megfelelőségét, mielőtt azok elindulnának az exportáló ország 
területé ről. 
 
61 
 12. A Felek díjat szedhetnek a határokon végzett meghatározott SPS -ellenőrzésekkel kapcsolatos 
költségek megtérítése érdekében, a díjak azonban nem haladhatják meg a költségek megtérüléséhez 
szükséges mértéket.  
13. Az importáló Félnek joga van importellenőrzés alá vetni az exportáló Féltől behozott 
termékeket a saját SPS behozatali követelményeinek való megfelelés biztosítása céljából.  
14. Az exportáló Féltől behozott termékeken végzett importellenőrzések alapját az ilyen 
behozatalokkal kapcsolatos SPS-kockázatok képezik. Az importellenőrzések csak az emberi, állati 
vagy növényi élet és egészség védelméhez szükséges mértékben, indokolatlan késedelem nélkül és a 
Felek közötti kereskedelemre minimális hatást gyakorolva végezhetők.  
15. Az importáló Fél az e xportáló Fél kérésére rendelkezésre bocsátja az exportáló Féltől 
behozott és az behozatal során ellenőrzött termékek arányára vonatkozó információt.  
16. Amennyiben az importellenőrzés során a megfelelő behozatali feltételeknek való meg nem 
felelést tárnak fel,  az importáló Fél által hozott intézkedéseknek az esetleges kockázatok értékelésén 
kell alapulnia, és az nem korlátozhatja jobban a kereskedelmet, mint ami a Fél megfelelő 
egészségügyi és növényegészségügyi védelmének szintjéhez szükséges.  
SPS.8. cikk: Az engedélyezett létesítmények jegyzéke    
1. Indokolt esetben az importáló Fél jegyzéket vezethet azokról az engedélyezett 
létesítményekről, amelyek eleget tesznek az ilyen létesítményekből való behozatal 
engedélyezésének feltételeként szabott behozatali követel ményeinek.  
2. Az emberi vagy állati egészséget veszélyeztető jelentős kockázatok csökkentése tekintetében 
indokolt esetek kivételével az engedélyezett létesítmények jegyzékének vezetése csak azon 
termékek esetében írható elő, amelyek esetében az az átmeneti időszak végén kötelező volt.  
3. Az exportáló Fél tájékoztatja az importáló Felet azon létesítményekről vezetett jegyzékéről, 
amelyek megfelelnek az importáló Fél feltételeinek, amelyek az exportáló Fél által nyújtott 
garanciákon alapulnak.  
4. Az exportáló Fél kérésére az importáló Fél az exportáló Fél által nyújtott garanciák alapján, 
az egyes létesítmények előzetes vizsgálata nélkül engedélyezi az exportáló Fél területén található 
létesítményeket.  
5. Amennyiben az importáló Fél nem kér kiegészít ő információkat és az exportáló Fél megfelelő 
garanciákat nyújt, az importáló Fél az alkalmazandó jogi eljárásokkal összhangban meghozza a 
szükséges jogalkotási vagy közigazgatási intézkedéseket annak érdekében, hogy indokolatlan 
késedelem nélkül lehetővé tegye az említett létesítményekből történő behozatalt.  
6. Az engedélyezett létesítmények jegyzékét az importáló Fél nyilvánosan hozzáférhetővé teszi.  
7. Amennyiben az importáló Fél úgy dönt, hogy elutasítja az exportáló Fél arra irányuló 
kérelmét, hogy egy ado tt létesítményt felvegyen az engedélyezett létesítmények jegyzékébe, erről 
haladéktalanul tájékoztatja az exportáló Felet, és válaszában ismerteti a létesítmény 
engedélyezésének megtagadását indokoló hiányosságokra vonatkozó információkat is.  
 
62 
 SPS.9. cikk:  Átláthatóság és információcsere  
1. A Felek törekednek az átláthatóságra a kereskedelemre vonatkozó SPS -intézkedések 
tekintetében, és e célból a következő intézkedéseket teszik:  
(a) SPS -intézkedéseiknek és engedélyezési eljárásaiknak bármely változásáról ha ladéktalanul 
tájékoztatják a másik Felet, ideértve azokat a változásokat is, amelyek érinthetik az adott Fél 
arra való képességét, hogy megfeleljen a másik Fél egyes termékekre vonatkozó SPS -
behozatali követelményeinek;  
(b) fokozzák SPS -intézkedéseiknek é s azok alkalmazásának kölcsönös megértését;  
(c) információt cserélnek a másik Féllel az SPS -intézkedések fejlesztésével és alkalmazásával 
kapcsolatos azon kérdésekről – beleértve a rendelkezésre álló új tudományos bizonyítékokkal 
kapcsolatos haladást is –, amelyek érintik, vagy érinthetik a Felek közötti kereskedelmet, a 
kereskedelmet érő negatív hatások minimalizálása érdekében;  
(d) a másik Fél kérésére 20 munkanapon belül közlik az egyes termékek behozatalára vonatkozó 
feltételeket;  
(e) a másik Fél kér ésére 20 munkanapon belül közlik az egyes termékekre vonatkozó engedélyezési 
eljárások állásával kapcsolatos információkat;  
(f) tájékoztatják a másik Felet valamelyik Fél illetékes hatóságának felépítésében vagy szervezetében 
bekövetkezett jelentős változ ásról;  
(g) kérésre az egyik Fél által végzett hivatalos ellenőrzések eredményei és az elvégzett ellenőrzés 
eredményeit érintő jelentés;  
(h) kérésre közlik a visszautasított vagy nem megfelelő szállítmány esetében előírt behozatali 
ellenőrzés eredményeit; v alamint  
(i) kérésre indokolatlan késedelem nélkül közlik az e fejezet szempontjából releváns, valamely Fél 
által készített kockázatértékelést vagy tudományos véleményt.  
2. Amennyiben valamelyik Fél az (1) bekezdésben említett információkat a WTO Notifikációs 
Központja vagy az illetékes nemzetközi szabványmegállapító testület vonatkozó szabályaival 
összhangban megküldött értesítés útján rendelkezésre bocsátotta, az (1) bekezdésben említett, az 
adott információra vonatkozó követelmények teljesítettnek tekintendő k.  
SPS.10. cikk: Alkalmazkodás a regionális feltételekhez    
1. A Felek elismerik a betegség - vagy károsítómentes területek, a védett zónák és az alacsony 
betegség - vagy károsítóprevalenciájú területek fogalmát, és megállapodnak abban, hogy e 
fogalmakat alkalmazzák a Felek közötti kereskedelemben az SPS -megállapodással összhangban, 
ideértve az SPS -megállapodás 6. cikke gyakorlati végrehajtásának előmozdítására vonatkozó 
iránymutatásokat (a WTO/SPS bizottság G/SPS/48. sz. határozata), valamint az OIE és az  IPPC 
vonatkozó ajánlásait, szabványait és iránymutatásait. Az állat - és növényegészségügyi 
intézkedésekkel foglalkozó szakbizottság részletesebben meghatározhatja ezeket az eljárásokat, 
figyelembe véve a vonatkozó SPS -megállapodásokat, valamint az OIE és az IPPC szabványait, 
iránymutatásait vagy ajánlásait.  
 
63 
 2. A Felek megállapodhatnak abban is, hogy együttműködnek az OIE Szárazföldi Állatok 
Egészségügyi Kódexének 4.4. és 4.5. fejezetében, valamint az OIE Víziállat -egészségügyi Kódexének 
4.1. és 4.2. fejezetéb en említett területi egységekre osztás koncepcióját illetően.  
3. Az (1) bekezdésben említett zónák létrehozásakor vagy fenntartásakor a Felek figyelembe 
veszik az olyan tényezőket, mint a földrajzi elhelyezkedés, az ökoszisztémák, a járványügyi felügyelet 
és az SPS -ellenőrzések hatékonysága.  
4. Az állatok és állati termékek tekintetében a behozatali feltételeknek az exportáló Fél 
kérésére történő megállapítása vagy fenntartása esetén az importáló Fél elismeri az exportáló Fél 
által meghatározott, betegségtől ment es körzeteket a behozatal engedélyezésének vagy 
fenntartásának mérlegelése alapjául, a (8) és a (9) bekezdés sérelme nélkül.   
5. Az exportáló Fél azonosítja területének a (4) bekezdésében említett részeit, és kérésre teljes 
körű magyarázatot és alátámasztó a datokat szolgáltat az OIE -szabványok alapján vagy az állat - és 
növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó szakbizottság által meghatározott más módon az 
exportáló Fél illetékes hatóságainak tapasztalatai alapján szerzett ismeretek fényében.  
6. A növények é s növényi termékek tekintetében a növényegészségügyi behozatali 
feltételeknek az exportáló Fél kérésére történő megállapítása vagy fenntartása esetén az importáló 
Fél elismeri az exportáló Fél által meghatározott, károsítómentes területeket, károsítómentes  
termőterületeket és termőhelyeket, alacsony betegség - vagy károsítóprevalenciájú területeket és 
védett zónákat a behozatal engedélyezésének vagy fenntartásának mérlegelése alapjául, a (8) és a 
(9) bekezdés sérelme nélkül.  
7. Az exportáló Fél azonosítja a kár osítómentes területeit, károsítómentes termőterületeit és 
termőhelyeit, alacsony betegség - vagy károsítóprevalenciájú területeit, valamint védett zónáit. Az 
importáló Fél kérésére az exportáló Fél teljes körű magyarázatot és alátámasztó adatokat szolgáltat  
az IPPC által kidolgozott, növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványok 
alapján vagy az állat - és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó szakbizottság által 
meghatározott más módon az exportáló Fél illetékes növényegészségügyi hatóságainak tapasztalatai 
alapján szerzett ismeretek fényében.  
8. A Felek elismerik az átmeneti időszak végén meglévő, betegségtől mentes területeket és 
védett övezeteket.  
9. A (8) bekezdés a betegségtől mentes területek és a védett övezetek (az Egyesült Királ yság 
károsítómentes területei esetében) későbbi módosításaira is alkalmazandó, kivéve a betegség vagy a 
károsítók helyzetében bekövetkezett jelentős változások eseteit.  
10. A Felek a 11. cikk szerint ellenőrzéseket végezhetnek és vizsgálatokat folytathatnak a z e cikk 
(4)–(9) bekezdésének végrehajtása érdekében.  
11. A Felek szoros együttműködést alakítanak ki azzal a céllal, hogy fenntartsák a betegségtől 
mentes vagy károsítómentes területek, a károsítómentes termőterületek és termőhelyek, az 
alacsony betegség - vagy károsítóprevalenciájú területek, valamint a védett zónák és kompartmentek 
létrehozásával kapcsolatos eljárásokba vetett bizalmat a kereskedelmi zavarok minimalizálása 
érdekében.  
12. Az importáló Fél az exportáló Fél vagy annak bizonyos részei állat - vagy nö vényegészségügyi 
státuszára vonatkozó saját megállapításait elvben az exportáló Fél által szolgáltatott információkra 
 
64 
 alapozza, összhangban az SPS -megállapodással, valamint az OIE és az IPPC szabványaival, és 
figyelembe veszi az exportáló Fél által végzett  esetleges meghatározásokat.  
13. Amennyiben az importáló Fél nem fogadja el az exportáló Félnek az e cikk (12) 
bekezdésében említett megállapítását, az importáló Félnek az elutasítást objektív módon meg kell 
indokolnia és annak okait ismertetnie kell az expor táló Féllel, továbbá kérésre konzultációt kell 
tartani az SPS.12. cikk (2) bekezdésének megfelelően.  
14. A Felek biztosítják a (4) –(9), valamint a (12) és a (13) bekezdésekben foglalt kötelezettségek 
indokolatlan késedelem nélküli teljesítését. Az importáló Fé l felgyorsítja a betegség vagy 
károsítóstátusz elismerését, ha a helyzetet egy járványt követően helyreállították.  
15. Amennyiben egy Fél úgy ítéli meg, hogy egy adott régió egy adott betegség tekintetében 
különleges státusszal rendelkezik, és megfelel az OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexek 1.2. 
fejezetében vagy az OIE Víziállat -egészségügyi Kódexének 1.2. fejezetében meghatározott 
kritériumoknak, kérheti e státusz elismerését. Az importáló Fél az elismert státusnak megfelelő 
kiegészítő garanciákat kér het az élő állatok és állati termékek behozatala tekintetében.  
SPS.11. cikk: Ellenőrzések és vizsgálatok  
1. Az importáló Fél a következőket ellenőrizheti és vizsgálhatja:    
(a) a másik Fél hatóságai által működtetett vizsgálati és tanúsítási rendszerek egésze vagy egy 
része;  
(b) az exportáló Fél vizsgálati és tanúsítási rendszere keretében elvégzett ellenőrzések 
eredményei.  
2. A Felek az ellenőrzéseket az SPS -megállapodás rendelkezése ivel összhangban végzik, 
figyelembe véve a Codex Alimentarius, az OIE és az IPPC vonatkozó nemzetközi szabványait, 
iránymutatásait és ajánlásait.   
3. Az ilyen ellenőrzés elvégzése céljából az importáló Fél ellenőrzéseket végezhet oly módon, 
hogy információkat  kér az exportáló Féltől vagy helyszíni ellenőrzéseket tesz az exportáló Félnél, 
amelyek a következőket foglalhatják magukban:   
(a) az illetékes hatóságok teljes ellenőrzési programja egészének vagy részének értékelése, 
ideértve adott esetben a szabályozási el lenőrzési és vizsgálati tevékenységek felülvizsgálatát;  
(b) helyszíni ellenőrzések; valamint  
(c) információk és adatok gyűjtése az állatok és áruk kivitelével kapcsolatos visszatérő vagy 
újonnan felmerülő problémák okainak felmérése céljából.  
4. Az importáló Fél megosztja az exportáló Féllel az (1) bekezdés szerint végrehajtott 
ellenőrzések és vizsgálatok eredményeit és következtetéseit. Az importáló Fél a nyilvánosság 
számára hozzáférhetővé teheti ezeket az eredményeket.  
5. Az ellenőrzés vagy vizsgálat megkezdése el őtt a Felek megvitatják az ellenőrzés vagy 
vizsgálat céljait és hatókörét, azokat a kritériumokat vagy követelményeket, amelyek alapján az 
exportáló Felet értékelik, valamint az ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatásának útvonalát és eljárásait, 
amelyeket a z ellenőrzés vagy vizsgálat tervében kell meghatározni. A Felek eltérő megállapodásának 
 
65 
 hiányában az importáló Fél az ellenőrzés vagy vizsgálat megkezdése előtt legalább 30 nappal az 
exportáló Fél rendelkezésére bocsátja az ellenőrzési vagy vizsgálati terv et. 
6. Az importáló Fél lehetőséget biztosít az exportáló Fél számára, hogy benyújtsa az 
ellenőrzésről vagy vizsgálatról készült jelentés tervezetére vonatkozó észrevételeit. Az importáló Fél 
általában az említett észrevételek kézhezvételétől számított két hó napon belül írásos zárójelentést 
nyújt be az exportáló Félnek.  
7. A Felek maguk viselik az ilyen ellenőrzésekkel vagy vizsgálatokkal kapcsolatban felmerülő 
költségeiket.   
SPS.12. cikk: Értesítés és konzultáció    
1. A Felek indokolatlan késedelem nélkül értesíti k egymást a következőkről:  
(a) a károsítókkal vagy betegségekkel kapcsolatos státuszban bekövetkezett jelentős változás;  
(b) új állatbetegség megjelenése;  
(c) valamilyen állatbetegségre vonatkozó, járványügyi jelentőségű megállapítás;  
(d) valamely Fél ál tal azonosított jelentős élelmiszer -biztonsági probléma;  
(e) bármilyen, az alapvető SPS -intézkedéseken túlmutató, az állatbetegségek ellenőrzésére vagy 
felszámolására, illetve az emberi egészség védelmére hozott további intézkedés, valamint a 
megelőzési p olitika módosítása, ideértve a vakcinázási politikák módosítását is;  
(f) kérésre az egyik Fél által végzett hivatalos ellenőrzések eredményei és az elvégzett ellenőrzés 
eredményeit érintő jelentés; valamint  
(g) egy rendszer vagy adatbázis funkcióiban bek övetkező bármely jelentős változás.   
2. Ha bármelyik Félnek jelentős aggályai merülnek fel élelmiszer -biztonsági, 
növényegészségügyi vagy állategészségügyi intézkedésekkel, vagy a másik Fél által javasolt vagy 
végrehajtott SPS -intézkedéssel kapcsolatban, kér heti a másik Féllel való technikai konzultációt. A 
megkeresett Félnek indokolatlan késedelem nélkül válaszolnia kell a megkeresésre. A Felek 
törekszenek arra, hogy megadják a szükséges információt, hogy elkerülhető legyen a kereskedelem 
megszakadása, és ad ott esetben kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak.  
3. A (2) bekezdésben  említett konzultációk telefonkonferencia, videokonferencia vagy bármely 
más, a Felek által kölcsönösen elfogadott kommunikációs eszköz útján is megtarthatók.  
SPS.13. cikk: Vészhe lyzeti intézkedések  
1. Amennyiben az importáló Fél úgy ítéli meg, hogy súlyos, az emberi, állati vagy növényi életet 
és egészséget fenyegető kockázat áll fenn, előzetes értesítés nélkül meghozhatja az emberi, állati 
vagy növényi élet és egészség védelméhez s zükséges intézkedéseket. A Felek között úton lévő 
szállítmányok esetében az importáló Fél mérlegeli a legmegfelelőbb és legarányosabb megoldást a 
szükségtelen kereskedelmi zavarok elkerülése érdekében.  
2. Az intézkedéseket hozó Fél a lehető leghamarabb, de l egkésőbb az intézkedés 
végrehajtására vonatkozó döntés meghozatalát követő 24 órán belül értesíti a másik Felet a 
 
66 
 vészhelyzeti SPS -intézkedésekről. Ha valamelyik Fél technikai konzultációt kér a vészhelyzeti SPS -
intézkedéssel kapcsolatban, a technikai konz ultációt a vészhelyzeti SPS -intézkedésről szóló értesítést 
követő 10  napon belül meg kell tartani. A Felek a technikai konzultáció során megadott összes 
információt figyelembe veszik. A konzultációk célja a kereskedelem szükségtelen megzavarásának 
elkerülé se. A Felek mérlegelhetik az intézkedések végrehajtását megkönnyítő lehetőségeket, illetve 
az intézkedések felváltását.  
3. Az importáló Fél kellő időben figyelembe veszi az exportáló Fél által információt, ha olyan 
szállítmánnyal kapcsolatban hoz döntést, am ely a veszélyhelyzeti állat - és növényegészségügyi 
intézkedés elfogadásakor úton van a Felek között, a kereskedelem szükségtelen zavarainak 
elkerülése érdekében.  
4. Az importáló Fél biztosítja, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett indokok alapján hozott 
vészhelyzeti intézkedéseket tudományos bizonyíték nélkül ne tartsák fenn, vagy amennyiben a 
tudományos bizonyíték nem elegendő, az SPS -megállapodás 5. cikkének (7) bekezdésével 
összhangban fogadják el.  
SPS.14. cikk: Többoldalú nemzetközi fórumok  
A Felek m egállapodnak abban, hogy a multilaterális nemzetközi fórumok keretében együttműködnek 
az e fejezet  hatálya alá tartozó területekre vonatkozó nemzetközi szabványok, iránymutatások és 
ajánlások kidolgozásával kapcsolatban.   
SPS.15. cikk: Végrehajtás és illetékes hatóságok  
1. E fejezet végrehajtása céljából valamennyi Fél figyelembe veszi az alábbiakat:   
(a) a WTO SPS -bizottságának határozatai;  
 
(b) a releváns nemzetközi szabványmegállapító testületek munkája;   
 
(c) az exportáló Féllel folytatott kereskedelem során szerzett bármely ismeret és 
múltbeli tapasztalat; valamint  
 
(d) a másik Fél által szolgáltatott információk.  
2. A Felek haladéktalanul megküldik egymásnak az e fejezet végrehajtására hatáskörrel 
rendelkező hatóságaik leírását. A Felek értesítik egymást az említe tt illetékes hatóságokkal 
kapcsolatos bármilyen lényeges változásról.  
3. A Felek biztosítják, hogy illetékes hatóságaik rendelkezzenek a szükséges erőforrásokkal 
ahhoz, hogy eredményesen végre tudják hajtani e fejezet rendelkezéseit.  
SPS.16. cikk: Együttműkö dés az állatjólét területén  
1. A Felek elismerik, hogy az állatok érző lények. Elismerik továbbá az állatok jólétének javítása 
és a fenntartható élelmiszer -termelési rendszerek közötti összefüggést.  
2. A Felek vállalják, hogy a nemzetközi fórumokon együttműköd nek a lehető legjobb állatjóléti 
gyakorlatok kidolgozásának és végrehajtásának előmozdítása érdekében. A Felek együttműködnek 
különösen az OIE állatjóléti szabványai hatályának megerősítése és kiterjesztése, valamint e 
szabványok végrehajtása érdekében, kü lönös figyelmet fordítva a haszonállatokra.  
 
67 
 3. A Felek megosztják egymással az állatjólét területén felhalmozott információt, szakértelmet 
és tapasztalatot, különösen az élelmiszertermelő állatok tenyésztésére, tartására, kezelésére, 
szállítására és levágásá ra vonatkozó szabályozási szabványok tekintetében.  
4. A Felek megerősítik együttműködésüket azokkal a kutatásokkal összefüggésben, amelyek az 
állatok jólétét vizsgálják az állattenyésztéssel, valamint az állatoknak a gazdaságokban, szállítás 
közben és vágásk or történő kezelésével kapcsolatban.  
SPS.17. cikk: Együttműködés az antimikrobiális rezisztencia területén   
1. A Felek keretet biztosítanak a párbeszédhez és az együttműködéshez az antimikrobiális 
rezisztencia kialakulása elleni küzdelem megerősítése céljából .  
2. A Felek elismerik, hogy az antimikrobiális rezisztencia komoly fenyegetést jelent az emberi és 
állati egészségre nézve. Az antimikrobiális szerek helytelen használata az állattenyésztésben – 
ideértve a nem gyógyászati célú felhasználást is, – hozzájárul hat az antimikrobiális rezisztenciához, 
amely az emberi élet szempontjából veszélyt jelenthet. A Felek elismerik, hogy a fenyegetés jellege 
transznacionális és globális egészségszemléletet tesz szükségessé.  
3. A Felek törekednek arra, hogy – az antimikrobiál is rezisztencia elleni küzdelem céljából – 
nemzetközi szinten együttműködjenek a regionális vagy többoldalú munkaprogramokkal az 
antibiotikumok állattenyésztésben való szükségtelen használatának csökkentése és 
növekedésserkentőként való használatának nemze tközi betiltása érdekében, az antimikrobás 
rezisztencia elleni küzdelen céljából, a globális egészségszemlélettel összhangban, és megfelelve a 
globális cselekvési tervnek.  
4. A Felek a releváns nemzetközi szervezetek keretében együttműködnek olyan nemzetközi 
iránymutatások, szabványok, ajánlások és fellépések kidolgozása terén, amelyek célja az 
antibiotikumok körültekintő és felelősségteljes alkalmazásának előmozdítása az állattenyésztésben 
és az állatorvosi gyakorlatban.  
5. Az (1) bekezdésben említett párbeszéd  többek között az alábbiakat foglalja magában:  
(a) együttműködés azon meglévő és jövőbeni iránymutatások, szabványok, ajánlások, a releváns 
nemzetközi szervezetekben kidolgozott fellépések, valamint kezdeményezések és nemzeti 
tervek nyomon követése terén, amelyek célja az antibiotikumok körültekintő és 
felelősségteljes alkalmazásának előmozdítása az állattenyésztésben és az állatorvosi 
gyakorlatban;    
(b) együttműködés az OIE, a WHO és a Codex ajánlásainak végrehajtásában, különös tekintettel a 
CAC-RCP61/2005. számú gyakorlati kódexre;   
(c) a helyes gazdálkodási gyakorlatokkal kapcsolatos információcsere;   
(d) a kutatás, az innováció és a fejlesztés előmozdítása;   
(e) az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelmet célzó multidiszciplináris megközelítések 
előmozdítása, bel eértve a WHO, az OIE és a Codex Alimentarius globális egészségszemléletét.   
 
68 
 SPS.18. cikk: Fenntartható élelmiszerrendszerek  
Mindkét Fél a másik Fél megfelelő szerveivel való együttműködésre ösztönzi saját élelmiszer -
biztonsági, valamint állat - és növényeg észségügyi szolgálatait a fenntartható élelmiszer -termelési 
módszerek és élelmiszerrendszerek előmozdítása érdekében, ideértve a fenntartható halászatot és 
akvakultúrát is.  
SPS.19. cikk: Az állat - és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság  
E fejezet végrehajtását és működését az állat - és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó 
kereskedelmi szakbizottság felügyeli, és a következő felada tokat látja el:  
(a) lehetőség szerint minden olyan kérdés mielőbbi tisztázása és kezelése, amelyet valamely Fél az e 
fejezet vagy az SPS -megállapodás hatálya alá tartozó állat - és növényegészségügyi előírások, 
szabványok és ajánlások kidolgozásával, elfoga dásával vagy alkalmazásával kapcsolatosan 
felvet;  
(b) az új szabályozások kidolgozására irányuló folyamatban lévő eljárások megvitatása;  
(c) az egyik Fél részéről a másik Fél által alkalmazott SPS -behozatali feltételekkel és eljárásokkal 
kapcsolatban kifej ezett aggályok lehető leggyorsabb megvitatása;  
(d) Az SPS -megállapodás 5. cikkében meghatározott elvekkel, célkitűzésekkel és eljárásokkal 
összhangban a Felek közötti kereskedelem megkönnyítése érdekében rendszeresen 
felülvizsgálja a Felek SPS -intézkedései t, beleértve a tanúsítási követelményeket és a határon 
végzett vámkezelési eljárásokat is.  Az egyes Felek meghatározzák a megfelelő meghozandó 
intézkedéseket, többek között az azonossági és fizikai ellenőrzések gyakoriságával 
kapcsolatban, figyelembe véve e felülvizsgálat eredményeit és az SPS -1. MELLÉKLETBEN [Az 
SPS.19. cikk d) pontjában említett kritériumok] meghatározott kritériumok alapján;  
(e) az állatjólét védelmére és az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelemre irányuló, az SPS.16. 
és 17. cikk szerinti együttműködési tevékenységekkel kapcsolatos nézetek, információk és 
tapasztalatok cseréje;  
(f) valamely Fél kérésére, figyelembe véve, hogy mi minősül az SPS.10. cikk (9) bekezdésében 
említett, a betegség vagy a károsítók helyzetében bekövetkezett  jelentős változásnak;  
(g) határozatok elfogadása a következők érdekében:  
(i) fogalommeghatározások hozzáadása az SPS.3. cikk (3) bekezdése szerint;  
(ii) az SPS.6. cikk (2) bekezdésében említett konkrét esetek meghatározása;  
(iii) az SPS.10. cikk (1) bekezdésében említet t eljárások részleteinek meghatározása;  
(iv) az SPS.10. cikk (5) és (7) bekezdésében említett magyarázatok alátámasztásának egyéb 
módjai.  
 
4. fejezet: A kereskedelem technikai akadályai  
 
69 
 TBT.1. cikk: Célkitűzés  
E fejezet célkitűzése a Felek közötti árukereskede lem megkönnyítése a kereskedelem szükségtelen 
technikai akadályainak megelőzése, azonosítása és felszámolása révén.  
TBT.2. cikk: Hatály  
1. E fejezet alkalmazandó a Felek közötti árukereskedelmet esetlegesen érintő valamennyi 
szabvány, műszaki előírás és megfelelőségértékelési eljárás előkészítésére, elfogadására és 
alkalmazására.  
2. Ez a fejezet nem alkalmazandó az alábbiakra:   
(a) kormányzati sze rvek által e szervek termelési és fogyasztási szükségletei vonatkozásában 
készített beszerzési műszaki előírások; vagy  
(b) a 3. fejezet [Állat - és növényegészségügyi intézkedések] hatálya alá tartozó SPS -intézkedések.  
3. E fejezet mellékletei a hatályuk alá tart ozó termékek tekintetében e fejezeten felül 
alkalmazandók. E fejezet mellékletének bármely olyan rendelkezése, amely szerint valamely 
nemzetközi szabványt vagy testületet vagy szervezetet relevánsnak kell tekinteni vagy el kell ismerni, 
nem zárja ki, hogy bármely más testület vagy szervezet által kidolgozott szabványt a TBT.4. cikk (4) és 
(5) bekezdése értelmében releváns nemzetközi szabványnak lehessen tekinteni.  
TBT.3. cikk: A TBT -megállapodással fennálló kapcsolat  
1. A TBT -megállapodás 2 –9. cikkét, valamin t a TBT -megállapodás 1. és 3. mellékletét 
értelemszerűen belefoglalják e megállapodásba, és annak részét képezik.   
2. Az e fejezetben és az e fejezet mellékleteiben említett kifejezések jelentése megegyezik a 
TBT-megállapodásban szereplő kifejezések jelentésé vel. 
TBT.4. cikk: Műszaki előírások  
1. A Felek saját szabályaikkal és eljárásaikkal összhangban elvégzik a tervezett műszaki 
előírások hatásvizsgálatát. Az e bekezdésben és a (8) bekezdésben említett szabályok és eljárások 
kivételeket állapíthatnak meg.  
2. Az e gyes Felek értékelik a műszakielőírás -javaslatok azon rendelkezésre álló szabályozási és 
nem szabályozási alternatíváit, amelyek teljesíthetik a Fél jogos céljait, a TBT -megállapodás 2.2. 
cikkének megfelelően.   
3. A Felek a vonatkozó nemzetközi szabványokat használják a műszaki előírásaik alapjául, 
kivéve, ha bizonyítani tudják, hogy az említett nemzetközi szabványok nem szolgálnák hatékony vagy 
alkalmas eszközként a kitűzött jogos célok megvalósítását;  
4. A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO), a Nemzetközi  Elektrotechnikai Bizottság (IEC), a 
Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) és a Codex Alimentarius Főbizottság (Codex) által kidolgozott 
nemzetközi szabványok a TBT -megállapodás 2. cikke, 5. cikke és 3. melléklete szerinti vonatkozó 
nemzetközi szabványok.  
 
70 
 5. A más nemzetközi szervezetek által kidolgozott szabvány is releváns nemzetközi 
szabványnak tekinthető a TBT -megállapodás 2. cikke, 5. cikke és 3. melléklete értelmében, feltéve, 
hogy:  
(a) azt egy szabványügyi testület dolgozta ki, amely konszenzus kialakítására törekszik:  
(i) a részt vevő WTO -tagok azon nemzeti küldöttségei között, amelyek a területükön 
működő összes nemzeti szabványügyi testületet képviselik, és amelyek a nemzetközi 
szabványosítási tevékenység tárgyára vonatkozóan szabványokat fogadtak  el vagy 
szándékoznak elfogadni, vagy  
(ii) a részt vevő WTO -tagok kormányzati szervei között; és  
(b) azt a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó WTO -bizottságnak a TBT -megállapodás 
2. és 5. cikkével, valamint 3. mellékletével kapcsolatos nemzetközi sz abványok, iránymutatások és 
ajánlások kidolgozására vonatkozó elvekről szóló határozatában meghatározott elvekkel és 
eljárásokkal4 összhangban dolgozták ki.  
6. Amennyiben valamelyik Fél nem a nemzetközi szabványokat használta valamely műszaki 
előírás alapjáu l, a másik Fél kérésére azonosítania kell a vonatkozó nemzetközi szabványtól való 
bármely lényeges eltérést, ki kell fejtenie azokat az okokat, amelyek alapján úgy ítélte meg, hogy az 
említett szabványokat az elérni kívánt cél szempontjából nem alkalmasak vagy nem hatékonyak, és 
be kell nyújtania az értékelés alapjául szolgáló tudományos vagy technikai bizonyítékokat.  
7. A Felek felülvizsgálják műszaki előírásaikat a vonatkozó nemzetközi szabványokkal való 
összhang fokozása érdekében, figyelembe véve többek k özött a vonatkozó nemzetközi 
szabványokkal kapcsolatos minden új fejleményt vagy a körülményekben bekövetkezett minden 
olyan változást, amely az említett nemzetközi szabványoktól való eltérés alapjául szolgált.   
8. Saját szabályaikkal és eljárásaikkal összhangban és a X. cím [Helyes szabályozási gyakorlatok 
és szabályozási együttműködés] sérelme nélkül, a kereskedelemre esetlegesen jelentős hatást 
gyakorló főbb műszaki előírások kidolgozásakor a Felek biztosítják olyan eljárások meglétét, amelyek 
lehető vé teszik, hogy a személyek nyilvános konzultáció keretében véleményt nyilvánítsanak, kivéve 
sürgős biztonsági, egészségügyi, környezetvédelmi vagy nemzetbiztonsági problémák vagy azok 
felmerülésének kockázata esetén. A Felek biztosítják a másik Fél személ yei számára az említett 
konzultációkban a saját állampolgárai számára biztosítottnál nem kedvezőtlenebb feltételek mellett 
történő részvétel lehetőségét, és e konzultációs folyamat eredményeit nyilvánosságra hozzák.  
TBT.5. cikk: Szabványok  
1. A Felek arra ös ztönzik a területükön székhellyel rendelkező szabványügyi testületeket, 
valamint azokat a regionális szabványügyi testületeket, amelyeknek maga a Fél vagy a területén 
székhellyel rendelkező szabványügyi testületek tagjai, hogy:  
(a) erőforrásaik határain belül  vegyenek részt a nemzetközi szabványok kidolgozásában a 
vonatkozó nemzetközi szabványügyi testületekben;  
(b) az általuk kidolgozott szabványok alapjául vegyék figyelembe a vonatkozó nemzetközi 
szabványokat, kivéve, ha ezek a nemzetközi szabványok nem lennéne k hatékonyak vagy 
                                                            
4 G/TBT/9, 2000. november 13., 4. melléklet.  
 
71 
 alkalmasak, például az elégtelen védelmi szint vagy alapvető időjárási vagy földrajzi tényezők 
vagy alapvető technológiai problémák miatt;   
(c) kerüljék el a nemzetközi szabványügyi szervezetek munkájának megkettőzését vagy az azzal 
való átf edést;   
(d) szabályos időközönként vizsgálják felül azon nemzeti vagy regionális szabványokat, amelyek 
nem a vonatkozó nemzetközi szabványokon alapulnak, a vonatkozó nemzetközi szabványokkal 
való konvergenciájuk fokozása céljából;  
(e) együttműködés a másik Fél m egfelelő szabványügyi testületeivel a nemzetközi szabványosítási 
tevékenységekben, többek között a nemzetközi szabványügyi testületekben vagy regionális 
szinten folytatott együttműködés révén;  
(f) segítsék elő a másik Fél szabványügyi testületeivel folytatott  kétoldalú együttműködést; 
valamint  
(g)  folytassanak információcserét a szabványügyi testületek között.  
2.  A Feleknek a következők tekintetében kell biztosítaniuk az információcserét:   
(a) a szabványok egyes Felek általi alkalmazása a műszaki előírások támogat ása érdekében;  
valamint  
(b) az egyes Felek szabványosítási folyamatai, valamint az, hogy nemzeti szabványaik kidolgozása 
során milyen mértékben támaszkodnak a nemzetközi, regionális vagy régió alatti szintű 
szabványokra.  
3.  Amennyiben a szabványokat valame ly műszakielőírás -tervezetbe vagy 
megfelelőségértékelési eljárásba történő beépítés vagy abban való hivatkozás útján kötelezővé 
teszik, teljesíteni kell a TBT.7. cikkben [Átláthatóság] és a TBT -megállapodás 2. vagy 5. cikkében 
meghatározott átláthatósági k ötelezettségeket.  
TBT.6. cikk: A megfelelőség értékelése  
1. E fejezetnek a műszaki előírások elkészítésére, elfogadására és alkalmazására vonatkozó 
TBT:4. cikke [Műszaki előírások] értelemszerűen alkalmazandó a megfelelőségértékelési eljárásokra 
is.   
2. Amenn yiben valamelyik Fél megfelelőségértékelést ír elő kifejezett bizonyosságként egy 
termék valamely műszaki előírásnak való megfelelésére, akkor az adott Fél:  
(a) olyan megfelelőségértékelési eljárásokat választ, amelyek arányban állnak a kockázatértékelés 
alap ján meghatározott kockázatokkal;  
(b) a műszaki előírásoknak való megfelelés bizonyítására alkalmas megfelelőségi biztosítékként 
figyelembe veszi a szállítói megfelelőségi nyilatkozatot, amely a gyártó által saját kizárólagos 
felelősségére, harmadik fél általi  értékelés nélkül kiadott megfelelőségi nyilatkozat;  
(c) a másik Fél kérésére tájékoztatást ad arról, hogy milyen kritériumok alapján választotta ki az 
egyes termékekre vonatkozó megfelelőségértékelési eljárásokat.  
 
72 
 3. Amennyiben valamelyik Fél harmadik fél álta l elvégzett megfelelőségértékelést ír elő 
kifejezett bizonyosságként egy termék valamely műszaki előírásnak való megfelelésére, és ezt a 
feladatot nem utalta a (4) bekezdésben meghatározott kormányzati szerv kizárólagos feladatkörébe, 
akkor az adott Fél:  
(a) adott esetben hatósági akkreditációt alkalmaz a megfelelőségértékelő szervezetek szakmai 
kompetenciájának bizonyítására. Azon jogának sérelme nélkül, hogy követelményeket 
állapítson meg a megfelelőségértékelő testületekre vonatkozóan, mindegyik Fél elismer i azt az 
értékes szerepet, amelyet a kormányzati felhatalmazással és nem kereskedelmi alapon 
működő akkreditáció játszhat a megfelelőségértékelő testületek minősítésében;  
(b) az akkreditációra és a megfelelőségértékelésre a vonatkozó nemzetközi szabványokat 
alkalmazza;  
(c) arra ösztönzi a területén található akkreditáló testületeket és megfelelőségértékelő 
szervezeteket, hogy csatlakozzanak azokhoz a vonatkozó nemzetközi megállapodásokhoz vagy 
egyezményekhez, amelyek célja a megfelelőségértékelési eredmények elfo gadásának 
harmonizációja vagy megkönnyítése;   
(d) ha egy Fél két vagy több megfelelőségértékelő szervezetet jogosít fel egy termék forgalomba 
hozatalához szükséges megfelelőségértékelési eljárások elvégzésére, akkor biztosítja a 
gazdasági szereplők számára a választás lehetőségét a Fél hatóságai által egy adott termék 
vagy termékcsoport értékelésére kijelölt megfelelőségértékelő szervezetek közül;  
(e) biztosítja, hogy a megfelelőségértékelő szervezetek függetlenek legyenek a gyártóktól, 
importőröktől és általában  a gazdasági szereplőktől, valamint hogy ne álljon fenn 
összeférhetetlenség az akkreditáló testületek és a megfelelőségértékelő szervezetek között;  
(f) lehetővé teszi a megfelelőségértékelő szervezetek számára, hogy alvállalkozókkal 
végeztessenek el megfelelő ségértékeléssel kapcsolatos teszteket vagy vizsgálatokat, ideértve a 
másik Fél területén található alvállalkozókat is, és előírhatja az alvállalkozók számára 
ugyanazon követelmények teljesítését, amelyeket a megfelelőségértékelő szervezetnek is 
teljesíteni e kell ha, az ilyen teszteket vagy vizsgálatokat maga kívánja elvégezni; valamint  
(g) egyetlen weboldalon közzéteszi az ilyen megfelelőségértékelés elvégzésére kijelölt 
szervezetek jegyzékét, valamint az egyes szervezetek kijelölésének hatályára vonatkozó 
információkat.   
4.  E cikk egyetlen rendelkezése sem zárja ki, hogy egy Fél előírja, hogy egyes termékek 
esetében a megfelelőségértékelést a saját meghatározott kormányzati hatóságai végezzék. 
Amennyiben valamely Fél előírja, hogy a megfelelőségértékelést me ghatározott kormányzati 
hatóságai végezzék el, az adott Fél:  
(a) biztosítja, hogy a megfelelőségértékelésért fizetendő díjak ne haladják meg a nyújtott 
szolgáltatások hozzávetőleges költségét, és a megfelelőségértékelés kérelmezőjének kérésére 
ismerteti, hogy  az ilyen megfelelőségértékelésért általa felszámított díjak miként 
korlátozódnak a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségére; valamint  
(b) nyilvánosságra hozza a megfelelőségértékelésért fizetendő díjakat.  
5. A (2) –(4) bekezdéstől eltérve a Felek továbbra is elfogadják a szállítói megfelelőségi 
nyilatkozatot a műszaki előírásoknak való megfelelés bizonyítékaként azon termékterületek 
 
73 
 esetében, amelyek vonatkozásában a kilépésről rendelkező megállapodás szerinti átmeneti időszak 
végén azt elfogadták.  
6. A Felek tájékoztatásul közzéteszik és naprakészen tartják az (5) bekezdésben említett 
termékterületek jegyzékét az alkalmazandó műszaki előírásokra való hivatkozásokkal együtt.  
7. Az (5) bekezdéstől eltérve bármelyik Fé l bevezethet olyan követelményeket, amelyek 
értelmében az abban a bekezdésben említett termékek vizsgálatát vagy tanúsítását kötelezően 
harmadik félnek kell végeznie, feltéve, hogy ezek a követelmények jogos közpolitikai célkitűzések 
alapján indokoltak, és  arányban állnak azzal a céllal, hogy az importáló Fél kellő bizonyosságot 
szerezzen a termékek alkalmazandó műszaki előírásoknak vagy szabványoknak való megfelelése 
tekintetében, figyelembe véve a meg nem felelésből eredő lehetséges kockázatokat.  
8. A (7) b ekezdésben említett megfelelőségértékelési eljárás bevezetését javasló Fél a folyamat 
korai szakaszában értesíti a másik Felet, és a szóban forgó megfelelőségértékelési eljárás kidolgozása 
során figyelembe veszi a másik Fél észrevételeit.  
TBT.7. cikk: Átl áthatóság  
1. Azon esetek kivételével, amikor sürgős biztonsági, egészségügyi, környezetvédelmi vagy 
nemzetbiztonsági problémák merülnek fel, vagy ilyen problémák felmerülése fenyeget, a Felek 
lehetővé teszik, hogy a másik Fél a bejelentett javasolt műszaki e lőírásokhoz és 
megfelelőségértékelési eljárásokhoz írásbeli észrevételeket fűzzön, és ezen észrevételek megtételére 
legalább 60 napot biztosít attól a naptól számítva, amikor a szóban forgó előírásokról vagy 
eljárásokról szóló értesítést megküldte a WTO No tifikációs Központjának. A Felek pozitívan 
viszonyulnak az említett észrevételezési időszak meghosszabbítására irányuló indokolt 
megkereséshez.  
2. A Felek az értesítéssel együtt rendelkezésre bocsátják az értesítés teljes szövegének 
elektronikus változatát.  Ha az értesítés szövege nem a WTO egyik hivatalos nyelvén készült, az 
értesítő Fél részletes és átfogó leírást biztosít az intézkedés tartalmáról a WTO értesítési 
formátumában.   
3. Ha az egyik Fél a másik Féltől írásbeli észrevételeket kap a javasolt műszaki  előírással vagy 
megfelelőségértékelési eljárással kapcsolatban, akkor az észrevételeket kapó Fél:  
(a) a másik Fél kérésére illetékes szabályozó hatóságának részvételével megvitatja az írásbeli 
észrevételeket, és ezt olyan időpontban teszi, amikor az észrevét elek figyelembe vehetők; 
valamint  
(b) legkésőbb a műszaki előírás vagy a megfelelőségértékelési eljárás közzétételének napján 
írásban válaszol az észrevételekre.  
4. A Felek legkésőbb az elfogadott műszaki előírás vagy megfelelőségértékelési eljárás 
közzétételén ek napján egy weboldalon közzéteszik az (1) bekezdésben említett értesítést követően 
kapott észrevételekre adott válaszaikat.  
5. A Felek a másik Fél kérésére információt szolgáltatnak az általuk elfogadott vagy elfogadni 
kívánt műszaki előírás vagy megfelelőségértékelési eljárás céljairól, jogalapjáról és indokáról.  
6. A Felek biztosítják az általuk elfogadott műszaki előírások és meg felelőségértékelési 
eljárások közzétételét és díjmentes megtekinthetőségét egy weboldalon.  
 
74 
 7. A Felek a WTO -nak küldött eredeti értesítéshez fűzött kiegészítés útján tájékoztatást 
nyújtanak a műszaki előírások vagy megfelelőségértékelési eljárások elfogadásá ról és 
hatálybalépéséről, valamint az elfogadott végleges szövegekről.  
8. A Felek észszerű időintervallumot biztosítanak a műszaki előírások közzététele és azok 
hatálybalépése között annak érdekében, hogy a másik Fél gazdasági szereplőinek elegendő ideje 
legyen az előírásokhoz való alkalmazkodásra. Az „észszerű időintervallum” legalább hathónapos 
időszak, kivéve, ha ez nem szolgálná hatékonyan a kitűzött jogos célok megvalósítását.   
9. A Felek méltányos megfontolás tárgyává teszik a másik Félnek az (1) bekezdés ben 
meghatározott észrevételezési időszak vége előtt beérkezett, a műszaki előírás elfogadása és 
hatálybalépése közötti időszak meghosszabbítására irányuló észszerű kérelmét, kivéve ha a 
késedelem miatt csorbát szenvedne a kitűzött jogos célok megvalósulás a.  
10. A Felek biztosítják, hogy a TBT -megállapodás 10. cikkével összhangban létrehozott 
tájékoztatási pontok információt és válaszokat szolgáltatnak a WTO egyik hivatalos nyelvén a másik 
Fél vagy a másik Fél más érdekelt személyei általi, az elfogadott műsza ki előírásokkal és 
megfelelőségértékelési eljárásokkal kapcsolatos észszerű megkeresésekre.   
TBT.8. cikk: Jelölés és címkézés  
1. A Felek műszaki előírásai kizárólag kötelező jelölési vagy címkézési követelményeket 
tartalmazhatnak vagy ilyenekre vonatkozhatn ak. Ilyen esetekben a szóban forgó műszaki előírásokra 
a TBT -megállapodás 2.2. cikkében foglalt elvek alkalmazandók.  
2. Amennyiben valamelyik Fél a termékek kötelező jelölését vagy címkézését írja elő, a 
következő feltételek mindegyikének teljesülnie kell:  
(a) kizárólag olyan információk megadását írja elő, amelyek relevánsak a termék fogyasztói vagy 
használói számára, vagy amelyek a termék kötelező műszaki előírásoknak való megfelelését 
jelölik;  
(b) nem írja elő a termékek jelöléseinek vagy címkéinek előzetes jóvá hagyását, nyilvántartásba 
vételét vagy tanúsítását, sem pedig a díjfizetést azon termékek forgalomba hozatalának 
előfeltételeként, amelyek egyébként megfelelnek a kötelező műszaki előírásoknak, kivéve, ha 
az a jogos cél eléréséhez szükséges;  
(c) ha a gazdaság i szereplők számára egyedi azonosítószámot használatát írja elő, akkor köteles az 
ilyen számot a másik Fél gazdasági szereplői részére indokolatlan késedelem nélkül, 
megkülönböztetésmentesen kiadni;  
(d) azon esetek kivételével, amikor az alábbi i., ii. vagy i ii. alpontban felsorolt információk 
félrevezetők, ellentmondásosak vagy nem egyértelműek az árukról az importáló Fél által kért 
információk tekintetében, az importáló Fél engedélyezi a következőket:  
(i) az árukat importáló Fél nyelve mellett más nyelven is fe ltüntetett információk;  
(ii) nemzetközileg elfogadott nómenklatúra, piktogramok, szimbólumok és grafikai 
ábrázolások; valamint  
(iii) az árukat importáló Fél által kért információkon felüli további tájékoztatás;  
 
75 
 (e) elfogadja, hogy a címkézésre – beleértve a kiegészítő  címkézést és/vagy a címkézés 
helyesbítését is – a behozatali ország vámraktáraiban vagy más kijelölt területein kerüljön sor 
a származási országban történő címkézés alternatívájaként, kivéve, ha a címkézést 
népegészségügyi vagy biztonsági okokból arra fel jogosított személyeknek kell elvégezniük; 
valamint  
(f) arra törekszik, hogy a termékhez fizikailag rögzített címkék helyett a nem állandó vagy 
leválasztható címkéket, vagy a kísérő dokumentációban szereplő jelölést vagy címkézést is 
elfogadja, kivéve, ha úgy í téli meg, hogy ez alááshatja a jogos célok elérését.  
TBT.9. cikk: Együttműködés a piacfelügyelet és a nem élelmiszer jellegű termékek biztonsága és a 
megfelelés területén  
1. A Felek elismerik a piacfelügyelet, a megfelelés és a nem élelmiszer jellegű termék ek 
biztonsága terén folytatott együttműködés fontosságát a kereskedelem megkönnyítése, a fogyasztók 
és más felhasználók védelme, valamint a megosztott információkon alapuló kölcsönös bizalom 
kiépítése szempontjából.   
2. A piacfelügyelet független és pártatla n működésének biztosítása érdekében a Felek 
biztosítják a következőket:  
(a) a piacfelügyeleti funkciók és a megfelelőségértékelési funkciók szétválasztása; valamint  
(b) minden olyan érdek kiküszöbölése, amely befolyásolná a piacfelügyeleti hatóságok 
pártatlanságát a gazdasági szereplők ellenőrzésének vagy felügyeletének elvégzése során.   
3. A Felek együttműködnek és információt cserélnek a nem élelmiszer jellegű termékek 
biztonsága és a megfelelés terén, ami különösen a következőket foglalhatja magában:  
(a) piacfelügyeleti és végrehajtási tevékenységek és intézkedések;   
(b) kockázatértékelési módszerek és terméktesztelés;  
(c) összehangolt termékvisszahívás vagy egyéb hasonló intézkedések;   
(d) tudományos, műszaki és szabályozási kérdések, amelyek célja a nem élelmiszer jellegű 
termékek biztonságának és a megfelelésnek a javítása;   
(e) olyan újonnan felmerülő kérdések, amelyeknek jele ntős egészségügyi és biztonsági 
vonatkozásai vannak;   
(f) szabványosítással kapcsolatos tevékenységek;  
(g) tisztviselők cseréje.  
4. A partnerségi tanács minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy a TBT -XX. 
mellékletben a lehető leghamarabb, lehetőleg e meg állapodás hatálybalépésétől számított hat 
hónapon belül megállapodást hozzon létre a nem élelmiszer jellegű termékek riasztási rendszere 
(RAPEX) vagy annak utódja, valamint a nem élelmiszer jellegű termékek biztonságával és a 
kapcsolódó megelőző, korlátozó  és korrekciós intézkedésekkel kapcsolatban a 2005. évi általános 
termékbiztonsági rendelet vagy annak utódja alapján létrehozott piacfelügyeleti és termékbiztonsági 
adatbázis közötti rendszeres információcserére vonatkozóan.  
 
76 
 A megállapodás meghatározza az okat a szabályokat, amelyek alapján:  
(a) az Unió hozzáférést biztosít az Egyesült Királyságnak az uniós RAPEX -rendszerből vagy annak 
utódjából származó válogatott információkhoz az általános termékbiztonságról szóló, 
2001.  december  3-i 2001/95/EK  európai p arlamenti és tanácsi irányelv szerinti fogyasztási cikkek 
tekintetében;  
(b) az Egyesült Királyság hozzáférést biztosít egyes információkhoz az Unió számára a 2005. évi 
általános termékbiztonsági rendelet alapján létrehozott piacfelügyeleti és termékbizton sági 
adatbázisából; valamint  
(c) a Felek tájékoztatják egymást a kicserélt információk nyomán hozott nyomonkövetési 
tevékenységekről és intézkedésekről.   
5. A partnerségi tanács rendelkezhet a TBT -ZZ. mellékletben az információk rendszeres – akár 
elektronikus  úton történő – cseréjéről azon intézkedések tekintetében, amelyek az előírásoknak nem 
megfelelő, nem élelmiszer jellegű termékek közül a (4) bekezdés  hatálya alá tartozóktól eltérő 
termékekre vonatkoznak.  
6. A Felek a (3), (4) és (5) bekezdés alapján megszer zett információkat kizárólag a fogyasztók, 
az egészség, a biztonság vagy a környezet védelme céljából használják fel.   
7. A Felek a (3), (4) és (5) bekezdés alapján megszerzett információkat bizalmasan kezelik.   
8. A (4) és  (5) bekezdésben említett megállapodáso k meghatározzák a megosztani kívánt 
információ típusát, az információcsere szabályait és módjait, valamint a titoktartási és a személyes 
adatok védelméről szóló szabályok alkalmazását.   A partnerségi tanács hatáskörrel rendelkezik arra, 
hogy határozatokat fogadjon el a TBT -XX. és a TBT -ZZ. mellékletben foglalt rendelkezések 
meghatározása vagy módosítása céljából.  
9. E cikk alkalmazásában „piacfelügyelet” alatt a piacfelügyeleti és végrehajtó hatóságok által 
valamely Fél eljárásai alapján végzett tevékenységek és – adott esetben a gazdasági szereplőkkel 
együttműködésben – hozott intézkedések értendők, amelyek lehetővé teszik az adott Fél számára a 
termékek jogszabályokban és egyéb rendelkezésekben meghatározott követelményeknek való 
megfelelésének és biztonságos ságának nyomon követését vagy kezelését.  
10. A Felek biztosítják, hogy a piacfelügyeleti vagy végrehajtó hatóságaik által a piacukról való 
kivonásra vagy visszahívásra, illetve a másik Fél területéről behozott termék forgalmazásának 
megtiltására vagy korlátoz ására az alkalmazandó jogszabályoknak való meg nem felelés miatt hozott 
intézkedések arányosak legyenek, pontosan meghatározzák az intézkedés alapjául szolgáló 
indokokat, és azokat haladéktalanul közöljék az érintett gazdasági szereplővel.  
TBT.10. cikk: Te chnikai megbeszélések  
1.  Amennyiben az egyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél által kidolgozott, műszaki előírásra 
vagy megfelelőségértékelési eljárásra irányuló tervezet vagy javaslat jelentős hatással lehet a Felek 
közötti kereskedelemre, kérheti, h ogy folytassanak technikai megbeszéléseket a kérdésről. A 
kérelmet írásban kell benyújtani a másik Félhez, és abban meg kell jelölni a következőket:  
(a) a szóban forgó intézkedés;  
 
77 
 (b) e fejezet vagy e fejezet valamely mellékletének azon rendelkezései, amelyekre az aggályok 
vonatkoznak; valamint  
(c) a kérelem indokai, beleértve annak ismertetését, hogy a kérelmező Fél mit talál aggályosnak 
az intézkedéssel kapcsolatban.  
2. Az egyik Fél a kérelmét a másik Félnek a TBT.12. cikk [Kapcsolattartó pontok] értelmében 
kijelölt kapcsolattartó pontjához nyújtja be.  
3. Bármelyik Fél kérésére a Felek a kérelem keltétől számított 60 napon belül személyesen, 
illetve videokonferencia vagy telekonferencia útján összeülnek, hogy megvitassák a kérelemben 
felvetett aggályokat, és törekednek az ügy lehető leggyorsabb megoldására. Ha a kérelmező Fél úgy 
ítéli meg, hogy az ügy sürgős, kérheti, hogy rövidebb időn belül sor kerüljön az egyeztetésre. Ilyen 
esetekben a megkeresett Fél méltányos mérlegelés tárgyává teszi a kérést.  
TBT.11. cikk: Együ ttműködés  
1. A Felek együttműködnek a műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési 
eljárások terén, amennyiben ez kölcsönös érdekük, és saját döntéshozatali rendjük és jogrendjük 
autonómiájának sérelme nélkül. A kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi 
szakbizottság véleménycserét folytathat az e cikk vagy az e fejezet mellékletei alapján végzett 
együttműködési tevékenységekről.  
2. Az (1) bekezdés alkalmazásában a Felek törekednek a közös érdekű együttműködési 
tevékenységek azonosít ására, fejlesztésére és előmozdítására. Ezek a tevékenységek különösen a 
következőkre vonatkozhatnak:  
(a) a műszaki előírásokkal, szabványokkal és megfelelőségértékelési eljárásokkal kapcsolatos 
információk, tapasztalatok és adatok cseréje;  
(b) a szabályozó hatósá gaik hatékony interakciójának és együttműködésének biztosítása 
nemzetközi, regionális vagy nemzeti szinten;  
(c) a lehető legnagyobb mértékű információcsere azokról a kereskedelem technikai akadályaira 
vonatkozó nemzetközi megállapodásokról és megegyezésekről,  amelyeknek az egyik vagy 
mindkét Fél részes fele; valamint  
(d) a kereskedelmet megkönnyítő kezdeményezések létrehozása vagy az azokban való részvétel.  
3.  E cikk, valamint az e fejezet mellékletei szerinti együttműködésre vonatkozó rendelkezések 
alkalmazásában az Európai Unió nevében az Európai Bizottság jár el.  
TBT.12. cikk: Kapcsolattartó pontok   
1. E megállapodás hatálybalépését követően mindegyik Fél kapcsolattartó pontot jelöl ki e 
fejezet végrehajtására, és értesíti a másik Felet az elérhető ségi adatokról, beleértve az érintett 
tisztviselőkre vonatkozó információkat is. A Felek az adott elérhetőségi adatokkal kapcsolatos 
bármilyen változásról haladéktalanul értesítik egymást.   
2. A kapcsolattartó pont észszerű időn belül, és amennyiben lehet séges, a kérelem 
kézhezvételétől számított 60 napon belül megadja a másik Fél kapcsolattartó pontja által az e fejezet 
végrehajtásával kapcsolatban kért információkat vagy magyarázatokat.  
 
78 
 TBT.13. cikk: A kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó keres kedelmi szakbizottság  
A kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottság felügyeli e fejezet és az 
ahhoz csatolt mellékletek végrehajtását és működését, és lehetőség szerint azonnal tisztázza és 
kezeli a Felek által felvetett azon kérdéseket, amelyek az e fejezet és a TBT -megállapodás hatálya alá 
tartozó műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások kidolgozásával, 
elfogadásával vagy alkalmazásával kapcsolatosak.  
 
5. fejezet: Vámügyek és a kereskedelmi eljárások  egyszerűsítése  
CUSTMS.1. cikk: Célkitűzés  
E fejezet célkitűzései a következők:  
(a) a Felek közötti együttműködés erősítése a vámügyek és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése 
terén, valamint a Felek vámjogszabályai és gyakorlata közötti magas szintű konvergencia 
fenntartása annak biztosítása céljából, hogy a vonatkozó jogszabályok és eljárások, valamint a 
vonatkozó közigazgatások közigazgatási kapacitásai teljesítik a kereskedelmi eljárások 
egyszerűsítésének előmozdítására irányuló célkitűzéseket, miközben biztosítják a hatékony 
vámellenőrzést, a vámjogszabályok és a kereskedelemmel  kapcsolatos jogszabályok és egyéb 
rendelkezések érvényesítését, a polgárok biztonságának és védelmének megfelelő 
garantálását, továbbá a tilalmak és korlátozások, valamint a Felek pénzügyi érdekeinek 
tiszteletben tartását;  
(b) a Felek közötti igazgatási együttműködés megerősítése a héa, valamint az adókra és vámokra 
vonatkozó kérelmekkel kapcsolatos kölcsönös segítségnyújtás terén;  
(c) annak biztosítása, hogy az egyes Felek jogszabályai megkülönböztetésmentesek legyenek, és hogy 
a vámeljárások a csalás el leni küzdelmet és a jogszerű kereskedelem előmozdítását szolgáló 
modern módszerek alkalmazásán és hatékony ellenőrzésen alapuljanak; valamint  
(d) annak biztosítása, hogy a legitim közpolitikai célkitűzések – többek között a biztonsággal, a 
védelemmel és a csalás elleni küzdelemmel kapcsolatos célkitűzések – semmilyen módon ne 
kerüljenek veszélybe.  
CUSTMS.1a. cikk: Fogalommeghatározások  
E fejezet, a CUSTMS -1. MELLÉKLET [Engedélyezett gazdálkodók], a vámügyekben történő kölcsönös 
adminisztratív segítségnyújtá sról szóló jegyzőkönyv, továbbá a hozzáadottérték -adó területén 
folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókból, 
vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló 
jegyzőkönyv alkalmazásában:  
(a) „szállítás előtti áruvizsgálatról szóló megállapodás”: a WTO -egyezmény 1A. mellékletében 
található szállítás előtti áruvizsgálatról szóló megállapodás;  
 
(b) „ATA és Isztambuli Egyezmény”: az áruk ideiglenes behozatalához szükséges A TA-
igazolványról szóló, 1961. december 6 -án Brüsszelben kelt vámegyezmény és az áruk ideiglenes 
behozataláról szóló, 1990. június 26 -án kelt Isztambuli Egyezmény;  
 
 
79 
 (c) „egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény”: az egységes árutovábbítási eljárásról 
szóló, 1987. május 20 -i egyezmény;  
 
(d) „a WCO vámadatmodellje”: a Vámigazgatások Világszervezete (WCO) adatmodellekkel 
foglalkozó projektcsoportja által időről időre közzétett, az üzleti adatok cseréjére, valamint a globális 
kereskedelemben a szabályozási kön nyítések alkalmazása és az ellenőrzések során használt adatokra 
és információkra vonatkozó nemzetközi standardok összeállítására szolgáló adatösszetevők és 
elektronikus sablonok gyűjteménye;  
 
(e) „vámjogszabályok”: a valamely Fél területén alkalmazandó, és az áruk 
belépését/behozatalát, kilépését/kivitelét, tranzitját és bármely más vámeljárás alá helyezését 
szabályozó valamennyi jogszabályi vagy szabályozási rendelkezés, ideértve a tiltó, korlátozó és 
ellenőrző intézkedéseket is;  
 
(f) „információ”: bármilyen adat,  dokumentum, kép, jelentés, közlés vagy hitelesített másolat, 
bármilyen formátumban, beleértve az elektronikus formátumot is, függetlenül attól, hogy azt 
feldolgozták vagy elemezték -e; 
 
(g) „személy”: a XVII. cím [EGYÉB RENDELKEZÉSEK] OTH.1. cikkének [Fogalomm eghatározások] 
m) pontjában meghatározott bármely személy5; 
 
(h)  „SAFE -keretrendszer”: a Vámigazgatások Világszervezetének 2005. júniusi brüsszeli ülésén 
elfogadott és időről időre frissített, a globális kereskedelembiztonsági és -könnyítő szabvány -
keretrends zer; valamint  
 
(i) „a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO -megállapodás”: a WTO -egyezményt 
módosító jegyzőkönyvhöz csatolt, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás 
(2014. november 27 -i határozat).  
CUSTMS.2. cikk: Vámügyi egy üttműködés  
1. A Felek vonatkozó hatóságai együttműködnek a vámügyek területén annak támogatása 
érdekében, hogy a CUSTMS.1. cikkben [Célkitűzések] meghatározott célkitűzések teljesüljenek, 
figyelembe véve vonatkozó hatóságaik erőforrásait. E cím [Árukereskedelem] alkalmazásában az 
áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló 1987. május 20 -i egyezmény alkalmazandó.  
2. A Felek együttműködést alakítanak ki, többek között a következő területeken:  
(a) a vámjogszabályokra, azok végrehajtására és a vámeljárásokra vonatkozó információcsere; 
különösen a következő területeken:  
(i) a vámeljárások egyszerűsítése és modernizálása;  
(ii) az árutovábbítás és az átrakodás megkönnyítése;  
(iii) az üzleti világhoz fűződő kapcsolatok; valamint  
                                                            
5 Az egyértelműség érdekében a „személy” fogalma – különösen e fejezet alkalmazásában – magában foglal 
minden olyan jogi személyiséggel nem rendelkező személyegyesülést, amelyet az alkalmazandó jog 
jogképességgel rendelkezőként ismer el.  
 
80 
 (iv) az ellátási lán c biztonsága és a kockázatkezelés;  
(b) a SAFE -keretmegállapodással összhangban együttműködnek a nemzetközi kereskedelmi 
ellátási lánc biztosításának és megkönnyítésének vámmal kapcsolatos szempontjait illetően;  
(c) az importtal, exporttal és egyéb vámeljárásokkal – többek között a technikai segítségnyújtással 
– kapcsolatos közös kezdeményezések kidolgozásának mérlegelése, valamint az üzleti 
közösség hatékony kiszolgálásának biztosítása érdekében;  
(d) a Felek közötti együttműködés megerősítése a vámügyek terén a nemzetk özi szervezetekben, 
például a WTO -ban és a WCO -ban, továbbá információcsere és/vagy megbeszélések folytatása 
azzal a céllal, hogy lehetőség szerint közös álláspontokat alakítsanak ki ezekben a nemzetközi 
szervezetekben, valamint az UNCTAD -ban és az ENSZ EG B-ben;  
(e) törekvés a Felek behozatali, kiviteli és egyéb vámeljárásokra vonatkozó adatszolgáltatási 
követelményeinek összehangolására a Vámigazgatások Világszervezetének (WCO) 
vámadatmodelljével összhangban álló közös szabványok és adatelemek végrehajtása rév én; 
(f) a Felek kockázatkezelési módszerek terén folytatott együttműködésének erősítése, ideértve a 
bevált gyakorlatok és – adott esetben – a kockázatokra vonatkozó információk és az 
ellenőrzési eredmények megosztását. Adott esetben a Felek mérlegelik a kockáz atkezelési 
technikák, a kockázati standardok és ellenőrzések, valamint a vámbiztonsági intézkedések 
kölcsönös elismerését is. a Felek adott esetben mérlegelhetik kompatibilis kockázati 
kritériumok és szabványok, ellenőrzési intézkedések és kiemelt ellenőrz ési területek 
kidolgozását is;  
(g) az engedélyezett gazdálkodói programok kölcsönös elismerésének megteremtése a 
kereskedelem biztosítása és megkönnyítése érdekében;  
(h) a vámhatóságok és más kormányzati hatóságok vagy ügynökségek közötti együttműködés 
előmozdítás a az engedélyezett gazdálkodói programokkal kapcsolatban, ami többek között a 
legmagasabb szintű normákról való megállapodással, az előnyökhöz való hozzáférés 
megkönnyítésével és a felesleges párhuzamosságok minimalizálásával érhető el;  
(i) a szellemitulajdon -jogok vámhatóságok általi érvényesítése, beleértve az információk és a 
bevált gyakorlatok cseréjét, elsősorban a szellemitulajdon -jogok érvényesítésével kapcsolatos 
vámügyi műveletek során;  
(j) adott esetben és amennyiben kivitelezhető, az összeegyeztethető vá meljárások fenntartása, 
beleértve a vámáru -nyilatkozatra vonatkozó egységes vámokmány alkalmazását; valamint  
(k) adott esetben és később megállapításra kerülő szabályok szerint, strukturált és ismétlődő 
kommunikáció keretében a vámügyi információk bizonyos kat egóriáinak a cseréje a Felek 
vámhatóságaik között, a kockázatkezelés és a vámellenőrzések hatékonyságának javítása, a 
bevételek beszedése vagy a biztonság és védelem szempontjából veszélyeztetett áruk célzott 
kezelése, valamint a jogszerű kereskedelem megk önnyítése érdekében; ezek a cserék 
magukban foglalhatják a Felek közötti kereskedelemre vonatkozó kiviteli és behozatali 
nyilatkozatok adatait, azzal a lehetőséggel, hogy kísérleti kezdeményezéseken keresztül 
feltárják az átjárható mechanizmusok kidolgozás ának lehetőségeit az ilyen információk 
párhuzamos benyújtásának elkerülése érdekében. az ilyen információcsere nem érinti a Felek 
között a vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv 
alapján esetlegesen sorra kerülő in formációcserét.  
 
81 
 3. Az e megállapodásban előirányzott más együttműködési formák sérelme nélkül a Felek 
vámhatóságai kölcsönös adminisztratív segítséget nyújtanak egymásnak az e fejezet hatálya alá 
tartozó ügyekben, vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló 
jegyzőkönyvvel összhangban.  
4. A Felek közötti, e fejezet szerinti információcserére értelemszerűen a vámügyekben történő 
kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv 12. cikkében [Információcsere és az 
adatok bizalma s kezelése] meghatározott bizalmas kezelésre és adatvédelemre, valamint a Felek 
jogszabályaiban meghatározott titoktartási követelményekre is figyelemmel kerül sor.  
CUSTMS.3. cikk: Vám - és egyéb kereskedelmi vonatkozású jogszabályok és eljárások  
1. Az egyes F elek biztosítják, hogy vonatkozó vámügyi rendelkezéseik és eljárásaik:  
(a) összhangban állnak a vámügy és a kereskedelem területén alkalmazandó nemzetközi 
okmányokkal és szabványokkal, beleértve a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló 
WTO -megállapodás t, a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló, felülvizsgált 
kiotói egyezmény lényegi elemeit, a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló nemzetközi 
egyezményt, valamint a SAFE -keretrendszert és a WCO vámadatmodelljét;  
(b) biztosítják a jogszerű kereskedelem védelmét és megkönnyítését, figyelembe véve a 
kereskedelmi gyakorlatok fejlődését, hatékony végrehajtással – többek között a jogszabályaik 
és egyéb rendelkezéseik megsértése, valamint a vámok kijátszása és csempészet esetén –, 
továbbá  a jogi előírásoknak való megfelelés biztosításával;  
(c) olyan jogszabályokon alapulnak, amelyek arányosak és megkülönböztetésmentesek, nem 
rónak szükségtelen terheket a gazdálkodókra, további könnyítéseket – többek között az áruk 
átengedését megelőző vámellen őrzések tekintetében alkalmazott kedvező elbánást – 
biztosítanak a magas szintű megfelelést megvalósító gazdálkodók számára,, és biztosítékokat 
nyújtanak a csalás és a jogellenes vagy káros tevékenységek ellen, miközben biztosítják a 
polgárok magas szintű biztonságát és védelmét, valamint a tilalmak és korlátozások 
tiszteletben tartását, továbbá a felek pénzügyi érdekeinek védelmét; valamint  
(d) olyan szabályokat foglalnak magukba, amelyek biztosítják, hogy a vámszabályok és az eljárási 
követelmények megsértésé ért kiszabott szankciók arányosak és megkülönböztetésmentesek 
legyenek, valamint hogy az ilyen szankciók alkalmazása ne eredményezzen indokolatlan 
késedelmet.  
Az egyes Feleknek rendszeresen felül kell vizsgálniuk jogszabályaikat és vámeljárásaikat. A 
vámel járásokat kiszámítható, következetes és átlátható módon kell alkalmazni.  
2. A munkamódszerek javításának, illetve a műveletek hátrányos megkülönböztetéstől való 
mentességének, átláthatóságának, hatékonyságának, teljességének és számonkérhetőségének 
biztosítás a érdekében az egyes Felek:  
(a) lehetőség szerint egyszerűsítik és felülvizsgálják az előírásokat és az alaki követelményeket az 
áruk gyors átengedése és vámkezelése érdekében;  
(b) további lépéseket tesznek a vám - és egyéb hatóságok által kért adatok és a dokument ációs 
anyagok egyszerűsítése és szabványosítása érdekében; valamint  
 
82 
 (c) előmozdítják az együttműködést valamennyi határügynökség között mind belföldön, mind 
pedig a határokon túl annak érdekében, hogy megkönnyítsék a határokon átívelő 
folyamatokat, erősítsék az ellenőrzést, és amennyiben helyénvaló és megvalósítható, közös 
határellenőrzést végezzenek.  
CUSTMS.4. cikk: Az áruk átengedése  
1. A Felek olyan vámeljárásokat fogadnak el vagy tartanak fenn, amelyek:  
(a) olyan határidőn belül biztosítják az áruk gyors áten gedését, amely nem hosszabb annál, mint 
ami annak biztosításához szükséges, hogy megfeleljenek a jogszabályaiknak és egyéb 
rendelkezéseiknek;  
(b) előírják a dokumentáció és bármely más előírt információ előzetes elektronikus benyújtását és 
feldolgozását az  áruk megérkezése előtt annak érdekében, hogy az áruk megérkezésükkor 
azonnal átengedhetők legyenek, ha kockázatelemzéssel nem azonosítottak kockázatot, vagy 
ha nem végeznek véletlenszerű vagy egyéb ellenőrzéseket;  
(c) adott esetben és a szükséges feltétel ek teljesülése esetén lehetőséget biztosítanak az áruk 
szabad forgalomba bocsátására az első érkezési ponton; valamint  
(d) ha a vámok, adók, díjak és terhek végleges megállapítására nem kerül sor az áruk 
megérkezése előtt, megérkezésekor, vagy az érkezést követően a lehető leggyorsabban, akkor 
lehetővé teszik az áruk átengedését, feltéve, hogy minden egyéb szabályozási követelmény 
teljesült.  
2. Az ilyen átengedés feltételeként a Felek biztosítékot kérhetnek kezességvállalás, letét vagy a 
jogszabályaikban és e gyéb rendelkezéseikben előírt más megfelelő eszköz formájában bármely olyan 
összegre, amelyet még nem határoztak meg. Ez a biztosíték nem lehet nagyobb annál az összegnél, 
mint amelyet az adott Fél a biztosítékkal fedezett árukra végső soron kivetett vámok , adók, díjak és 
terhek megfizetésének biztosítása céljából megkövetel. A biztosítékot vissza kell fizetni, ha már nincs 
rá szükség.  
3. A Felek biztosítják, hogy a határellenőrzésért és az áruk behozatalával, kivitelével és 
továbbításával kapcsolatos eljáráso kért felelős vám - és egyéb hatóságok együttműködnek 
egymással, és összehangolják tevékenységeiket a kereskedelem megkönnyítése és az áruk 
átengedésének meggyorsítása érdekében.  
CUSTMS.5. cikk: Egyszerűsített vámeljárások  
1. A Felek törekednek a vámeljárásokka l kapcsolatos követelményeik és formaságaik 
egyszerűsítésére annak érdekében, hogy csökkentsék annak időtartamát és költségeit a kereskedők 
vagy a gazdasági szereplők, köztük a kis - és középvállalkozások számára.  
2. A Felek olyan intézkedéseket fogadnak el va gy tartanak fenn, amelyek lehetővé teszik a 
jogszabályaikban és egyéb rendelkezéseikben megállapított feltételeknek megfelelő kereskedők vagy 
szereplők számára a vámeljárások további egyszerűsítését. Ezek az intézkedések magukban foglalják 
többek között a következőket:  
(a) kevesebb adatot vagy kevesebb alátámasztó okmányt tartalmazó vám -árunyilatkozatok;   
 
83 
 (b) olyan időszakos vám -árunyilatkozatok lehetővé tétele az áruk átengedését követően, amelyek 
egy adott időszakon belül több behozatalra vonatkozó vámok és adók megállapítására és 
kifizetésére vonatkoznak;  
(c) önértékelés és a vámok és adók az importált áruk átengedése utánra halasztott megfizetése; 
valamint  
(d) csökkentett összegű biztosíték alkalmazása vagy a biztosítéknyújtási kötelezettség alóli 
mentesség.   
3. Amennyib en valamely Fél ezen intézkedések egyikének elfogadása mellett dönt, ezen 
egyszerűsítéseket – amennyiben azt az adott Fél megfelelőnek és kivitelezhetőnek ítéli, valamint 
saját jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban – minden olyan kereskedő számára 
felajánlja, aki megfelel a vonatkozó kritériumoknak.  
CUSTMS.6. cikk: Árutovábbítás és átrakodás  
1. A GOODS.4a. cikk [Szabad árutovábbítás] alkalmazásában az egységes árutovábbítási 
eljárásról szóló egyezmény alkalmazandó.  
2. Az egyes Felek biztosítják a területeiken keresztül történő átrakodási művelek és 
árutovábbítás elősegítését és hatékony ellenőrzését.  
3. Az egyes Felek regionális árutovábbítási megállapodásokat mozdítanak elő és hajtanak végre 
a kereskedelem megkönnyítése érdekében, tiszteletben tartva  az egységes árutovábbítási eljárásról 
szóló egyezményt.  
4. Az egyes Felek az árutovábbítás megkönnyítése érdekében biztosítják az együttműködést és 
a koordinációt valamennyi, a területükön található érintett hatóság és ügynökség között.  
5. Az egyes Felek lehető vé teszik, hogy a behozatalra szánt árukat a területükön belül 
vámellenőrzés alatt átszállítsák a beléptető vámhivataltól a területükön lévő másik vámhivatalhoz, 
ahonnan az árukat átengedik vagy vámkezelik.  
CUSTMS.7. cikk: Kockázatkezelés  
1. Mindegyik Fél koc kázatkezelési rendszert alakít ki vagy tart fenn a vámellenőrzések 
tekintetében annak érdekében, hogy csökkentse egy olyan esemény valószínűségét és hatását, 
amely megakadályozná a vámjogszabályok helyes alkalmazását, veszélyeztetné a Felek pénzügyi 
érdeke it, és veszélyt jelentene a Felek és lakosaik biztonságára és védelmére, az emberek, állatok 
vagy növények egészségére, a környezetre vagy a fogyasztókra.  
2. A vámellenőrzéseknek – a szúrópróbaszerű ellenőrzések kivételével – elsősorban 
elektronikus adatfeldo lgozási eljárásokat alkalmazó kockázatelemzésen kell alapulniuk.  
3. A Felek úgy tervezik és alkalmazzák a kockázatkezelést, hogy elkerüljék az önkényes vagy 
indokolatlan megkülönböztetést és a nemzetközi kereskedelem rejtett korlátozását.  
4. A Felek a vámellenőr zéseket és az egyéb releváns határellenőrzéseket a magas kockázatú 
szállítmányokra összpontosítják, és felgyorsítják az alacsony kockázatú szállítmányok átengedését. A 
kockázatkezelés részeként az egyes Felek véletlenszerűen is kiválaszthatnak szállítmányo kat ilyen 
típusú ellenőrzésre.  
 
84 
 5. A Felek a kockázatkezelést megfelelő kiválasztási kritériumok szerinti kockázatértékelésre 
alapozzák.  
CUSTMS.8. cikk: Vámkezelést követő ellenőrzés  
1. Az áruk átengedésének felgyorsítása érdekében az egyes Felek vámkezelést köve tő 
ellenőrzési rendszert fogadnak el és tartanak fenn, hogy biztosítsák a vámügyi és más vonatkozó 
jogszabályoknak és rendeleteknek való megfelelést.  
2. A Felek kockázati alapon – adott esetben megfelelő kiválasztási kritériumok alkalmazásával – 
kiválasztanak  egy személyt vagy szállítmányt vámkezelést követő ellenőrzésre. Az egyes Felek a 
vámkezelést követő ellenőrzést átlátható módon végzik el. Amennyiben az ellenőrzési folyamat egy 
személyre irányul, és egyértelmű eredmények születnek, az adott Fél haladékta lanul értesíti az 
eredményekről azt a személyt, akinek az adatait ellenőrzik, közölve a személy jogait és 
kötelezettségeit, valamint az eredmények indoklását.  
3. A Felek tudomásul veszik, hogy a vámkezelést követő ellenőrzés során szerzett információkat 
fel lehet használni további közigazgatási vagy bírósági eljárásokban.  
4. A Felek a vámkezelést követő ellenőrzés eredményeit felhasználják kockázatkezelési célokra.  
CUSTMS.9. cikk: Engedélyezett gazdálkodók  
1. Az egyes Felek partnerségi programot tartanak fenn a CUSTMS -1. mellékletben 
[Engedélyezett gazdálkodók] meghatározott kritériumoknak megfelelő gazdálkodók számára.  
2. A Felek a CUSTMS -1. melléklettel [Engedélyezett gazdálkodók] összhangban elismerik az 
engedélyezett gazdálkodókra vonatkozó programjaikat.  
CUSTMS .10. cikk: Az információk közzététele és elérhetősége  
1. A Felek biztosítják, hogy vámjogszabályaikat és más kereskedelemmel kapcsolatos 
jogszabályaikat és egyéb rendelkezéseiket, valamint általános közigazgatási eljárásaikat és a 
kereskedelemmel kapcsolatos,  általánosan alkalmazandó lényeges információkat könnyen 
hozzáférhető módon – adott esetben az interneten keresztül – közzéteszik és minden érdekelt 
személy számára elérhetővé teszik.  
2. A Felek haladéktalanul, az ilyen jogszabályok és eljárások hatálybalépés e előtt a lehető 
leghamarabb közzéteszik a vámügyekkel és a kereskedelem megkönnyítésével kapcsolatos új 
jogszabályokat és általános eljárásaikat, valamint az ilyen jogszabályok és eljárások változásait és 
értelmezését is. A közzététel a következőket tarta lmazza:  
(a) releváns igazgatási jellegű hirdetmények;  
(b) behozatali, kiviteli és árutovábbítási eljárások (ideértve a kikötői, repülőtéri, és más belépési 
pontokon folytatott eljárásokat is), valamint a megkövetelt nyomtatványok és 
dokumentumok;  
(c) a behozatallal és  kivitellel kapcsolatban kivetett bármely alkalmazott vám - és adótétel;  
(d) kormányzati szervek által vagy számára a behozatallal, kivitellel vagy továbbítással 
kapcsolatban kivetett díjak és illetékek;  
 
85 
 (e) a termékek vámkezelés céljából történő besorolására vagy értékmegállapítására vonatkozó 
szabályok;  
(f) a származási szabályokra vonatkozó általánosan alkalmazandó törvények, rendeletek és 
közigazgatási határozatok;  
(g) behozatali, kiviteli vagy továbbítási korlátozások vagy tilalmak;  
(h) a behozatalra, kivitelre vagy árutov ábbításra vonatkozó követelmények megsértése esetén 
alkalmazandó szankciók;  
(i) fellebbezési eljárások:  
(j) bármely országgal vagy országokkal kötött, behozatallal, kivitellel vagy árutovábbítással 
kapcsolatos megállapodások vagy azok részei;  
(k) a vámkontingensek kez elésére vonatkozó eljárások;  
(l) a kikötőkben és határátkelőhelyeken működő vámhivatalok nyitvatartási ideje és működési 
eljárásai; valamint  
(m) kapcsolattartó pontok az információkérések tekintetében.  
3. Az egyes Felek biztosítják, hogy valamennyi új vagy módosított  jogszabály, eljárás, illeték 
vagy díj közzététele és azok hatálybalépése között észszerű idő teljen el.  
4. Az egyes Felek az interneten elérhetővé teszik a következőket:  
(a) behozatali, kiviteli és árutovábbítási eljárásaik – köztük a fellebbezési eljárások – leírása, a 
behozatalhoz és kivitelhez, valamint az árutovábbításhoz szükséges gyakorlati lépésekre 
vonatkozó információkra is kiterjedően;  
(b) az adott Fél területére történő behozatalhoz, a területéről történő kivitelhez, illetve a 
területén keresztül történő á rutovábbításhoz megkövetelt nyomtatványok és dokumentumok; 
valamint  
(c) a tájékoztatási pontokra vonatkozó kapcsolattartási adatok.  
Az egyes Felek biztosítják, hogy az első albekezdés a), b) és c) pontjában említett leírások, 
formanyomtatványok, dokumentumok és információk naprakészek legyenek.  
5. A Felek létrehoznak vagy fenntartanak egy vagy több tájékoztatási pontot, hogy észszerű 
időn belül megválaszolják a kormányok, kereskedők és más érdekelt felek vámügyi és egyéb 
kereskedelemmel kapcsolatos kérdéseit. A F elek a megkeresések megválaszolásáért nem számítanak 
fel díjat.  
CUSTMS.11. cikk: Előzetes határozatok  
1. A Felek a gazdálkodók kérésére vámhatóságaikon keresztül előzetes határozatokat 
bocsátanak ki, amelyekben meghatározzák az érintett áruknak biztosítandó e lbánást. Az ilyen 
határozatokat írásban vagy elektronikus formában, meghatározott időn belül kell kibocsátani, és 
 
86 
 azoknak a kibocsátó Fél jogszabályaival összhangban az összes szükséges információt tartalmazniuk 
kell. 
2. Az előzetes határozatok érvényességük kezdetétől számítva legalább három évig érvényesek, 
kivéve, ha a határozatban foglalt döntés már nem felel meg a jogszabályoknak, vagy ha az eredeti 
határozatot alátámasztó tények vagy körülmények megváltoztak.  
3. Egy adott Fél megtagadhatja az előzetes határ ozat kibocsátását, ha a kérelemben felvetett 
kérdés közigazgatási vagy bírósági felülvizsgálat tárgyát képezi, vagy ha a kérelem nem az előzetes 
határozat vagy valamely vámeljárás szándékolt alkalmazására vonatkozik. Amennyiben egy Fél 
megtagadja az előzet es határozat kiadását, köteles erről haladéktalanul írásban értesíteni a 
kérelmezőt, részletezve a releváns tényeket és döntésének alapját.  
4. Mindegyik Fél közzéteszi legalább a következőket:  
(a) az előzetes határozat iránti kérelemre vonatkozó követelmények, id eértve az abban közlendő 
információk és annak formátuma;  
(b) az előzetes határozat kiadásának határideje; valamint  
(c) az előzetes határozat érvényességi ideje.  
5. Amennyiben egy Fél visszavon, módosít, érvénytelenít vagy megsemmisít egy előzetes 
határozatot, írásbel i értesítést kell küldenie a kérelmezőnek, ismertetve a releváns tényeket és 
döntésének alapját. Amennyiben egy Fél visszamenőleges hatállyal visszavon, módosít, érvénytelenít 
vagy megsemmisít egy előzetes határozatot, ezt csak abban az esetben teheti meg,  ha a határozat 
hiányos, téves, hamis vagy félrevezető információkon alapult.  
6. A valamely Fél által kiadott előzetes határozat kötelező érvényű az adott Félre nézve az azt 
kérelmező tekintetében. A Fél rendelkezhet úgy, hogy az előzetes határozat kötelező é rvényű a 
kérelmezőre nézve.  
7. Az előzetes határozat címzettjének írásbeli kérésére a Felek felülvizsgálják az előzetes határozatot, 
vagy az annak visszavonására, módosítására vagy érvénytelenítésére vonatkozó határozatot.  
8. A Felek nyilvánosan elérhetővé  teszik az előzetes határozatokra vonatkozó információkat, 
figyelembe véve a személyes és a bizalmas üzleti információk védelmének szükségességét.  
9. Előzetes határozatokat kell kiadni a következők tekintetében:  
(a) az áruk tarifális besorolása;  
(b) az áru k származása; valamint  
(c) bármely egyéb olyan kérdés, amelyben a Felek megállapodhatnak.  
CUSTMS.12. cikk: Vámügynökök  
A Felek vámügyi rendelkezései és eljárásai nem igénylik vámügynökök vagy más ügynökök kötelező 
alkalmazását. Az egyes Felek értesítést kü ldenek a vámügynökök alkalmazására vonatkozó 
intézkedéseikről, és közzéteszik azokat. A Feleknek átlátható, megkülönböztetésmentes és arányos 
szabályokat alkalmaznak, amennyiben vámügynökök segítségét veszik igénybe.  
 
87 
 CUSTMS.13. cikk: Előzetes áruvizsgálat  
A Felek nem írják elő az előzetes áruvizsgálatról szóló WTO -megállapodásban meghatározott 
előzetes áruvizsgálat kötelező alkalmazását, és semmilyen más, magánvállalatok által a rendeltetési 
helyen, vámkezelés előtt elvégzendő vizsgálati tevékenységet sem.  
CUSTMS.14. cikk: Felülvizsgálat és fellebbezés  
1. A Felek olyan hatékony, gyors, megkülönböztetésmentes és könnyen hozzáférhető 
eljárásokat biztosítanak, amelyek garantálják a jogorvoslat jogát a vámhatóságoknak és egyéb 
illetékes hatóságoknak a behozatalt, kivitelt és az árutovábbítási eljárás alatt álló árukat érintő 
intézkedései, rendelkezései és határozatai ellen.  
2. Az (1) bekezdésben említett intézkedések kiterjednek a következőkre:  
(a) a határozatot kiadó tisztviselőnél vagy hivatalnál magasabb szinten lévő v agy attól független 
közigazgatási hatóság által lefolytatott közigazgatási fellebbviteli vagy felülvizsgálati eljárás; 
valamint  
(b) a határozattal kapcsolatos bírósági fellebbviteli vagy felülvizsgálati eljárás.  
3. A Felek biztosítják, hogy ha a (2) bekezdés a) p ontja szerinti fellebbezésről vagy 
felülvizsgálatról szóló határozatot nem hozzák meg a jogszabályokban és egyéb rendelkezésekben 
előírt határidőn belül vagy indokolatlan késedelem nélkül, a kérelem benyújtójának joga van további 
közigazgatási vagy bíróság i fellebbezéssel vagy felülvizsgálattal élni, illetve bármely más módon 
bírósághoz fordulni az adott Fél jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban.  
4. A Felek biztosítják, hogy a kérelem benyújtójával közöljék a közigazgatási határozat 
indoklását annak érdekében, hogy szükség esetén az adott személy fellebbviteli vagy felülvizsgálati 
eljárást kezdeményezhessen.  
CUSTMS.15. cikk: Kapcsolatok az üzleti világgal  
1. Az egyes Felek a vámügyi és a kereskedelemkönnyítési kérdésekkel kapcsolatos jogszabályi 
javaslatokról és általános eljárásokról megfelelő idejű és rendszeres konzultációkat tartanak a 
kereskedelmi képviselőkkel. E célból az egyes Felek megfelelő konzultációkat tartanak a 
közigazgatások és az üzleti világ között.  
2. A Felek biztosítják, hogy vám - és kapcsolódó előírásaik és eljárásaik továbbra is megfelelnek 
a kereskedelmi közösség elvárásainak, a legjobb gyakorlatoknak, és továbbra is a lehető legkevésbé 
korlátozzák a kereskedelmet.  
CUSTMS.16. cikk: Ideiglenes behozatal  
1. E cikk alkalmazásában „idei glenes behozatal”: az a vámeljárás, amelynek keretében bizonyos 
áruk, beleértve a szállítóeszközöket is, behozhatók a vámterületre a behozatali vámok és adók 
megfizetése alóli feltételes mentesség mellett és gazdasági jellegű behozatali tilalmak vagy 
korlá tozások alkalmazása nélkül, azzal a feltétellel, hogy az árukat meghatározott célra hozzák be, és 
meghatározott időn belül újrakivitelre szánják őket anélkül, hogy bármilyen változáson esnének át, 
kivéve az áruk használata miatti szokásos értékcsökkenést.  
 
88 
 2. Mindegyik Fél biztosítja az ideiglenes behozatalt, a behozatali vámok és adók alóli teljes 
feltételes mentesség mellett, továbbá behozatali tilalmak vagy gazdasági jellegű korlátozások 
alkalmazása nélkül, a jogszabályaiban és egyéb rendelkezéseiben előírta k szerint, a következő áruk 
esetében:  
(a) kiállításokon, vásárokon, találkozókon vagy hasonló rendezvényeken való bemutatásra vagy 
felhasználásra szánt áruk (rendezvényen való bemutatásra vagy bemutatóra szánt áruk; 
külföldi termékek rendezvényen való bemutatá sával kapcsolatos felhasználásra szánt áruk; 
nemzetközi találkozókon, konferenciákon vagy kongresszusokon való használatra szánt 
berendezések, beleértve a tolmácsberendezéseket, a hang - és képfelvevő készülékeket, 
valamint az oktatási, tudományos vagy kult urális jellegű filmeket is; az ideiglenesen behozott 
árukból az esemény során járulékosan, a bemutatott gépek vagy készülékek bemutatásának 
eredményeként keletkezett termékek;  
(b) szakmai berendezések (sajtóberendezések, hang - vagy televíziós műsorszóró berend ezések, 
amelyek a sajtó, a műsorsugárzó vagy televíziós szervezetek mások országok területére 
látogató képviselői számára szükségesek ahhoz, hogy meghatározott műsorok anyagát 
közvetítsék vagy rögzítsék; olyan cinematográfiai berendezések, amelyek meghatár ozott 
filmnek vagy filmeknek egy másik ország területére látogató személy általi elkészítéséhez 
szükségesek; bármely egyéb olyan berendezés, amely egy meghatározott feladat elvégzése 
céljából egy másik ország területére látogató személy hivatásának, szakmá jának vagy 
foglalkozásának gyakorlásához szükséges, amennyiben azt nem áruk ipari előállítására vagy 
csomagolására, vagy (a kéziszerszámok kivételével) természeti erőforrások kiaknázására, 
épületek építésére, javítására vagy karbantartására, vagy földmozga tásra és hasonló 
projektekre használják; a fent említett berendezések segédkészülékei és tartozékai); az 
ideiglenesen behozott szakmai berendezések javítása céljából behozott alkatrészek;  
(c) kereskedelmi művelettel kapcsolatban behozott áruk, amelyek behozata la önmagában nem 
minősül kereskedelmi műveletnek (olyan csomagolások, amelyeket töltve hoznak be üresen 
vagy töltve való újrakivitel céljából, vagy üresen hoznak be töltve újrakivitel céljából; árukkal 
töltött vagy üres konténerek, valamint az ideiglenesen  behozott konténerek tartozékai és 
berendezései, amelyeket vagy külön -külön újrakivitelre szánt konténerrel vagy más 
konténerrel együtt importálnak, vagy külön -külön importálnak újrakivitelre szánt konténerrel 
és ideiglenesen behozott konténerek javítására  szolgáló alkatrészekkel együtt; raklapok; 
minták; reklámfilmek; kereskedelmi tevékenység keretében behozott egyéb áruk);  
(d) a gyártási művelettel kapcsolatban behozott áruk (matricák, tömbök, lemezek, öntőformák, 
rajzok, tervek, modellek és más hasonló áruk;  mérő -, ellenőrző és vizsgáló műszerek és más 
hasonló áruk; gyártási folyamat során történő felhasználás céljából behozott különleges 
szerszámok és műszerek); helyettesítő termelőeszközök (a szállító vagy javító által a vevő 
rendelkezésére bocsátott eszköz ök, készülékek és gépek, a hasonló áruk leszállításáig vagy 
javításáig);  
(e) kizárólag oktatási, tudományos vagy kulturális célból behozott áruk (tudományos 
felszerelések, pedagógiai anyagok, tengerészeknek szánt jóléti anyagok, valamint bármely 
más, oktatási,  tudományos vagy kulturális tevékenységekkel összefüggésben behozott áru); 
ideiglenes behozatali engedéllyel rendelkező tudományos berendezések és pedagógiai 
anyagok pótalkatrészei; kifejezetten az ilyen berendezések karbantartására, ellenőrzésére, 
mérésér e vagy javítására tervezett szerszámok;  
 
89 
 (f) személyes használati tárgyak (minden olyan új vagy használt cikk, amelyre az utasnak – 
figyelembe véve az utazás minden körülményét – az utazás során személyes használat céljából 
szüksége lehet, kivéve a kereskedelmi  célra behozott árukat); sportcélokra behozott áruk 
(sporteszközök vagy egyéb olyan áruk, amelyeket az utazók az ideiglenes behozatal területén 
tartott sportversenyeken, bemutatókon vagy edzéseken használnak);  
(g) idegenforgalmi reklámanyagok (olyan áruk, amel yek célja, hogy bátorítsák a közönséget 
valamely külföldi ország felkeresésére, különösen az ott tartott kulturális, vallási, turisztikai, 
sport - vagy szakmai találkozókon vagy eseményeken történő részvételre);  
(h) humanitárius célból behozott áruk (orvosi, se bészeti és laboratóriumi felszerelések és 
segélyszállítmányok, mint például járművek és más szállítóeszközök, takarók, sátrak, előre 
gyártott házak vagy más alapvető fontosságú áruk, amelyeket segélyként továbbítanak a 
természeti katasztrófa vagy hasonló k atasztrófa sújtotta személyek számára); valamint  
(i) meghatározott célból behozott állatok (idomítás, kiképzés, tenyésztés, patkolás vagy 
mérlegelés, állatorvosi kezelés, kipróbálás (például vásárlás céljából), bemutatókon, 
kiállításokon vagy versenyeken való részvétel, szórakoztatás (cirkuszi állatok stb.), utazás 
(beleértve az utazók kedvtelésből tartott állatait is), feladat ellátása (rendőrkutyák vagy -lovak; 
keresőkutyák, vakvezető kutyák stb.), mentési műveletek, vándorlegeltetés vagy legeltetés, 
munkavég zés vagy szállítás, orvosi célok (kígyóméreg szállítása stb.).  
3. A (2) bekezdésben említett ideiglenes behozatal esetén és az áruk származásától függetlenül 
az egyes Felek elfogadják azokat a másik Fél területén kiállított ATA -igazolványokat és az Isztambuli  
Egyezmény szerint kiállított igazolásokat, amelyeket egy, a nemzetközi garanciavállalási lánc részét 
képező szervezet garantál, az illetékes hatóságok hitelesítenek, és amelyek az importáló Fél 
vámterületén érvényesek.  
CUSTMS.17. cikk: Egyablakos rendszer  
A Felek olyan egyablakos rendszer kialakítására törekednek, amely lehetővé teszi a kereskedők 
számára, hogy egyetlen ügyintézési ponton adják le a résztvevő hatóságoknak vagy hivataloknak az 
áruk behozatalához, kiviteléhez vagy továbbításához előírt dokum entációkat és/vagy adatokat.  
CUSTMS 18. cikk: A roll -on/roll -off forgalom megkönnyítése  
1. Elismerve a tengeren át szállított áruk nagy volumenét, és különösen a vámterületeik közötti 
roll-on/roll -off forgalom nagy volumenét, a Felek megállapodnak abban, h ogy együttműködnek az 
ilyen forgalom és más alternatív közlekedési módok megkönnyítése érdekében.  
2. A Felek elismerik:  
(a) minden Fél azon jogát, hogy saját jogi keretein belül a Felek közötti forgalomra vonatkozó, 
kereskedelemkönnyítő vámalakiságokat és elj árásokat fogadjon el; valamint  
(b) a kikötők, kikötői hatóságok és üzemeltetők azon jogát, hogy saját jogrendjükön belül, saját 
szabályaiknak, valamint működési és üzleti modelljüknek megfelelően járjanak el.  
3. E célból a Felek:  
(a) olyan eljárásokat fogadna k el és tartanak fenn, amelyek lehetővé teszik a behozatali 
dokumentumok és más szükséges információk – ideértve a rakományjegyzékeket – 
 
90 
 benyújtását, hogy a feldolgozás már az áruk beérkezése előtt elkezdődjön annak érdekében, 
hogy megérkezés után gyorsabb  legyen az áruk átengedése; valamint  
(b) vállalják, hogy megkönnyítik a gazdálkodók számára az árutovábbítási eljárás alkalmazását, 
beleértve az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény szerinti árutovábbítási eljárás 
egyszerűsítését is.  
4. A Fel ek megállapodnak abban, hogy ösztönzik a vámhatóságaik közötti együttműködést a 
kétoldalú tengeri átkelési útvonalak tekintetében, és információt cserélnek az egymás közötti 
forgalmat lebonyolító kikötők működéséről, valamint az alkalmazandó szabályokról é s eljárásokról. 
Nyilvánosan közzéteszik és gazdagítják a gazdálkodók ismereteit az általuk bevezetett 
intézkedésekről és a kikötők által az ilyen forgalom megkönnyítése érdekében bevezetett 
folyamatokról.  
CUSTMS.19. cikk: Igazgatási együttműködés a héa ter ületén, valamint kölcsönös segítségnyújtás az 
adók és vámok behajtásához  
A Felek illetékes hatóságai együttműködnek a hozzáadottérték -adó területén folytatott közigazgatási 
együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókból, vámokból és ill etékekből eredő 
követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a 
hozzáadottérték -adóra vonatkozó jogszabályok betartásának biztosítása és az adókhoz és vámokhoz 
kapcsolódó követelések behajtása érdekében.  
CUSTMS. 20. cikk: A vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó 
kereskedelmi szakbizottság  
1.  A vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi 
szakbizottság:  
(a) rendszeres konzultációkat tart; valamint  
(b) a CUSTMS -1. melléklet [Engedélyezett gazdálkodók] rendelkezéseinek felülvizsgálatával 
kapcsolatban:  
(i) együttesen hitelesíti a programtagokat a CUSTMS -1. melléklet [Engedélyezett 
gazdálkodók] végrehajtása erősségeinek és gyengeségeinek azonosítása érdeké ben;  
valamint  
(ii) véleményt cserél a megosztandó adatokról és a gazdálkodók kezeléséről.  
2. A vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi 
szakbizottság határozatokat és ajánlásokat fogadhat el a következőkről:  
(a) a vámügyi információk cseréje, a kockázatkezelési technikák, a kockázati standardok és 
ellenőrzések kölcsönös elismerése, a vámbiztonsági intézkedések, az előzetes határozatokról, 
a vámérték -megállapítás közös megközelítései és az e fejezet végrehajtásával  kapcsolatos 
egyéb kérdések;  
(b) a vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv 10. 
cikkében [Automatikus információcsere] említett automatikus információcserére vonatkozó 
rendelkezések, valamint a jegyzőkönyv végrehaj tásával kapcsolatos egyéb kérdések;  
 
91 
 (c) a CUSTMS -1. melléklet [Engedélyezett gazdálkodók] végrehajtásával kapcsolatos bármely 
kérdés; valamint  
(d) az e cím 2. fejezetének [Származási szabályok] végrehajtásával kapcsolatos bármely technikai 
vagy igazgatási kérdésre vonatkozóan az ORIG.26. cikkben [A preferenciális tarifális elbánás 
elutasítása] megállapított konzultációs eljárások, beleértve a származási szabályok egységes 
igazgatásának biztosítását célzó értelmező megjegyzéseket is.  
CUSTMS.21. cikk: Módosít ások  
1.  A partnerségi tanács módosíthatja a következőket:  
(a) a CUSTMS -1. melléklet [Engedélyezett gazdálkodók], a vámügyekben történő kölcsönös 
adminisztratív segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv, és a CUSTMS.16. cikk [Ideiglenes 
behozatal] (2) bekezdésé ben meghatározott árujegyzék; valamint  
(b) a hozzáadottérték -adó területén folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni 
küzdelemről, valamint az adókból, vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására 
irányuló kölcsönös segítségnyújtá sról szóló jegyzőkönyv.   
2.  A héával kapcsolatos igazgatási együttműködéssel, valamint az adók, vámok és illetékek 
behajtásával foglalkozó kereskedelmi szakbizottság módosíthatja a hozzáadottérték -adó területén 
folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókból, 
vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló 
jegyzőkönyv 33. cikkének (4) bekezdésében említett értéket.  
II. CÍM: SZOLGÁLTATÁ SOK ÉS BERUHÁZÁSOK  
1. fejezet: Általános rendelkezések  
SERVIN.1.1. cikk: Cél és hatály  
1. A Felek megerősítik azon kötelezettségvállalásukat, hogy kedvező környezetet teremtenek a 
közöttük folyó kereskedelem és beruházások fejlesztéséhez.  
2. A Felek újólag megerősítik azon jogukat, hogy egyebek mellett az alábbiakban felsorolt jogos 
szakpolitikai célok elérése érdekében szabályozást folytassanak a területükön: a közegészség 
védelme; szociális szolgáltatások; közoktatás; biztonság; a környezetvédelem, beleértve az 
éghajlatváltozást is; köz erkölcs; szociális védelem és fogyasztóvédelem; a magánélet védelme, 
adatvédelem, valamint a kulturális sokszínűség előmozdítása és megőrzése.  
3. Ez a cím nem vonatkozik az egyik Félnek a másik Fél munkaerőpiacára belépni kívánó 
természetes személyeit érintő intézkedésekre, illetve az állampolgárságot, a tartózkodást vagy az 
állandó munkavállalást érintő intézkedésekre.  
4. E cím egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a Feleket abban, hogy intézkedéseket 
alkalmazzanak természetes személyek a Fél területére való  belépésének vagy ideiglenes ott 
tartózkodásának szabályozására, ideértve azokat az intézkedéseket, amelyek a határaik 
integritásának védelme és a természetes személyek szabályos határátlépésének biztosítása 
érdekében szükségesek, feltéve, hogy az ilyen in tézkedések alkalmazására nem olyan módon kerül 
sor, hogy az érvényteleníti vagy csorbítja a másik Felet e cím rendelkezései szerint megillető 
 
92 
 előnyöket.  Önmagában az, hogy egyes országok természetes személyei vízumkötelesek, míg mások 
nem, nem tekinthető ú gy, hogy hatálytalanítaná vagy akadályozná az e címben foglalt előnyöket.  
5. E cím nem alkalmazandó az alábbiakra:  
(a) légi szolgáltatások vagy a légi szolgáltatásokat támogató kapcsolódó szolgáltatások6, a 
következők kivételével:  
(i) a légi járművek javításával és  karbantartásával kapcsolatos szolgáltatások;  
(ii) számítógépes helyfoglalási rendszerrel összefüggő szolgáltatások;  
(iii) földi kiszolgálási szolgáltatások;  
(iv) a következő szolgáltatások nyújtása személyzettel ellátott légi jármű igénybevételével, 
a légi járművek ter ületükre való belépését, az onnan való indulását és az ottani 
üzemeltetését szabályozó, a Felek által elfogadott jogszabályoknak és egyéb 
rendelkezéseknek való megfelelésre is figyelemmel: légi tűzoltás; repülésoktatás; 
permetezés; felmérés; térképkészítés ; fényképezés; valamint egyéb, levegőben 
végzett mezőgazdasági, ipari és felügyeleti szolgáltatások; valamint  
(v) légiközlekedési szolgáltatások értékesítése és marketingje;  
(b) audiovizuális szolgáltatások;  
(c) nemzeti tengeri kabotázs7; valamint  
(d) belvízi szállítás.  
6. E cím rendelkezései nem alkalmazandók valamely Fél olyan közbeszerzésekkel kapcsolatos 
intézkedéseire, melyek során a Felek kormányzati célra vásárolnak árut vagy szolgáltatást, és nem 
pedig kereskedelmi viszonteladás céljára vagy abból a célból, hogy ker eskedelmi értékesítésre szánt 
                                                            
6  A légi szolgál tatások vagy a légi szolgáltatásokat támogató kapcsolódó szolgáltatások magukban 
foglalják, de nem korlátozódnak a következő szolgáltatásokra: légi közlekedés; az olyan légi járműveket 
használó szolgáltatások, amelyek elsődleges célja nem áruk vagy utasok szállítása, például a légi 
tűzoltás, a repülésoktatás, a városnéző repülés, a légi permetezés, a légi felmérés, a légi térképkészítés, 
a fényképezés, az ejtőernyős ugrás, a vontató vitorlázó repülés, a helikopteres függőteher -emelés 
fakitermeléshez és épít kezéshez, valamint egyéb, levegőben végzett mezőgazdasági, ipari és felügyeleti 
szolgáltatások;  légi járművek kölcsönzése személyzettel; valamint repülőtér -üzemeltetési 
szolgáltatások.  
7  A belföldi tengeri kabotázs a következőket foglalja magában: az Uni ó esetében – a vonatkozó nemzeti 
jogszabály alapján kabotázsnak tekinthető tevékenységek sérelme nélkül – az utasok vagy áruk 
szállítása egy, valamely tagállam területén található kikötő vagy pont és egy másik, ugyanezen tagállam 
területén található kikötő  vagy pont között, beleértve a kontinentális talapzatot is az ENSZ 1982. 
december 10 -én, a jamaicai Montego Bayben kötött tengerjogi egyezményében meghatározottak 
szerint, továbbá a valamely tagállam területén található azonos kikötőből vagy pontból induló  és oda 
visszatérő forgalom; az Egyesült Királyság esetében az utasok vagy áruk szállítása egy, az Egyesült 
Királyság területén található kikötő vagy pont és egy másik, az Egyesült Királyság területén található 
kikötő vagy pont között, beleértve a kontinen tális talapzatot is az ENSZ 1982. december 10 -én, a 
jamaicai Montego Bayben kötött tengerjogi egyezményében meghatározottak szerint, továbbá az 
Egyesült Királyság területén található azonos kikötőből vagy pontból induló és oda visszatérő forgalom.  
 
93 
 áru vagy szolgáltatás nyújtása során használják fel, függetlenül attól, hogy ez a beszerzés a PPROC.2. 
cikk [A kormányzati beszerzésről szóló megállapodás (GPA) egyes rendelkezéseinek e 
megállapodásba foglalása és a megállapod ás hatálya alá tartozó beszerzések] értelmében „érintett 
beszerzésnek” minősül -e. 
7. A SERVIN.2.6. cikk [Teljesítőképességi követelmények] kivételével ez a cím nem vonatkozik a 
Felek által nyújtott támogatásokra, ideértve az államilag támogatott kölcsönöket, garanciákat és 
biztosításokat is.  
SERVIN.1.2. cikk: Fogalommeghatározások  
E cím alkalmazásában:  
(a) „az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenységek”: azok a tevékenységek, ideértve a 
szolgáltatásokat is, amelyeket nem üzleti alapon és nem egy vagy több  gazdasági szereplővel 
versengve végeznek, illetve nyújtanak8; 
(b) „repülőgép -javítási és -karbantartási szolgáltatások”: olyan tevékenységek, amelyeket akkor 
végeznek a repülőgépen vagy annak egy részén, amikor azt kivonják a szolgálatból, és nem 
tartozik ide  az úgynevezett forgalmi karbantartás;  
(c) „számítógépes helyfoglalási rendszerrel összefüggő szolgáltatások”: a légi fuvarozó 
menetrendjéről, igénybevételi lehetőségeiről, díjszabásáról és díjszabási szabályairól 
információkat tartalmazó számítógépes rendsze ren keresztül nyújtott olyan szolgáltatások, 
amelyek segítségével a helyfoglalás, illetve a jegyváltás lebonyolítható;  
(d) „érintett vállalkozás”: valamely Fél területén lévő olyan vállalkozás, amelyet a h) ponttal 
összhangban a másik Fél beruházója hozott létre az e megállapodás hatálybalépésének napján 
vagy azt követően hatályos alkalmazandó jogszabályokkal összhangban;  
(e) „határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás”: olyan szolgáltatásnyújtás, amely:  
(i) az egyik Fél területéről a másik Fél területére történik; vagy  
(ii) az egyik Fél területén a másik Fél fogyasztójának;  
(f) „gazdasági tevékenységek”: ezek közé tartoznak az ipari, kereskedelmi és szakmai jellegű, 
valamint kézműipari tevékenységek, többek között a szolgáltatások, kivéve az államhatalom 
gyakorlása során végzett  tevékenységeket;  
(g) „vállalkozás”: jogi személy, illetve egy jogi személy fióktelepe vagy képviseleti irodája;  
(h) „letelepedés”: jogi személy létrehozása vagy megszerzése – ideértve a tőkerészesedést is –, 
illetve fióktelep vagy képviseleti iroda létrehozása v alamely Fél területén tartós gazdasági 
kapcsolatok létrehozása vagy fenntartása céljából;  
                                                            
8  Az eg yértelműség érdekében: abban az esetben, ha a Félnek a szolgáltatásnyújtást érintő 
intézkedéseivel összefüggésben fordul elő, „az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenységek” 
fogalom magában foglalja a SERVIN.1.2. cikk [Fogalommeghatározások] p) po ntjában meghatározott „az 
államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatások” is.  
 
94 
 (i) „földi kiszolgálási szolgáltatások”: a következő szolgáltatások nyújtása egyedi díjfizetés vagy 
szerződés alapján: a légitársaságok képviselete, igazgatása és felügyelete; utaskezelés; 
poggyászkezelés; előtéri kezelés; vendéglátás; a légi teheráruk és post ai küldemények 
kezelése; a légi járművek feltöltése, a légi járművek szervizelése és tisztítása, földi szállítás; 
valamint járatüzemeltetés, a személyzet igazgatása és a repülés tervezése; a földi kiszolgálási 
szolgáltatások nem foglalják magukban a követk ezőket: saját kiszolgálás; biztonság; légijármű -
javítás és -karbantartás; vagy az olyan alapvető központosított repülőtéri infrastruktúrák 
működtetése vagy igazgatása, mint például a jégmentesítő berendezések, üzemanyag -elosztó 
rendszerek, csomagkezelő ren dszerek vagy repülőtéren belüli fix közlekedési rendszerek;  
(j) „Fél beruházója”: a Fél természetes vagy jogi személye, aki/amely a h) ponttal összhangban a 
másik Fél területén vállalkozást kíván létesíteni, létesít vagy létesített;  
(k) „Fél jogi személye”9: 
(i) az Unió esetében:  
(A) az Unió joga vagy legalább egy tagállama szerint létrehozott vagy szervezett 
jogi személy, amely az Unió területén tényleges üzleti tevékenységet folytat, 
mely fogalmat az Unió az Európai Közösséget létrehozó szerződésről a WTO -
nak küld ött értesítésével (WT/REG39/1) összhangban az Európai Unió 
működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 54. cikkében foglalt, az Unió egy 
tagállama gazdaságával fenntartott „tényleges és folyamatos kapcsolat” 
fogalmával egyenértékűnek tekint; valamint  
(B) az Unión  kívül letelepedett és az Unió valamely tagállamának természetes 
személyei által ellenőrzött hajózási társaságok, amelyek hajói az Unió 
valamely tagállamában vannak bejegyezve és annak lobogója alatt 
közlekednek;  
(ii) az Egyesült Királyság esetében:  
(A) az Eg yesült Királyság joga szerint létrehozott vagy szervezett jogi személy, 
amely az Egyesült Királyság területén tényleges üzleti tevékenységet folytat; 
valamint  
(B) az Egyesült Királyságon kívül letelepedett és az Egyesült Királyság 
természetes személyei ál tal ellenőrzött hajózási társaságok, amelyek hajói az 
Egyesült Királyságban vannak bejegyezve és annak lobogója alatt 
közlekednek;  
(l) „működés”: valamely vállalkozás működtetése, igazgatása, fenntartása, használata, 
haszonélvezete vagy értékesítése, illetve a z arról való egyéb rendelkezés;  
                                                            
9  Az egyértelműség érdekében: az e pontban említett hajózási társaságok csak a tengeri szállítási 
szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos tevékenységeik tekintetében minős ülnek a Felek jogi 
személyeinek.  
 
95 
 (m) „szakképesítés”: előírt képesítés megszerzését tanúsító okirattal, szakmai tapasztalattal vagy 
egyéb alkalmassági tanúsítvánnyal igazolt képesítés;  
(n) „légiközlekedési szolgáltatások értékesítése és marketingje”: az érintett lé gi fuvarozó számára 
fennálló lehetőségek arra, hogy szabadon értékesítse és forgalomba hozza légiközlekedési 
szolgáltatásait, ideértve a marketing minden vonatkozását, például a piackutatást, 
reklámozást és a forgalmazást is, de nem terjed ki a légiközleke dési szolgáltatások árazására 
vagy az alkalmazandó feltételekre;  
(o) „szolgáltatás”: bármely ágazatba tartozó bármely szolgáltatás, az államhatalom gyakorlása 
során nyújtott szolgáltatások kivételével;  
(p) „az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatások ”: azok a szolgáltatások, amelyeket 
nem üzleti alapon vagy nem egy vagy több szolgáltatóval versenyezve nyújtanak;  
(q) „szolgáltató”: bármely természetes vagy jogi személy, aki/amely szolgáltatást kíván nyújtani 
vagy szolgáltatást nyújt;  
(r) „valamely Fél szolgál tatója”: egy Fél természetes vagy jogi személye, amely szolgáltatást nyújt, 
vagy arra törekszik.  
SERVIN.1.3. cikk: Előnyök megtagadása  
1. Az egyik Fél megtagadhatja a másik Fél beruházójától vagy szolgáltatójától, illetve az érintett 
vállalkozástól az e címbő l és e tárgykör IV. címéből [Tőkemozgások, fizetések, átutalások és 
ideiglenes védintézkedések] származó előnyöket, amennyiben a megtagadó Fél olyan intézkedéseket 
fogad el vagy tart fenn a nemzetközi béke és biztonság fenntartásával kapcsolatban, beleértv e az 
emberi jogok védelmét is:  
(a) amelyek megtiltják az adott beruházóval, szolgáltatóval vagy az érintett vállalkozással 
folytatott ügyleteket; vagy  
(b) amelyeket megsértene vagy kijátszana azzal, ha az e címből és e tárgykör IV. címéből 
[Tőkemozgások, fizetések , átutalások és ideiglenes védintézkedések] származó előnyöket az adott 
beruházó, szolgáltató vagy az érintett vállalkozás számára biztosítaná, ideértve azt az esetet is, 
amikor az intézkedések megtiltják az olyan természetes vagy jogi személlyel való ügyl eteket, amely e 
személyek bármelyikének tulajdonosa vagy ellenőrzése alatt áll.  
2. Az egyértelműség érdekében: az (1) bekezdés e tárgykör IV. címére [Tőkemozgások, 
fizetések, átutalások és ideiglenes védintézkedések] annyiban alkalmazandó, amennyiben olyan 
szolgáltatásokra vagy beruházásokra vonatkozik, amelyek kapcsán valamely Fél megtagadta az e 
címből származó előnyöket.  
SERVIN.1.4. cikk: Felülvizsgálat  
1. E cím rendelkezéseinek esetleges javítása érdekében, valamint a nemzetközi 
megállapodásokban foglalt kötelezettségvállalásaikkal összhangban a Felek a FINPROV.3. cikkel 
[Felülvizsgálat] összhangban felülvizsgálják a szolgáltatáskereskedelemre és a beruházásokra 
vonatkozó jogi keretüket, beleértve ezt a megállapodást is.  
2. A Felek a szabályozás közös érdekű javítása érdekében szükség szerint törekednek arra, hogy 
felülvizsgálják a SERVIN -1. mellékletben [Meglévő intézkedések], a SERVIN -2. mellékletben [Jövőbeni 
 
96 
 intézkedések], a SERVIN -3. mellékletben [Letelepedési céllal érkező üzleti látogatók, vállalaton be lül 
áthelyezett személyek és rövid időszakra érkező üzleti látogatók] és a SERVIN -4. mellékletben 
[Szerződéses szolgáltatók és független szakemberek] szereplő nem megfelelő intézkedéseket és 
fenntartásokat, valamint a SERVIN -3. mellékletben [Letelepedési c éllal érkező üzleti látogatók, 
vállalaton belül áthelyezett személyek és rövid időszakra érkező üzleti látogatók] meghatározott, a 
rövid időszakra érkező üzleti látogatók által végzett tevékenységeket.  
3. Ez a cikk nem alkalmazandó a pénzügyi szolgáltatás okra.  
2. fejezet: A beruházások liberalizálása  
SERVIN.2.1. cikk: Hatály  
Ez a fejezet a Fél olyan intézkedéseire vonatkozik, amelyek hatással vannak egy vállalkozás 
gazdasági tevékenységek végzése céljából történő alapítására és egy ilyen vállalkozás működésére a 
következők által:  
(a) a másik Fél beruházói;  
(b) érintett vállalkozások; valamint  
(c) a SERVIN.2.6. cikk [Teljesítőképességi követelmények] alkalmazásában az intézkedést 
elfogadó vagy fenntartó Fél területén lévő bármely vállalkozás.  
SERVIN.2.2. cikk: Pia cra jutás  
Egyik Fél sem fogad el vagy tart fenn a másik Fél beruházója vagy az érintett vállalkozás által történő 
vállalkozásalapítás vagy az érintett vállalkozás működése tekintetében sem a teljes területe, sem 
valamely területi alegysége vonatkozásában o lyan intézkedéseket, amelyek:   
(a) korlátozzák a következőket:   
(i) azon vállalkozások száma, amelyek egy konkrét gazdasági tevékenységet végezhetnek, 
függetlenül attól, hogy a korlátozás számbeli kvóta, monopólium, kizárólagos jogok 
vagy gazdasági szükségessé g vizsgálatára irányuló követelmény formájában valósul 
meg;  
(ii) az ügyletek vagy az eszközök összértéke, számbeli kvóta vagy a gazdasági szükségesség 
vizsgálatára irányuló követelmény útján;  
(iii) a műveletek teljes száma vagy a kimenet kijelölt számbel i egységekben kifejezett 
mennyisége, kvóták vagy a gazdasági szükségesség vizsgálatára irányuló követelmény 
útján;10 11 
                                                            
10  A SERVIN.2.2. cikk [Piacra jutás] a) pontjának iii. alpontja nem vonatkozik valamely Fél olyan 
intézkedéseire, amelyek a szolgáltatásnyújtás bemeneti oldalát korlátozzák.  
11  A SERVIN.2.2. cikk [Piacra jutás] a) pontjána k i–iii. alpontja nem vonatkozik a mezőgazdasági vagy 
halászati termékek termelésének korlátozása érdekében hozott intézkedésekre.   
 
97 
 (iv) a külföldi tőke részvétele, a külföldi tőkerészesedés legmagasabb százalékos 
arányának, illetve az egyéni vagy összesített külföldi b eruházások összértékének 
megadásával; vagy  
(v) az egy adott ágazatban vagy egy vállalkozásban foglalkoztatható olyan természetes 
személyek összlétszáma számbeli kvóták vagy a gazdasági szükségesség vizsgálatára 
irányuló követelmény útján, akik egy adott g azdasági tevékenység ellátásához 
szükségesek, és ahhoz közvetlenül kapcsolódnak; vagy  
(b) egy adott gazdasági tevékenységnek a másik Fél beruházója általi végzéséhez meghatározott 
típusú jogi személy vagy közös vállalkozás létrehozását korlátozó vagy előíró in tézkedések.   
SERVIN.2.3. cikk: Nemzeti elbánás  
1. A Felek területükön a másik Fél beruházóit és azok érintett vállalkozásait olyan elbánásban 
részesítik, amelyek nem kevésbé kedvezőek, mint az az elbánás, amelyet saját beruházóik és azok 
vállalkozásai számára  a letelepedés és a működés tekintetében hasonló helyzetben biztosítanak.   
2. Az egyik Fél által az (1) bekezdés alapján biztosított elbánás a következőket jelenti:  
(a) az Egyesült Királyság regionális vagy helyi kormányzati szintje tekintetében: nem kevésbé 
kedv ező elbánás, mint az adott kormányzati szint által az Egyesült Királyság beruházói és azok 
vállalkozásai számára hasonló helyzetekben a területén biztosított legkedvezőbb elbánás;  
valamint  
(b) az Európai Unió valamely tagállamának kormányzata vagy az Európai U nió valamely 
tagállamában működő kormányzat tekintetében: nem kevésbé kedvező elbánás, mint az adott 
kormányzat által az adott tagállam beruházói és azok vállalkozásai számára hasonló 
helyzetekben a területén biztosított legkedvezőbb elbánás.  
SERVIN.2.4. c ikk: Legnagyobb kedvezményes elbánás  
1. A Felek a másik Fél beruházóit és az érintett vállalkozásokat a területükön való letelepedés 
tekintetében olyan elbánásban részesítik, amelyek nem kevésbé kedvezőek, mint az az elbánás, 
amelyet saját beruházóik és azok vállalkozásai számára hasonló helyzetben biztosítanak.  
2. A Felek a másik Fél beruházóit és az érintett vállalkozásokat a területükön való működés 
tekintetében olyan elbánásban részesítik, amelyek nem kevésbé kedvezőek, mint az az elbánás, 
amelyet saját beruh ázóik és azok vállalkozásai számára hasonló helyzetben biztosítanak.  
3. Az (1) és a (2) bekezdés nem értelmezhető úgy, hogy arra kötelezi valamely Felet, hogy a 
másik Fél beruházóira és az érintett vállalkozásokra is kiterjessze az olyan elbánást, amely a 
következőkből ered:   
(a) a kettős adóztatás elkerüléséről szóló nemzetközi megállapodás vagy más, teljes egészében 
vagy főként adózással kapcsolatos nemzetközi megállapodás vagy intézkedés; vagy   
(b) a GATS pénzügyi szolgáltatásokról szóló mellékletének 3. pontjába n említett, a természetes 
személy vagy vállalkozás gazdasági tevékenység folytatására való felhatalmazására, 
engedélyezésére vagy tanúsítására vonatkozó előírások vagy kritériumok, illetve prudenciális 
intézkedések elismerését előíró intézkedések.  
 
98 
 4. Az egyér telműség érdekében: az (1) és a (2) bekezdésben említett „elbánás” nem foglalja 
magában a más nemzetközi megállapodásokban előírt, a beruházó és az állam közötti vitarendezési 
eljárásokat.  
5. Az egyértelműség érdekében: a valamely Fél által harmadik országgal  kötött más nemzetközi 
megállapodások anyagi jogi rendelkezéseinek megléte vagy e rendelkezéseknek a hazai jogba olyan 
mértékben történő pusztán formális átültetése, amely a hazai jogrendbe történő beépítésükhöz 
szükséges, önmagában nem minősül az (1) és a  (2) bekezdésben említett „elbánásnak”. A valamely 
Fél által az említett rendelkezések alapján hozott intézkedések ilyen elbánásnak minősülhetnek, és 
így e cikk megsértését eredményezhetik.   
SERVIN.2.5. cikk: Felső vezetés és igazgatótanács  
A Felek nem írh atják elő az érintett vállalkozásnak, hogy vezérigazgatóként, vezetőként vagy az 
igazgatótanács tagjaként bizonyos állampolgárságú személyeket nevezzen ki.   
SERVIN.2.6. cikk: Teljesítőképességi követelmények  
1. A Felek nem írnak elő vagy nem érvényesítenek kö vetelményeket, illetve nem 
érvényesítenek semmiféle kötelezettségvállalást vagy vállalást a területükön történő vállalkozás 
létesítésével vagy működtetésével kapcsolatban a következők céljával:  
(a) az áruk vagy szolgáltatások bizonyos szintjének vagy százaléko s arányának exportálása;  
(b) a hazai tartalom bizonyos szintjének vagy arányának elérése;  
(c) a Fél területén előállított áruk vagy nyújtott szolgáltatások vásárlása, használata vagy 
előnyben részesítése, vagy természetes vagy jogi személyektől vagy bármely más jogalanytól 
származó áruk vagy szolgáltatások vásárlása a Fél területén;  
(d) az import mennyiségének vagy értékének az export mennyiségéhez vagy értékéhez, illetve a 
vállalkozáshoz kapcsolódó devizabeáramláshoz való kötése;  
(e) a vállalkozás által előállított áruk  vagy nyújtott szolgáltatások a Fél területén való 
értékesítésének korlátozása oly módon, hogy ezek értékesítését az exportjuk vagy 
devizanyereségük mennyiségéhez vagy értékéhez kötik;  
(f) a technológia, a termelési eljárás vagy más tulajdonosi ismeretek átadá sa a Fél területén lévő 
természetes vagy jogi személynek vagy más jogalanynak12; 
(g) a vállalkozás által előállított árunak vagy nyújtott szolgáltatásnak kizárólag a Fél területéről 
való beszállítása egy konkrét regionális piacra vagy a világpiacra;  
(h) a vállalkoz ásnak a világ egy meghatározott, a Fél területénél szélesebb földrajzi régiójában 
történő működését vagy teljes világszintű működését irányító székhely létrehozása a Fél 
területén;  
                                                            
12  Az egyértelműség érdekében: a SERVIN.2.6. cikk [Teljesítőképességi követelmények] (1) bekezdésének 
f) pontja nem sérti a DIGIT.12. cikk [Forráskód átadása vagy hozzáférés a forráskódhoz] rendelkezéseit.  
 
99 
 (i) az adott Félhez tartozó természetes személyek meghatározott számának vagy s zázalékos 
arányának alkalmazása;  
(j) a kutatás és fejlesztés adott szintjének vagy értékének a Fél területén való elérése;  
(k) a kivitel vagy a kivitel céljából történő értékesítés korlátozása; vagy  
(l) a követelmény előírásának vagy érvényesítésének vagy a kötelezett ségvállalás vagy vállalás 
érvényesítésének időpontjában hatályos hasznosítási szerződés tekintetében, valamint a 
vállalkozás és a Fél területén lévő természetes vagy jogi személy vagy más szervezet által 
egymással szabadon kötött jövőbeli hasznosítási szer ződés tekintetében, amennyiben a 
követelmény előírása vagy érvényesítése vagy a kötelezettségvállalás vagy vállalás 
érvényesítése oly módon történik, hogy az közvetlen beavatkozást jelent az adott hasznosítási 
szerződésbe valamely Fél nem igazságügyi kormá nyzati hatóságának fellépése révén, a 
következő előírások:  
(i) egy bizonyos szintet el nem érő mértékű vagy összegű jogdíj; vagy  
(ii) a hasznosítási szerződés időtartamának meghatározása.  
Ez a pont nem alkalmazandó, ha a hasznosítási szerződés a vállalkozá s és a Fél között jön 
létre. Ennek a pontnak az alkalmazásában „hasznosítási szerződés”: a technológia 
engedélyezésére, a termelési folyamatra vagy más védett tudásra vonatkozó szerződés.  
2. A Felek nem kötik a területükön lévő bármely vállalkozás létesítésé hez vagy működtetéséhez 
kapcsolódó kedvezményre való jogosultságának vagy folytatódó jogosultságának feltételét a 
következő követelmények bármelyikének való megfeleléshez:  
(a) a hazai tartalom bizonyos szintjének vagy arányának elérése;  
(b) a Fél területén előál lított áruk vagy nyújtott szolgáltatások vásárlása, használata vagy 
előnyben részesítése, vagy természetes vagy jogi személyektől vagy bármely más jogalanytól 
származó áruk vagy szolgáltatások vásárlása a Fél területén;  
(c) az import mennyiségének vagy értéké nek az export mennyiségéhez vagy értékéhez, illetve a 
vállalkozáshoz kapcsolódó devizabeáramláshoz való kötése;  
(d) a vállalkozás által előállított áruk vagy nyújtott szolgáltatások a Fél területén való 
értékesítésének korlátozása oly módon, hogy ezek értékes ítését az exportjuk vagy 
devizanyereségük mennyiségéhez vagy értékéhez kötik; vagy  
(e) a kivitel vagy a kivitel céljából történő értékesítés korlátozása.  
3. A (2) bekezdés nem értelmezhető úgy, hogy megakadályozza a Feleket abban, hogy a 
területükön történő vál lalkozás létesítésével vagy működtetésével kapcsolatban kapott vagy 
továbbra is kapott előnyt a területükön folytatott helyi termelésre, szolgáltatásnyújtásra, 
alkalmazottak képzésére vagy alkalmazására, bizonyos létesítmények építésére vagy bővítésére, 
vagy a kutatás -fejlesztés folytatására vonatkozó előírásoknak való megfeleléshez kössék.  
4. Az (1) bekezdés f) és l) pontja nem alkalmazandó, ha:  
 
100 
 (a) a követelmény előírója, illetőleg a kötelezettségvállalás vagy vállalás érvényesítője bíróság (a 
közigazgatási bír óságot is ideértve), vagy pedig a Fél versenyjogi előírásaival összhangban, a 
verseny korlátozásának vagy torzulásának orvoslása céljával eljáró versenyhatóság; vagy  
(b) valamely Fél engedélyezi a TRIPS -megállapodás 31. vagy 31a. cikke szerinti szellemitulajdo n-
jog használatát, vagy elfogad, illetőleg fenntart olyan adatok vagy tulajdonosi információk 
közzétételét előíró intézkedéseket, amelyek a TRIPS -megállapodás 39. cikke (3) bekezdésének 
hatálya alá tartoznak és azzal összhangban állnak.  
5. Az (1) bekezdés a)–c) pontja, valamint a (2) bekezdés a) és b) pontja az exportösztönzési és 
külföldi támogatási programokban való részvétel tekintetében nem alkalmazandó az árukra vagy 
szolgáltatásokra vonatkozó képesítési követelményekre.  
6.  Az egyértelműség érdekében:  ez a cikk nem akadályozza a Feleket abban, hogy illetékes 
hatóságaik olyan kötelezettségvállalásokat vagy vállalásokat érvényesítsenek, amelyeket a Felektől 
különböző személyek tettek egymás felé, és amelyek megtételét az adott Fél sem közvetlenül, sem 
közvetetten nem írta elő vagy tette másként kötelezővé.  
7.  Az egyértelműség érdekében: a (2) bekezdés a) és b) pontja nem alkalmazandó az importáló 
Fél által egy áru azon tartalmával kapcsolatban támasztott követelményekre, amelyek teljesülése a 
kedvezménye s vám vagy kedvezményes kvóta alkalmazásához szükséges.  
8.  Az (1) bekezdés l) pontja nem alkalmazandó, ha a követelményt, illetve a 
kötelezettségvállalást vagy vállalást a Fél szerzői joga alapján megítélt méltányos díjként írja elő vagy 
érvényesíti valam ely igazságszolgáltatási fórum.  
9.  A Fél nem írhat elő és nem érvényesíthet a kereskedelmi vonzatú beruházási intézkedésekről 
szóló megállapodás (TRIMS) szerinti kötelezettségeivel össze nem egyeztethető intézkedéseket, 
akkor sem, ha ezeket az intézkedése ket az adott Fél a SERVIN -1. mellékletben [Meglévő 
intézkedések] vagy a SERVIN -2. mellékletben [Jövőbeni intézkedések] felsorolta.  
10.  Az egyértelműség érdekében: ez a cikk nem értelmezhető úgy, mint amely arra kötelezi a 
Feleket, hogy engedélyezzék egy a dott szolgáltatás határokon átnyúló nyújtását, amennyiben az 
adott Fél az ilyen szolgáltatásnyújtásra vonatkozóan olyan korlátozásokat vagy tilalmakat fogad el 
vagy tart fenn, amelyek összhangban állnak a SERVIN -1. mellékletben [Meglévő intézkedések] vagy a 
SERVIN -2. mellékletben [Jövőbeni intézkedések] felsorolt valamely ágazat, alágazat vagy 
tevékenység tekintetében meghatározott fenntartásokkal, feltételekkel vagy minősítésekkel.  
11.  A (2) bekezdésben említett kedvezményre való jogosultság vagy folytató dó jogosultság 
feltétele nem jelent követelményt, kötelezettségvállalást vagy vállalást az (1) bekezdés 
alkalmazásában.  
SERVIN.2.7. cikk: Nem megfelelő intézkedések és kivételek  
1. A SERVIN.2.2. cikk [Piacra jutás], a SERVIN.2.3. cikk [Nemzeti elbánás], a SER VIN.2.4. cikk 
[Legnagyobb kedvezményes elbánás], a SERVIN.2.5. cikk [Felső vezetés és igazgatótanács] és a 
SERVIN.2.6. cikk [Teljesítőképességi követelmények] nem alkalmazandó a következőkre:  
(a) valamely Fél bármely meglévő, nem megfelelő intézkedése az alább iak szintjén:  
(i) az Unió esetében:  
 
101 
 (A) az Unió, az Uniónak a SERVIN.1. mellékletben [Meglévő intézkedések] 
található jegyzékében foglaltak szerint;  
(B) valamely tagállam központi kormányzata, az Uniónak a SERVIN.1. 
mellékletben [Meglévő intézkedések] tal álható jegyzékében foglaltak 
szerint;  
(C) valamely tagállam regionális önkormányzata, az Uniónak a SERVIN.1. 
mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak 
szerint; vagy  
(D) a C. pontban említettektől eltérő helyi önkormányzat; valamint  
(ii) az Egyesült Királyság esetében:   
(A) a központi kormányzat, az Egyesült Királyságnak a SERVIN.1. mellékletben 
[Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;  
(B) [regionális önkormányzat], az Egyesült Királyságnak a SERVIN.1 . 
mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;  
vagy  
(C) helyi önkormányzat;  
(b) az a) pontban említett nem megfelelő intézkedés folytatása vagy azonnali megújítása; vagy   
(c) az e bekezdés a) és b) pontjában említett bármely nem megfelelő intézkedés módosítása, 
feltéve, hogy az nem csökkenti az intézkedésnek a SERVIN.2.2. cikknek [Piacra jutás], a 
SERVIN.2.3. cikknek [Nemzeti elbánás], a SERVIN.2.4. cikknek [Legnagyobb kedvezményes 
elbánás], a SERVIN.2.5. cikknek [Felső vezetés és  igazgatótanács] vagy a SERVIN.2.6. cikknek 
[Teljesítőképességi követelmények] való, közvetlenül a módosítás előtt fennálló 
megfelelőségét.  
2. A SERVIN.2.2. cikk [Piacra jutás], a SERVIN.2.3. cikk [Nemzeti elbánás], a SERVIN.2.4. cikk 
[Legnagyobb kedvezményes  elbánás], a SERVIN.2.5. cikk [Felső vezetés és igazgatótanács] és a 
SERVIN.2.6. cikk [Teljesítőképességi követelmények] nem alkalmazandó a Felek olyan intézkedéseire, 
amelyek összhangban vannak a SERVIN.2. mellékletben [Jövőbeni intézkedések] felsorolt va lamely 
ágazat, alágazat vagy tevékenység tekintetében meghatározott fenntartásokkal, feltételekkel vagy 
minősítésekkel.  
3. A SERVIN.2.3. cikk [Nemzeti elbánás] és a SERVIN.2.4. cikk [Legnagyobb kedvezményes 
elbánás] nem alkalmazandó a TRIPS -megállapodás 3. va gy 4. cikke alóli kivételnek vagy az attól való 
eltérésnek minősülő intézkedésekre, amint azt az említett megállapodás 3 –5. cikke kifejezetten 
előírja.  
4. Az egyértelműség érdekében: a SERVIN.2.3. cikk [Nemzeti elbánás] és a SERVIN.2.4. cikk 
[Legnagyobb kedve zményes elbánás] nem értelmezhető úgy, mint amely megakadályozza a Feleket 
abban, hogy a másik Fél vagy az érintett vállalkozások beruházóinak letelepedésével vagy 
működésével kapcsolatban tájékoztatási követelményeket írjanak elő, beleértve a statisztikai  
célúakat is, feltéve, hogy ez nem jelenti az adott Fél e cikkek szerinti kötelezettségei megkerülésének 
eszközét.  
 
102 
 3. fejezet: Határon átnyúló szolgáltatáskereskedelem  
SERVIN.3.1. cikk: Hatály  
E fejezet valamely Fél olyan intézkedéseire alkalmazandó, amely ek befolyásolják a másik Fél 
szolgáltatói által nyújtott szolgáltatások határon átnyúló kereskedelmét.  
SERVIN.3.2. cikk: Piacra jutás  
Egyik Fél sem fogadhat el és nem tarthat fenn olyan intézkedéseket sem teljes területe, sem 
valamely területi alegysége te kintetében, amelyek:  
(a) korlátozzák a következőket:  
(i) azon szolgáltatók számát, amelyek egy konkrét szolgáltatást nyújthatnak, attól 
függetlenül, hogy a korlátozás számbeli kvóta, monopólium, kizárólagos szolgáltatók 
vagy gazdasági szükségesség vizsgálatára  irányuló követelmény formájában valósul 
meg;  
(ii) a szolgáltatási ügyletek vagy a tőke összértékét számbeli kvóták vagy a gazdasági 
szükségesség vizsgálatára irányuló követelmény útján; vagy  
(iii) a szolgáltatási műveletek teljes számát vagy a szolgáltat ás teljesítménye kijelölt 
számbeli egységekben kifejezett mennyiségét kvóták vagy a gazdasági szükségesség 
vizsgálatára irányuló követelmény útján13; vagy  
(b) korlátozzák vagy előírják a jogi személy vagy közös vállalkozás azon típusait, amelyeken 
keresztül  a szolgáltató szolgáltatást nyújthat.  
SERVIN.3.3. cikk: Helyi jelenlét  
Egyik Fél sem szabhatja a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás feltételéül, hogy a másik Fél 
szolgáltatója vállalkozást létesítsen vagy tartson fenn vagy rezidens legyen a területén.  
SERVIN.3.4. cikk:  Nemzeti elbánás  
1. A Felek egymás szolgáltatásait és szolgáltatóit olyan elbánásban részesítik, amely nem 
kevésbé kedvező, mint az az elbánás, amelyet hasonló helyzetben saját szolgáltatásaik és 
szolgáltatóik számára biztosítanak.  
2. A Felek az  (1) bekezdésben foglalt követelmény teljesítése érdekében a másik Fél 
szolgáltatásai és szolgáltatói részére akár a saját szolgáltatásaik és szolgáltatóik részére nyújtott 
elbánással formálisan azonos, akár attól formálisan eltérő elbánást biztosíthatnak.  
3. A formálisan azonos vagy a formálisan eltérő elbánás kevésbé kedvezőnek minősül, 
amennyiben a versenyfeltételeket a másik Fél szolgáltatásaival és szolgáltatóival szemben, a Fél 
szolgáltatásainak és szolgáltatóinak javára módosítja.  
                                                            
13  A SERVIN.3.2. cikk [Piacra jutás] a) pontjának iii. alpontja nem vonatkozik valamely Fél olyan 
intézkedéseire, amelyek a szolgáltatásnyújtás bemeneti oldalát korlátozzák.  
 
103 
 4. E cikk egyetlen rendel kezése sem értelmezhető oly módon, miszerint valamely Félnek 
kompenzációt kell nyújtania azokért az eleve fennálló versenyhátrányokért, amelyek az érintett 
szolgáltatás vagy szolgáltató külföldi jellegéből adódnak.  
SERVIN.3.5. cikk: Legnagyobb kedvezményes  elbánás  
1. A Felek egymás szolgáltatásait és szolgáltatóit olyan elbánásban részesítik, amely nem 
kevésbé kedvező, mint az az elbánás, amelyet hasonló helyzetben saját szolgáltatásaik és 
szolgáltatóik számára biztosítanak.  
2. Az (1) bekezdés nem értelmezhető úgy, hogy arra kötelezi a Felet, hogy a másik Fél 
szolgáltatásaira és szolgáltatóira is kiterjessze az olyan elbánást, amely a következőkből ered:  
(a) a kettős adóztatás elkerüléséről szóló nemzetközi megállapodás vagy más, teljes egészében 
vagy főként adózáss al kapcsolatos nemzetközi megállapodás vagy intézkedés; vagy  
(b) a GATS pénzügyi szolgáltatásokról szóló mellékletének 3. pontjában említett, a természetes 
személy vagy vállalkozás gazdasági tevékenység folytatására való felhatalmazására, 
engedélyezésére vagy tanúsítására vonatkozó előírások vagy kritériumok, illetve prudenciális 
intézkedések elismerését előíró intézkedések.  
3. Az egyértelműség érdekében: a valamely Fél által harmadik országgal kötött más nemzetközi 
megállapodások anyagi jogi rendelkezéseinek megl éte vagy e rendelkezéseknek a hazai jogba olyan 
mértékben történő pusztán formális átültetése, amely a hazai jogrendbe történő beépítésükhöz 
szükséges, önmagában nem minősül az (1) bekezdésben említett „elbánásnak”. A valamely Fél által 
az említett rendelk ezések alapján hozott intézkedések ilyen elbánásnak minősülhetnek, és így e cikk 
megsértését eredményezhetik.  
SERVIN.3.6. cikk: Nem megfelelő intézkedések  
1. A SERVIN.3.2. cikk [Piacra jutás], a SERVIN.3.3. cikk [Helyi jelenlét], a SERVIN.3.4. cikk [Nemzeti 
elbánás] és a SERVIN.3.5. cikk [Legnagyobb kedvezményes elbánás] nem alkalmazandó a 
következőkre:  
(a) valamely Fél bármely meglévő, nem megfelelő intézkedése az alábbiak szintjén:  
(i) az Unió esetében:  
(A) az Unió, az Uniónak a SERVIN -1. mellékletben [Meglévő intézkedések] 
található jegyzékében foglaltak szerint;  
(B) valamely tagállam központi kormányzata, az Uniónak a SERVIN -1. 
mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak 
szerint;  
(C) valamely tagállam regionális önkormányzata, az Unió nak a SERVIN -1. 
mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak 
szerint; vagy  
(D) a C. pontban említettektől eltérő helyi önkormányzat; valamint  
(ii) az Egyesült Királyság esetében:  
 
104 
 (A) a központi kormányzat, az Egyesült Királyságnak a  SERVIN -1. mellékletben 
[Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;  
(B) regionális önkormányzat, az Egyesült Királyságnak a SERVIN -1. mellékletben 
[Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint; vagy  
(C) helyi önkormány zat; 
(b) az a) pontban említett nem megfelelő intézkedés folytatása vagy azonnali megújítása; vagy  
(c) az e bekezdés a) és b) pontjában említett bármely nem megfelelő intézkedés módosítása 
annyiban, amennyiben az nem csökkenti az intézkedésnek a SERVIN.3.2. cikknek [Piacra jutás], 
a SERVIN.3.3. cikknek [Helyi jelenlét], a SERVIN.3.4. cikknek [Nemzeti elbánás] és a SERVIN.3.5. 
cikknek [Legnagyobb kedvezményes elbánás] való, közvetlenül a módosítás előtt fennálló 
megfelelőségét.  
2. A 3.2. cikk [Piacra jutás], a SE RVIN.3.3. cikk [Helyi jelenlét], a SERVIN 3.4. cikk [Nemzeti 
elbánás] és a SERVIN.3.5. cikk [Legnagyobb kedvezményes elbánás] nem alkalmazandó a Felek 
olyan intézkedéseire, amelyek összhangban vannak a SERVIN.2. mellékletben [Jövőbeni 
intézkedések] felsoro lt valamely ágazat, alágazat vagy tevékenység tekintetében 
meghatározott fenntartásokkal, feltételekkel vagy minősítésekkel.  
4. fejezet: Természetes személyek üzleti célú belépése és ideiglenes tartózkodása  
SERVIN.4.1. cikk: Hatály és fogalommeghatározások   
1. Ez a fejezet az egyik Fél olyan intézkedéseire vonatkozik, amelyek a másik Fél olyan 
természetes személyeinek a területére való belépése és ideiglenes tartózkodása révén érintik a 
gazdasági tevékenységek végzését, akik lehetnek letelepedési céllal érkező  üzleti látogatók, 
szerződéses szolgáltatók, független szakemberek, vállalaton belül áthelyezett személyek és rövid 
időszakra érkező üzleti látogatók.  
2. Azon kérdések vonatkozásában, amelyekkel kapcsolatban nem tettek kötelezettségvállalást 
e fejezet keretéb en, a Felek jogszabályaiban foglalt, a természetes személyek belépésére és 
ideiglenes tartózkodására vonatkozó minden más előírása továbbra is alkalmazandó, ideértve a 
tartózkodás időtartamára vonatkozó jogszabályokat és egyéb rendelkezéseket is.  
3. E fejezet  rendelkezéseitől eltérve a Felek jogszabályaiban foglalt bármely egyéb, a 
foglalkoztatásra és társadalombiztosítási intézkedésekre vonatkozó követelmény továbbra is 
alkalmazandó, beleértve a minimálbérről, valamint a kollektív bérmegállapodásokról szóló 
jogszabályokat és egyéb rendelkezéseket is.  
4. A természetes személyek üzleti célú belépésére és ideiglenes tartózkodására vonatkozó 
kötelezettségvállalások nem alkalmazandók olyan esetekre, amikor a belépés vagy ideiglenes 
tartózkodás szándéka vagy hatása az,  hogy befolyásolja a munkavállalók és a vezetőség közötti 
bárminemű viták vagy tárgyalások kimenetelét vagy az ilyen vitában vagy tárgyalásban érintett 
természetes személyek foglalkoztatását, vagy ezekre más módon kihasson.  
5. E fejezet alkalmazásában:  
(a) „lete lepedési céllal érkező üzleti látogatók”: valamely Fél jogi személyén belül vezető 
beosztásban dolgozó természetes személyek, akik:  
 
105 
 (i) felelősek ilyen jogi személy vállalkozásának a másik Fél területén történő 
létrehozásáért;  
(ii) nem kínálnak vagy nyújt anak szolgáltatásokat, illetve nem folytatnak gazdasági 
tevékenységet az adott vállalkozás alapításához szükséges gazdasági tevékenységen 
kívül; valamint  
(iii) nem kapnak javadalmazást a másik Fél területén található forrásból;  
(b) „szerződéses szolgáltatók” : olyan természetes személyek, akiket az egyik Fél olyan jogi 
személye (nem munkaerő -közvetítési és -ellátási ügynökségen keresztül) alkalmaz, amely nem 
telepedett le a másik Fél területén, és amely 12 hónapot meg nem haladó jóhiszemű 
szerződést kötött, ho gy szolgáltatásokat nyújtson a másik Fél területén található végső 
fogyasztónak, megkövetelve alkalmazottainak ideiglenes jelenlétét, akik:  
(i) a belépésre és ideiglenes tartózkodásra irányuló kérelmük időpontját közvetlenül 
megelőző legalább egy éven kere sztül ugyanolyan típusú szolgáltatásokat kínáltak, 
mint a jogi személy munkavállalói;  
(ii) az említett időpontban a szerződés tárgyát képező tevékenységi ágazatban a 
nagykorúvá válást követően szerzett legalább hároméves szakmai tapasztalatot 
szereztek, e gyetemi diplomával vagy azzal egyenértékű szintű tudást és az e 
tevékenységnek a másik Fél területén történő gyakorlásához jogilag előírt szakmai 
képesítést igazoló képesítéssel rendelkeznek14; valamint  
(iii) nem kapnak javadalmazást a másik Fél területén található forrásból;  
(c) „független szakemberek”: valamely Fél területén önálló vállalkozóként letelepedett, 
szolgáltatásnyújtással foglalkozó természetes személyek, akik:  
(i) nem telepedtek le a másik Fél területén;  
(ii) 12 hónapot meg nem haladó időtartamra jóhiszemű szerződést kötöttek (nem 
munkaerő -közvetítési és -ellátási ügynökségen keresztül) a másik Fél területén lévő 
végső fogyasztónak történő szolgáltatásnyújtás céljából, amely megköveteli ideiglenes 
jelenlétüket;  valamint  
(iii) a belépésre és az ideiglenes tartózkodásra irányuló kérelem benyújtásának 
időpontjában legalább hatéves szakmai tapasztalattal rendelkeznek az adott 
tevékenység terén, továbbá egyetemi diplomával vagy azzal egyenértékű szintű tudást 
és az adott tevékenységnek a másik Fél területén való gyakorlásához jogilag előírt 
szakmai képesítést igazoló képesítéssel rendelkeznek15;  
(d) „vállalaton belül áthelyezett személyek”: olyan természetes személyek, akik/akiket:  
                                                            
14  Ha a diplomát vagy képesítést nem azon Fél területén szerezték meg, ahol a szolgáltatásnyújtás 
történik, ez a Fél értékelheti, hogy mindez egyenértékű -e a területén előírt egyetemi diplomával.   
15  Ha a diplomát vagy képesítést nem azon Fél területén szerezték meg, ahol a szolgáltatásnyújtás 
történik, ez a Fél értékelheti, hogy mindez egyenértékű -e a területén előírt egyetemi diplomával.  
 
106 
 (i) a vállalaton belüli áthelyezés időpontját közvetlenül megelőző időszakban a vezető 
beosztású személyek és a szakemberek esetében legalább egy évig, a gyakornok -
munkavállalók esetében pedig legalább hat hónapig valamely Fél jogi személyének 
alkalmazásában á lltak, vagy abban partnerként vettek részt;  
(ii) a kérelem benyújtásakor a másik Fél területén kívül tartózkodnak;  
(iii) ideiglenesen áthelyeznek a másik Fél területén lévő olyan jogi személy 
vállalkozásához, amely ugyanannak a csoportnak a tagja, mint a  származó jogi 
személy, ideértve annak képviseleti irodáját, leányvállalatát, fióktelepét vagy 
anyavállalatát is16; valamint  
(iv) az alábbi kategóriák egyikébe sorolhatók:  
(A) vezető beosztású személyek17;  
(B) szakemberek: vagy  
(C) gyakornok munkavállalók ;  
(e) „vezető beosztású személy”: olyan, vezető beosztásban dolgozó természetes személy, aki 
elsősorban a másik Fél területén irányítja a vállalkozás vezetését, és aki felett az általános 
felügyeletet vagy irányítást elsődlegesen a vállalkozás igazgatóságának  tagjai, a részvényesei 
vagy az ezekkel egyenrangú személyek gyakorolják, továbbá akinek feladatkörébe tartoznak a 
következők:  
(i) a vállalkozás vagy egy részlegének vagy alegységének igazgatása;  
(ii) más felügyeleti, szakmai irányító vagy vezető beosztást  ellátó munkavállalók 
tevékenységeinek felügyelete és ellenőrzése, valamint  
(iii) a felvételre, elbocsátásra vagy a személyzettel kapcsolatos egyéb intézkedésekre való 
javaslattétel;  
(f) „szakember”: olyan természetes személy, aki a vállalkozás tevékenységi te rületei, technikái 
vagy irányítása szempontjából lényeges szaktudással rendelkezik, amit nemcsak a vállalkozásra 
jellemző ismeretek figyelembevételével kell értékelni, hanem annak figyelembevételével is, 
hogy az adott személy rendelkezik -e magas szintű kép zettséggel, beleértve a különleges 
műszaki ismereteket igénylő munka - vagy tevékenységtípus terén szerzett megfelelő szakmai 
tapasztalatot, többek között az esetleges akkreditált szakmában való tagságot is; valamint  
(g) „gyakornok munkavállaló”: olyan, egyetem i diplomával rendelkező természetes személy, akit 
a szakmai előmenetellel vagy üzleti technikákkal vagy módszerekkel kapcsolatos képzés 
céljából ideiglenesen áthelyeznek, és aki az áthelyezés során díjazásban részesül18. 
                                                            
16  A vezető beosztású személyektől és a szakemberektől megkövetelhető annak bizonyítása, hogy 
rendelkeznek az áthely ezésük szerinti jogi személynél szükséges szakmai képesítéssel és tapasztalattal.  
17  Jóllehet a vezető beosztású személyek nem látnak el közvetlenül a tényleges szolgáltatásnyújtáshoz 
kapcsolódó feladatokat, ez nem zárja ki, hogy a fent vázoltak alapján fe lelősségi köreik gyakorlása során 
ilyen feladatokat lássanak el, amennyiben az a szolgáltatásnyújtás teljesítéséhez szükséges.  
 
107 
 6. Az (5) bekezdés b) és c) pontjában e mlített szolgáltatási szerződésnek meg kell felelnie azon 
Fél jogszabályi követelményeinek, ahol a szerződést végrehajtják.  
SERVIN.4.2. cikk: Vállalaton belül áthelyezett személyek és letelepedési céllal érkező üzleti látogatók  
1. A SERVIN -3. mellékletben [L etelepedési céllal érkező üzleti látogatók, vállalaton belül 
áthelyezett személyek és rövid időszakra érkező üzleti látogatók] meghatározott vonatkozó 
feltételekre és képesítésekre is figyelemmel:  
(a) a felek lehetővé teszik:  
(i) a vállalaton belül áthelyeze tt személyek belépését és ideiglenes tartózkodását;  
(ii) a letelepedési céllal érkező üzleti látogatók belépését és ideiglenes tartózkodását, 
anélkül hogy munkavállalási engedélyt vagy hasonló szándékú más előzetes 
jóváhagyási eljárást írnának elő számukr a; valamint  
(iii) a másik Fél vállalaton belül áthelyezett személyeinek foglalkoztatását a saját 
területükön;  
(b) a Felek számbeli kvóták vagy a gazdasági szükségesség vizsgálata formájában sem teljes 
területük, sem valamely területi alegységük tekintetében nem tarthatnak fenn vagy 
fogadhatnak el korlátozásokat azon természetes személyek összlétszámára vonatkozóan, akik 
egy adott ágazatban letelepedési céllal érkező üzleti látogatóként beléphetnek, vagy akik a 
másik Fél egy beruházó vállalatán belül áthelyeze tt személyként foglalkoztatva lehetnek; 
valamint  
(c) a Felek legalább olyan kedvező elbánást biztosítanak a másik Fél vállalaton belül áthelyezett 
személyeinek és letelepedése céljából érkező üzleti látogatóinak e személyeknek a 
területükön való ideiglenes tartózkodása ideje alatt, mint amilyenben hasonló he lyzetekben 
saját természetes személyeiket részesítik.  
2. A tartózkodás megengedett időtartama a vezető beosztású személyek és a szakemberek 
esetében legfeljebb három év, a gyakornok munkavállalók esetében legfeljebb egy év, a letelepedési 
céllal érkező üzlet i látogatók esetében pedig bármely hat hónapos időszakon belül legfeljebb 90 nap.  
SERVIN.4.3. cikk: Rövid időszakra érkező üzleti látogatók  
1. A SERVIN -3. mellékletben [Letelepedési céllal érkező üzleti látogatók, vállalaton belül 
áthelyezett személyek és rö vid időszakra érkező üzleti látogatók] meghatározott vonatkozó 
feltételekre és képesítésekre is figyelemmel a Felek engedélyezik a másik Fél rövid időszakra érkező 
üzleti látogatóinak belépését és ideiglenes tartózkodását a SERVIN -3. mellékletben [Letelepe dési 
céllal érkező üzleti látogatók, vállalaton belül áthelyezett személyek és rövid időszakra érkező üzleti 
látogatók] felsorolt tevékenységek végzése céljából, a következő feltételekkel:  
                                                                                                                                                                                         
18  A fogadó vállalkozástól megkövetelhetik, hogy előzetes jóváhagyás céljából nyújtson be a tartózkodás 
időtartamára kiterjedő képzési programot, amely bizonyítja, hogy a tartózkodás képzés céljából 
történik. Felsőfokú képesítéssel rendelkező gyakornokok AT, CZ, DE, ES, FR, HU és LT: a képzésnek a 
megszerzett egyetemi diplomához kell kapcsolódnia.  
 
108 
 (a) a rövid időszakra érkező üzleti látogatók nem vesznek részt áruik értékesítésében vagy a 
lakosság számára történő szolgáltatásnyújtásban;  
(b) a rövid időszakra érkező üzleti látogatók a saját nevükben nem részesülnek díjazásban azon 
Fél területén elhelyezkedő forrásból, ahol ideiglenesen tartózkodnak; valamint  
(c) a rövid idős zakra érkező üzleti látogatók nem nyújtanak szolgáltatást olyan szerződés 
keretében, amely egy, az ideiglenes tartózkodás helye szerinti Fél területén nem letelepedett 
jogi személy és egy ott tartózkodó fogyasztó között jött létre, kivéve a SERVIN -3. mellé kletben 
[Letelepedési céllal érkező üzleti látogatók, vállalaton belül áthelyezett személyek és rövid 
időszakra érkező üzleti látogatók] meghatározott esetekben.  
2. Ha a SERVIN -3. melléklet [Letelepedési céllal érkező üzleti látogatók, vállalaton belül 
áthel yezett személyek és rövid időszakra érkező üzleti látogatók] másként nem rendelkezik, a Fél 
munkavállalási engedély, a gazdasági szükségesség vizsgálata vagy más hasonló célú előzetes 
jóváhagyási eljárás nélkül engedélyezi a rövid időszakra érkező üzleti l átogatók belépését.  
3. Ha az egyik Fél rövid időszakra érkező üzleti látogatója a SERVIN -3. melléklettel [Letelepedési 
céllal érkező üzleti látogatók, vállalaton belül áthelyezett személyek és rövid időszakra érkező üzleti 
látogatók] összhangban lévő ideiglenes tartózkodásának helye szerinti Fél területén szolgáltatást 
nyújt egy fogyasztónak, akkor ez a Fél az adott szolgáltatás nyújtása tekintetében olyan elbánásban 
részesíti a rövid időszakra érkező üzleti látogatót, amely nem kevésbé kedvező, mint a z az elbánás, 
amelyet saját szolgáltatói számára hasonló helyzetben biztosít.  
4. A tartózkodás megengedett időtartama bármely hat hónapos időszakban legfeljebb 90 nap.  
SERVIN.4.4. cikk: Szerződéses szolgáltatók és független szakemberek  
1. A SERVIN -4. mellékletb en [Szerződéses szolgáltatók és független szakemberek] 
meghatározott ágazatokban, alágazatokban és tevékenységekben, az ott meghatározott vonatkozó 
feltételekre és képesítésekre is figyelemmel:  
(a) a Felek engedélyezik a szerződéses szolgáltatóknak és függetl en szakembereknek a területükre 
való belépését és a területükön való ideiglenes tartózkodását;  
(b) egyik Fél sem fogad el vagy tart fenn korlátozásokat a másik Fél belépésre és ideiglenes 
tartózkodásra jogosult szerződéses szolgáltatóinak és független szakembe reinek teljes 
számára vonatkozóan számbeli kvóták vagy a gazdasági szükségesség vizsgálata formájában; 
valamint  
(c) a Felek a területükön történő szolgáltatásnyújtás tekintetében olyan elbánásban részesítik a 
másik Fél szerződéses szolgáltatóit és független s zakembereit, amely nem kevésbé kedvező, 
mint az az elbánás, amelyet saját szolgáltatóik számára hasonló helyzetben biztosítanak.  
2. Az e cikk alapján engedélyezett belépés csak a szerződés tárgyát képező szolgáltatásra 
vonatkozik, és nem jogosít fel a szolgá ltatásnyújtás helye szerinti Fél szakmai címének használatára.  
3. A szolgáltatási szerződés hatálya alá tartozó személyek száma nem haladhatja meg a 
szerződés teljesítéséhez szükséges létszámot, amelyet a szolgáltatásnyújtás helye szerinti Fél joga 
előírhat.   
 
109 
 4. A tartózkodás megengedett időtartama mindösszesen legfeljebb 12 hónap, de legfeljebb a 
szerződés időtartama.  
SERVIN.4.5. cikk: Nem megfelelő intézkedések  
Amennyiben a vonatkozó intézkedés természetes személyek üzleti célú ideiglenes 
tartózkodását érinti, a SERVIN.4.2. cikk [Vállalaton belül áthelyezett személyek és 
letelepedési céllal érkező üzleti látogatók] (1) bekezdésének b) és c) pontja, a SERVIN.4.3. 
cikk [Rövid időszakra érkező üzleti látogatók] (3) bekezdése, valamint a SERVIN.4.4. cikk 
[Szerződéses szolgáltatók és független szakemberek] (1) bekezdésének b) és c) pontja nem 
alkalmazandó a következőkre:   
(a) valamely Fél bármely meglévő, nem megfelelő intézkedése az alábbiak szintjén:  
(i) az Unió esetében:  
(A) az Unió, az Uniónak a SERVIN -1. mell ékletben [Meglévő intézkedések] 
található jegyzékében foglaltak szerint;  
(B) valamely tagállam központi kormányzata, az Uniónak a SERVIN -1. 
mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak 
szerint;  
(C) valamely tagállam regionális önko rmányzata, az Uniónak a SERVIN -1. 
mellékletben [Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak 
szerint; vagy  
(D) a C. pontban említettektől eltérő helyi önkormányzat; valamint  
(ii) az Egyesült Királyság esetében:  
(A) a központi kormányzat, az Egyes ült Királyságnak a SERVIN -1. mellékletben 
[Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;  
(B) [regionális alegység], az Egyesült Királyságnak a SERVIN -1. mellékletben 
[Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint; vagy  
(C) helyi önkormányzat;  
(b) az a) pontban említett nem megfelelő intézkedés folytatása vagy azonnali megújítása;  
(c) az e cikk a) és b) pontjában említett bármely nem megfelelő intézkedés módosítása annyiban, 
amennyiben az nem csökkenti az intézkedésnek a SERVIN.4.2 . cikk [Vállalaton belül 
áthelyezett személyek és letelepedési céllal érkező üzleti látogatók] (1) bekezdése b) és c) 
pontjának, a SERVIN.4.3. cikk [Rövid időszakra érkező üzleti látogatók] (3) bekezdésének, 
valamint a SERVIN.4.4. cikk [Szerződéses szolgál tatók és független szakemberek] (1) bekezdése 
b) és c) pontjának való, közvetlenül a módosítás előtt fennálló megfelelőségét; vagy  
(d) valamely Fél bármely olyan intézkedése, amely megfelel a SERVIN -2. mellékletben [Jövőbeni 
intézkedések] meghatározott feltét eleknek vagy képesítéseknek.  
 
110 
 SERVIN.4.6. cikk: Átláthatóság  
1. Valamennyi Fél nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a másik Fél természetes személyeinek 
belépésével és ideiglenes tartózkodásával kapcsolatos, a SERVIN.4.1 cikk [Hatály és 
fogalommeghatározások] (1) bekezdésében említett kapcsolódó intézkedésekre vonatkozó 
információkat.  
2. Az (1) bekezdésben említett információknak – amennyire lehetséges – a természetes 
személyek belépésére és ideiglenes tartózkodására vonatkozó alábbi információkat kell 
tartalmazniuk:   
(a) a vízum, az engedélyek, illetve a belépésre és az ideiglenes tartózkodásra vonatkozó bármilyen 
hasonló típusú engedély kategóriái;  
(b) az előírt dokumentáció és a teljesítendő feltételek;  
(c) a kérelem benyújtásának módja és választási lehetőségek a benyújtás helyét illetően (például 
konzuli hivatalok vagy online);  
(d) a kérelem elbírálásának díja és a kérelem feldolgozásának indikatív időtartama;  
(e) az a) pontban említett valamennyi engedélyezési típus esetében a tartózkodás maximális 
hossza;  
(f) az esetleges kiterjesztés vagy megújítás feltételei;  
(g) a kísérő eltartottakra vonatkozó szabályok;  
(h) a rendelkezésre álló felülvizsgálati vagy fellebbezési eljárások; valamint  
(i) a természetes személyek üzleti célú belépésére és ideiglenes tartózkodására vonatkozó 
általános hatályú jogszabályok.  
3. Az (1) és a (2) bekezdésben említett információk tekintetében a Felek törekednek arra, hogy 
haladéktalanul tájékoztassák a másik Felet bármely új követelmény és eljárás bevezetéséről, illetve 
az olyan követelmények és eljárások módosí tásáról, amelyek érintik a korábbi Fél területére való 
belépés, ideiglenes tartózkodás és adott esetben a munkavállalás engedélyezésének hatékony 
alkalmazását.  
5. fejezet: Szabályozási keret  
1. szakasz: Belső szabályozás  
SERVIN.5.1. cikk: Hatály és fogalom meghatározások  
1. Ez a szakasz a Felek engedélyezési követelményekkel és eljárásokkal, képesítési 
követelményekkel és eljárásokkal, valamint műszaki szabványokkal kapcsolatos azon intézkedéseire 
alkalmazandó, amelyek a következőket érintik:  
(a) határon átnyúló s zolgáltatáskereskedelem;  
(b)  letelepedés vagy működés; vagy  
 
111 
 (c) szolgáltatás nyújtása valamely Fél természetes személyének a másik Fél területén való 
jelenléte révén, a SERVIN.4.1. cikkben [Hatály és fogalommeghatározások] meghatározottak 
szerint.  
Ami a műszaki  szabványokkal kapcsolatos intézkedéseket illeti, ez a szakasz csak a 
szolgáltatáskereskedelmet érintő intézkedésekre vonatkozik. E szakasz alkalmazásában a „műszaki 
szabványok” kifejezés a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szabályozás - és végrehajtás -technikai 
standardokra nem terjed ki.  
2. Ez a szakasz nem alkalmazandó az olyan intézkedés keretében előírt engedélyezési 
követelményekre és eljárásokra, képesítési követelményekre és eljárásokra, alakiságokra és műszaki 
szabványokra:  
(a) amely nem felel meg a SER VIN.2.2. cikknek [Piacra jutás] vagy a SERVIN.2.3. cikknek [Nemzeti 
elbánás] és amelyet a SERVIN.2.7. cikk [Nem megfelelő intézkedések és kivételek] (1) 
bekezdésének a) –c) pontja említ, vagy amely nem felel meg a SERVIN.3.2. cikknek [Piacra 
jutás], a SERVI N.3.3. cikknek [Helyi jelenlét] vagy a SERVIN.3.4. cikknek [Nemzeti elbánás] és 
amelyet a SERVIN.3.6. cikk [Nem megfelelő intézkedések] (1) bekezdésének a) –c) pontja említ, 
vagy amely nem felel meg a SERVIN.4.2. cikk [Vállalaton belül áthelyezett személyek  és 
letelepedési céllal érkező üzleti látogatók] (1) bekezdése b) és c) pontjának vagy a SERVIN.4.3. 
cikk [Rövid időszakra érkező üzleti látogatók] (3) bekezdésének vagy a SERVIN.4.4. cikk 
[Szerződéses szolgáltatók és független szakemberek] (1) bekezdése b ) és c) pontjának és 
amelyet a SERVIN.4.5. cikk [Nem megfelelő intézkedések] (1) bekezdése említ; vagy  
(b) amelyet a SERVIN.2.7. cikk [Nem megfelelő intézkedések és kivételek] (2) bekezdése vagy a 
SERVIN.3.6. cikk [Nem megfelelő intézkedések] (2) bekezdése em lít. 
3. E szakasz alkalmazásában:  
(a) „engedély”: az (1) bekezdés a) –c) pontjában említett bármely tevékenység végzésére 
vonatkozó engedély, amelyet egy természetes vagy jogi személynek be kell tartania az 
engedélyezési követelményeknek, képesítési követelményeknek vagy műszaki szabványoknak 
való megfelelés bizonyítása érdekében. valamint  
(b) „illetékes hatóság”: központi, regionális vagy helyi önkormányzat vagy hatóság, vagy a 
központi, regionális vagy helyi önkormányzatok vagy hatóságok által átruházot t hatásköröket 
gyakorló nem kormányzati szerv, amely jogosult határozatot hozni az a) pontban említett 
engedélyről.  
SERVIN.5.2. cikk: A kérelmek benyújtása  
Az egyes Felek – amennyire lehetséges – nem kötelezhetik a kérelmezőt arra, hogy minden egyes 
engedé ly iránti kérelem esetében egynél több illetékes hatósághoz forduljon. Ha az engedély iránti 
kérelem tárgyát képező tevékenység több illetékes hatóság joghatósága alá tartozik, több 
engedélykérelemre is szükség lehet.  
SERVIN.5.3. cikk: A kérelem időtartam a 
Amennyiben valamelyik Fél engedélykötelezettséget ír elő, biztosítania kell, hogy illetékes hatóságai 
– amennyire lehetséges – az év során bármikor lehetővé tegyék a kérelem benyújtását. Amennyiben 
az engedély kérelmezésére meghatározott időszak áll rend elkezésre, a Fél biztosítja, hogy az illetékes 
hatóságok észszerű határidőt állapítanak meg a kérelem benyújtására.  
 
112 
 SERVIN.5.4. cikk: Elektronikus kérelmek és a másolatok elfogadása  
Amennyiben valamelyik Fél engedélykötelezettséget ír elő, biztosítania ke ll, hogy illetékes hatóságai:  
(a) a lehetőségek szabta keretek között lehetővé tegyék a kérelmek elektronikus kitöltését, a 
másik Fél területéről is; valamint  
(b) az eredeti dokumentumok helyett elfogadják a Fél nemzeti jogával összhangban hitelesített 
dokumentu mok másolatait, kivéve, ha az illetékes hatóságok az engedélyezési eljárás 
integritásának védelme érdekében eredeti dokumentumokat kérnek.  
SERVIN.5.5. cikk: A kérelmek feldolgozása  
1. Amennyiben valamelyik Fél engedélykötelezettséget ír elő, biztosítania kell , hogy illetékes 
hatóságai:  
(a) a kérelmeket az év folyamán mindvégig feldolgozzák. Ha ez nem lehetséges, ezt az információt 
a megvalósíthatóság szabta keretek között nyilvánossá kell tenni;  
(b) a lehetőségekhez mérten adjanak meg indikatív időkeretet a kérelmek feldolgozására. Ennek 
az időkeretnek a gyakorlati lehetőségek szabta keretek között észszerűnek kell lennie;  
(c) a kérelmező kérésére indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatást adjanak a kérelem állásáról;  
(d) a lehetőségekhez mérten indokolatlan késedelem nélk ül megbizonyosodjanak a kérelemnek a 
Fél hazai jogszabályai és egyéb rendelkezései szerinti feldolgozását lehetővé tevő 
hiánytalanságáról;  
(e) amennyiben úgy ítélik meg, hogy a kérelem a Fél hazai jogszabályai és egyéb rendelkezései19 
szerinti feldolgozás céljából hiánytalan, a kérelem benyújtását követő észszerű időn belül 
biztosítsák, hogy:  
(i) a kérelem feldolgozása befejeződjék; valamint  
(ii) a kérelmező lehetőség szerint írásban tájékoztatást kapjon a kérelemre vonatkozó 
határoz atról20; 
(f) ha észszerű időn belül és a lehetőségekhez mérten úgy ítélik meg, hogy a kérelem a Fél hazai 
jogszabályai és egyéb rendelkezései szerinti feldolgozás céljából hiányos:  
(i) tájékoztassák a kérelmezőt arról, hogy a kérelem hiányos;  
                                                            
19  Azokban az esetekben, amikor a z észszerű, az erőforrások szűkösségéből fakadó korlátok és a 
vállalkozásokra háruló potenciális terhek kiegyensúlyozása érdekében az illetékes hatóságok a 
„feldolgozásra alkalmas teljes kérelemként” való kezelés feltételéül szabhatják az összes információ  
meghatározott formátumban történő benyújtását.  
20  Az illetékes hatóságok a ii. pontban meghatározott követelményt azáltal is teljesíthetik, hogy a 
kérelmezőt előzetesen írásban – többek között közzétett intézkedés révén – tájékoztatják arról, hogy a 
kérel em benyújtásának időpontjától számított meghatározott idő elteltével a válaszadás elmulasztása a 
kérelem elfogadását jelenti. Az „írásban” kifejezés az elektronikus formátumot is magában foglalja.  
 
113 
 (ii) a kérelmező kérésére meghatározzák azokat a kiegészítő információkat, amelyek a 
kérelem kiegészítéséhez szükségesek, vagy iránymutatást adnak arra vonatkozóan, 
hogy a kérelmet miért tekintik hiányosnak; valamint  
(iii) lehetőséget biztosítsanak a kérelmező nek arra, hogy a kérelem kiegészítéséhez 
szükséges további információkat benyújtsa21; 
ha azonban a fentiek egyike sem kivitelezhető, és a kérelmet annak hiányossága okán 
elutasítják, gondoskodjanak arról, hogy a kérelmező észszerű időn belül tájékoztatást 
kapjon; valamint  
(g) amennyiben a kérelmet saját kezdeményezésükre vagy a kérelmező kérésére elutasítják, 
tájékoztassák a kérelmezőt az elutasítás okairól és a határozat elleni fellebbezés határidejéről, 
valamint adott esetben a kérelem újbóli benyújtására von atkozó eljárásokról; a kérelmező 
nem akadályozható meg abban, hogy kizárólag egy korábban elutasított kérelem alapján újabb 
kérelmet nyújtson be.  
2. A Felek biztosítják, hogy illetékes hatóságaik megadják az engedélyt, amint megfelelő 
vizsgálat alapján megál lapítást nyer, hogy a kérelmező megfelel az engedély megszerzéséhez 
szükséges feltételeknek.  
3. A Felek biztosítják, hogy az engedély – megadása után – indokolatlan késedelem nélkül 
hatályba lépjen, az alkalmazandó feltételekre is figyelemmel22. 
SERVIN.5.6. ci kk: Díjak  
1. A pénzügyi szolgáltatásoktól eltérő valamennyi gazdasági tevékenység esetében az egyes 
Felek biztosítják, hogy az illetékes hatóságaik által felszámított engedélyezési díjak észszerűek és 
átláthatóak legyenek, és önmagukban ne korlátozzák az érin tett szolgáltatás nyújtását vagy bármely 
más gazdasági tevékenység folytatását. A költségekre és az igazgatási terhekre való tekintettel a 
Felek bátorítják egymást az engedélyezési díjak elektronikus úton történő befizetésének 
elfogadására.  
2. A pénzügyi szol gáltatások tekintetében a Felek biztosítják, hogy illetékes hatóságaik az 
általuk felszámított engedélyezési díjak tekintetében a kérelmezők rendelkezésére bocsássák a 
díjtáblázatot vagy a díjösszegek meghatározásának módjára vonatkozó információkat, és ne  
használják fel a díjakat a Felek kötelezettségvállalásainak vagy kötelezettségeinek megkerülésére.  
3. Az engedélyezési díjak nem foglalják magukban a természetes erőforrások használatáért, az 
árverésért, pályáztatásért és a koncessziók vagy az egyetemes szo lgáltatásnyújtáshoz való kötelező 
hozzájárulások egyéb megkülönböztetésmentes odaítélésért fizetendő összegeket.  
SERVIN.5.7. cikk: A képesítések értékelése  
Ha valamely Fél vizsgát ír elő az engedély kérelmezője képesítésének értékeléséhez, biztosítania ke ll, 
hogy illetékes hatóságai észszerűen gyakori időközönként ütemezzék ezt a vizsgát, és észszerű időt 
biztosítsanak a kérelmezők számára, hogy kérelmezhessék a vizsga letételét. A lehetőségekhez 
mérten mindegyik Fél elfogadja az ilyen vizsgák elvégzésére irányuló, elektronikus formátumú 
                                                            
21  Ez a „lehetőség” nem követeli meg az illetékes hatóságtó l a határidők meghosszabbítását.  
22  Az illetékes hatóságok nem felelősek a hatáskörükön kívül eső okok miatti késedelmekért.  
 
114 
 kérelmeket, és mérlegeli az elektronikus eszközök használatát a vizsgaeljárások egyéb 
vonatkozásaiban.  
SERVIN.5.8. cikk: Közzététel és rendelkezésre álló információk  
1. Amennyiben valamelyik Fél engedélykötelezettséget ír elő , haladéktalanul közzéteszi a 
SERVIN.5.1. cikk [Hatály és fogalommeghatározások] (1) bekezdésében említett engedélyköteles 
tevékenységeket végző vagy folytatni kívánó személyek számára szükséges azon információkat, 
amelyek az engedély megszerzéséhez, fennt artásához, módosításához és megújításához szükséges 
követelményeknek, műszaki szabványoknak és eljárásoknak való megfeleléshez szükségesek. Ezek az 
információk – amennyiben vannak ilyenek – a következőket tartalmazzák:  
(a) engedélyezési és képesítési követelm ények és eljárások;  
(b) az érintett illetékes hatóságok kapcsolattartási adatai;  
(c) engedélyezési díjak;  
(d) alkalmazandó műszaki előírások;  
(e) a kérelmekkel kapcsolatos határozatokra vonatkozó fellebbezési vagy felülvizsgálati eljárások;  
(f) az engedélyekre vagy a képesítésekre vonatkozó feltételek betartásának ellenőrzésére vagy 
érvényesítésére szolgáló eljárások;  
(g) a nyilvánosság bevonásának lehetőségei, például meghallgatások vagy észrevételek révén; 
valamint  
(h) a kérelmek feldolgozására vonat kozó indikatív időkeretek.  
E szakasz alkalmazásában a „közzétesz” kifejezés hivatalos kiadványban, például hivatalos 
közlönyben vagy hivatalos weboldalon való megjelentetést jelent. A Felek az elektronikus 
közzétételeket egyetlen online portál formájában k onszolidálják, vagy más módon gondoskodnak 
arról, hogy az illetékes hatóságok azokat más elektronikus úton könnyen hozzáférhetővé tegyék.  
2. Mindegyik Fél kötelezi mindegyik illetékes hatóságát arra, hogy a gyakorlati lehetőségek 
szabta keretek között kielégí tse az információ vagy segítségnyújtás iránti kéréseket.  
SERVIN.5.9. cikk: Műszaki szabványok  
A Felek ösztönzik illetékes hatóságaikat, hogy a műszaki szabványok elfogadása esetében nyílt és 
átlátható eljárások keretében kidolgozott műszaki szabványokat fogadjanak el, továbbá ösztönzik a 
műszaki szabványok kidolgozására kijelölt testületeket, többek között az érintett nemzetközi 
szervezeteket, hogy a műszaki szabványok kidolgozása során nyílt és átlátható eljárásokat 
alkalmazzanak.  
SERVIN.5.10. cikk: Az e ngedélyezés feltételei  
1. A Felek biztosítják, hogy az engedélyezéssel kapcsolatos intézkedések olyan kritériumokon 
alapuljanak, amelyek megakadályozzák, hogy az illetékes hatóságok önkényesen gyakorolják 
engedélyezési hatáskörüket; ezek a kritériumok magukb an foglalhatják egyebek mellett a 
szolgáltatás nyújtására vagy más gazdasági tevékenység végzésére való felkészültség és képesség 
 
115 
 vizsgálatát, beleértve annak a Fél szabályozási jellegű, például egészségügyi vagy környezetvédelmi 
követelményeivel összhangb an történő elvégzését is. A kétségek elkerülése érdekében: a Felek 
egyetértenek abban, hogy döntéseinek meghozatala során az illetékes hatóság törekedhet az egyes 
kritériumok közötti egyensúly megteremtésére.  
2. Az (1) bekezdésben említett kritériumoknak:  
(a) világosaknak és egyértelműeknek;  
(b) objektívoknak és átláthatóknak;  
(c) előzetesen megállapítottnak;  
(d) előzetesen nyilvánossá tettnek;  
(e) részrehajlástól menteseknek; valamint  
(f) könnyen hozzáférhetőknek kell lenniük.  
3. Ha valamelyik Fél az engedélyezéssel kapcsolatban intézk edéseket fogad el vagy tart fenn, 
biztosítja a következőket:  
(a) az érintett illetékes hatóság a kérelmek feldolgozása, valamint határozatainak meghozatala és 
végrehajtása során objektíven és pártatlanul, az engedélyköteles gazdasági tevékenységet 
folytató bár mely személy jogtalan befolyásától függetlenül járjon el; valamint  
(b) az eljárások önmagukban ne akadályozzák a követelmények teljesítését.  
SERVIN.5.11. cikk: Korlátozott számú engedély  
Ha a kiadható engedélyek száma valamely tevékenység esetében a rendelkezésre álló természeti 
erőforrások vagy a technikai lehetőségek szűkössége miatt korlátozott, a Felek a lehetséges 
kérelmezőkre olyan kiválasztási eljárást alkalmaznak, amely teljes mért ékben biztosítja a 
pártatlanságot, az objektivitást és az átláthatóságot, ideértve különösen az eljárás megindításával, 
lefolytatásával és befejezésével kapcsolatos megfelelő nyilvánosságot is. A kiválasztási eljárás 
szabályainak meghatározásakor a Felek f igyelembe vehetik a jogos szakpolitikai célkitűzéseket, 
beleértve az egészséggel, a biztonsággal, a környezetvédelemmel és a kulturális örökség 
megőrzésével kapcsolatos megfontolásokat.  
2. szakasz: Általánosan alkalmazandó rendelkezések  
SERVIN.5.12. cikk:  A közigazgatási határozatok felülvizsgálati eljárásai  
A Felek olyan bírósági, választottbírósági vagy közigazgatási bíróságokat vagy eljárásokat tartanak 
fenn, amelyek a másik Fél érintett beruházójának vagy szolgáltatójának kérésére biztosítják a 
letelep edést, a működést, a szolgáltatások határokon átnyúló kereskedelmét vagy az egyik Fél 
természetes személyének a másik Fél területén való jelenléte révén történő szolgáltatásnyújtást 
érintő közigazgatási határozatok azonnali felülvizsgálatát és indokolt ese tben a megfelelő 
jogorvoslatot. E cím alkalmazásában „közigazgatási határozat”: olyan jogi hatállyal bíró 
határozat vagy intézkedés, amely egy egyedi esetben alkalmazandó egy konkrét személyre, 
árura vagy szolgáltatásra, és kiterjed arra az esetre is, ha e lmarad a közigazgatási határozat 
vagy intézkedés meghozatala olyan esetben, amikor ezt valamely Fél joga előírja.  
 
116 
 Amennyiben ezek az eljárások nem függetlenek az adott közigazgatási határozatot hozó illetékes 
hatóságtól, a Feleknek rendelkezniük kell a tár gyilagos és elfogulatlan felülvizsgálat biztosításáról.  
SERVIN.5.13. cikk: SZAKMAI KÉPESÍTÉSEK  
1. E cikk rendelkezései nem akadályozzák meg a Feleket abban, hogy a természetes 
személyektől megköveteljék a tevékenység végzésének helye szerinti területen az éri ntett 
tevékenységi ágazat tekintetében előírt szükséges szakmai képesítések meglétét23.   
2. Az adott Fél területén az adott ágazat vagy tevékenység szempontjából releváns szakmai 
testületek és hatóságok közös ajánlásokat dolgozhatnak ki és bocsáthatnak a part nerségi tanács 
rendelkezésére a szakmai képességek elismeréséről. Ezeket a közös ajánlásokat a következő 
szempontok tényalapú értékelésének kell alátámasztania:  
(a) a szakmai képesítések elismerése tárgyában tervezett szabályozás gazdasági értéke; valamint  
(b) az érintett rendszerek kompatibilitása, azaz az egyes Felek által alkalmazott engedélyezési, 
működési és tanúsítási követelmények egymással való összeegyeztethetőségének mértéke.  
3. A közös ajánlás kézhezvételét követően a partnerségi tanács észszerű időn bel ül 
megvizsgálja annak e címmel való összhangját. A vizsgálatot követően a partnerségi tanács elkészíti 
és határozat formájában elfogadja a szakmai képesítések elismerésének feltételeit megállapító 
szabályozást, amely e megállapodás mellékletévé válik, és e  cím szerves részének tekintendő24. 
4. A (3) bekezdés alapján elfogadott szabályozásnak tartalmaznia kell az Unióban, illetőleg az 
Egyesült Királyságban az e cím és az első tárgykör III. címe [Digitális kereskedelem] hatálya alá 
tartozó területen megszerzett szakmai képesítések elismerésének feltételeit.  
5. Az e cikk (2) bekezdésében említett közös ajánlások elkészítése és a szabályozások 
elfogadásának indokoltságával kapcsolatban a partnerségi tanács által végzett, az e cikk (3) 
bekezdésében említett értékelés s orán figyelembe kell venni a szakmai képesítések elismerésére 
vonatkozó rendelkezésekről készült, a SERVIN -6. mellékletben [Iránymutatás a szakmai képesítések 
elismerésére vonatkozó rendelkezésekről] található iránymutatást.  
3. szakasz: Kézbesítési szolgál tatások  
SERVIN.5.14. cikk: Hatály és fogalommeghatározások  
1. A Felek kézbesítési szolgáltatások nyújtását érintő intézkedéseire e cím 1., 2., 3. és 4. 
fejezete és e fejezet 1. és 2. szakasza mellett ezt a szakaszt is alkalmazni kell.   
2. E szakasz alkalmazásáb an:  
                                                            
23  Az egyértelműség érdekében: ez a cikk nem értelmezhető úgy, hogy megakadályozza a Feleket abban, 
hogy egy vagy több olyan megál lapodásról tárgyaljanak és olyan megállapodást kössenek egymással a 
szakmai képesítések elismeréséről, amelyekben az e cikkben meghatározottaktól eltérő feltételeket és 
követelményeket állapítanak meg.  
24  Az egyértelműség érdekében: ezek a szabályozások ne m eredményezhetik a szakmai képesítések 
automatikus elismerését, hanem csupán – a Felek kölcsönös érdekében – azon feltételek 
meghatározására szorítkozhatnak, amelyek mellett az illetékes hatóságok megadják az elismerést.  
 
117 
 (a) „kézbesítési szolgáltatások”: postai, futárpostai, expressz kézbesítési vagy expressz postai 
szolgáltatások, amelyek a következő tevékenységeket foglalják magukban:  postai 
küldemények gyűjtése, feldolgozása, szállítása és kézbesítése;   
(b) „expressz kézbe sítési szolgáltatások”: postai küldemények gyorsított és megbízható gyűjtése, 
feldolgozása, szállítása és kézbesítése, amely tartalmazhat hozzáadott értéket képviselő 
elemeket, például származási helyről történő gyűjtést, címzettnek történő személyes 
kézbe sítést, nyomon követést, a rendeltetési hely és a címzett megváltoztatásának 
lehetőségét a küldeménytovábbítás során vagy az átvétel visszaigazolását;   
(c) „expressz postai szolgáltatások”: az Egyetemes Postaegyesület (UPU) keretében kijelölt postai 
szolgáltat ók önkéntes szövetségén, az Express Mail Service Cooperative -en (EMS) keresztül 
nyújtott nemzetközi expressz kézbesítési szolgáltatások;   
(d) „engedély”: olyan engedély, amelyet az egyik Fél szabályozó hatósága megkövetelhet egy 
adott szolgáltatótól annak érde kében, hogy az adott szolgáltató postai és futárpostai 
szolgáltatásokat kínálhasson;   
(e) „postai küldemény”: legfeljebb 31,5  kg-os megcímzett küldemény abban a végleges formában, 
amelyben azt bármely típusú – akár állami, akár magán – kézbesítési szolgáltató szállítja, 
beleértve az olyan küldeményeket is, mint a levél, a csomag, a hírlap vagy a katalógus;   
(f) „postai monopólium”: meghatározott kézbesítési szolgáltatások nyújtására vonatkozó 
kizárólagos jog valamely Fél területén vagy annak egy alegységén belül, a z adott Fél jogának 
megfelelően;  valamint   
(g) „egyetemes szolgáltatás”: meghatározott minőségű kézbesítési szolgáltatás folyamatos 
nyújtása a Fél területének minden pontján vagy annak egy alegységében, valamennyi 
felhasználó számára megfizethető áron.  
SERVIN. 5.15. cikk: Egyetemes szolgáltatás   
1. A Feleknek jogukban áll meghatározni, hogy milyen egyetemes szolgáltatási 
kötelezettségeket kívánnak fenntartani, és dönteni azok hatályáról és végrehajtásáról. Minden 
egyetemes szolgáltatási kötelezettséget átlátható, m egkülönböztetésmentes és semleges módon 
kell teljesíteni a kötelezettség hatálya alá tartozó valamennyi szolgáltató tekintetében.  
2. Amennyiben valamely Fél előírja, hogy a bejövő expressz postai szolgáltatásokat egyetemes 
szolgáltatásként kell nyújtani, nem részesítheti kedvezményes elbánásban ezt a szolgáltatást más 
nemzetközi expressz kézbesítési szolgáltatásokkal szemben.  
SERVIN.5.16. cikk: Egyetemes szolgáltatásfinanszírozás  
A Felek nem vethetnek ki díjakat vagy egyéb terheket a nem egyetemes kézbesítési szolgáltatásokra 
az egyetemes szolgáltatás nyújtásának finanszírozása céljából. Ez a cikk nem vonatkozik az 
általánosan alkalmazandó adóintézkedésekre vagy adminisztratív díjakra.  
SERVIN.5.17. cikk: A piactorzító gyakorlatok megelőzése  
A Felek biztosítják,  hogy az egyetemes szolgáltatási kötelezettség vagy postai monopólium hatálya 
alá tartozó kézbesítési szolgáltatók nem követnek piactorzító gyakorlatot, ideértve egyebek mellett a 
következőket:   
 
118 
 (a) az egyetemes szolgáltatási kötelezettség hatálya alá tartozó szolgáltatás nyújtásából vagy a 
postai monopóliumból származó bevétel expressz kézbesítési szolgáltatás vagy egyetemes 
szolgáltatási kötelezettség hatálya alá nem tartozó kézbesítési szolgáltatás nyújtásának 
kereszttámogatására történő felhasználása; vagy   
(b) indokolatlan különbségtétel az ügyfelek között az egyetemes szolgáltatási kötelezettség vagy 
postai monopólium hatálya alá tartozó szolgáltatás nyújtásának díjai vagy egyéb feltételei 
tekintetében.  
SERVIN.5.18. cikk: Engedélyek   
1. Ha valamely Fél a kézbesít ési szolgáltatások nyújtásához engedélyt kér, akkor nyilvánosan 
hozzáférhetővé teszi a következőket:   
(a) valamennyi engedélyezési követelmény és az az elfogadható időtartam, amely általában 
szükséges az engedély iránti kérelmekre vonatkozó határozatok meghoza talához; valamint  
(b) az engedélyezés feltételei.  
2. Az engedélyezési eljárásoknak, kötelezettségeknek és követelményeknek átláthatónak és 
megkülönböztetésmentesnek kell lenniük, és objektív kritériumokon kell alapulniuk.  
3. Ha az illetékes hatóság elutasítja az eng edély iránti kérelmet, írásban tájékoztatja a 
kérelmezőt az elutasítás okairól. A Felek független szerven keresztül lebonyolítandó fellebbezési 
eljárást hoznak létre azon kérelmezők számára, akiknek az engedélyét elutasították. Ez a szerv lehet 
bíróság.  
SERVIN.5.19. cikk: A szabályozó szerv függetlensége  
1. A Felek létrehoznak vagy fenntartanak egy szabályozó szervet, amely jogilag elkülönül és 
funkcionálisan független minden kézbesítési szolgáltatótól. Amennyiben valamely Félnek 
tulajdonában van vagy ellenő rzése alatt áll kézbesítési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltató, az érintett 
Fél gondoskodik arról, hogy a szabályozó funkció a tulajdonlással, illetve ellenőrzéssel összefüggő 
tevékenységektől szerkezetileg ténylegesen elkülönüljön.   
2. A szabályozó szerveknek átlátható módon és időben kell ellátniuk feladataikat, és megfelelő 
pénzügyi és emberi erőforrásokkal kell rendelkezniük a rájuk bízott feladatok végrehajtásához. 
Döntéseiknek pártatlannak kell lenniük valamennyi piaci szereplő tekintetében.   
4. szakasz: Távközlési szolgáltatások  
SERVIN.5.20. cikk: Hatály  
A Felek távközlési szolgáltatások nyújtását érintő intézkedéseire e cím 1., 2., 3. és 4. fejezete és e 
fejezet 1. és 2. szakasza mellett ezt a szakaszt is alkalmazni kell.  
SERVIN.5.21. cikk: Fog alommeghatározások  
E szakasz alkalmazásában:  
(a) „kapcsolódó létesítmények”: távközlési hálózathoz vagy távközlési szolgáltatáshoz kapcsolódó 
szolgáltatások, fizikai infrastruktúra és egyéb létesítmények vagy elemek, amelyek lehetővé 
 
119 
 teszik vagy támogatják az adott hálózaton vagy szolgáltatáson keresztül történő 
szolgáltatásnyújtást, vagy erre alkalmasak;  
(b) „végfelhasználó”: nyilvános távközlési szolgáltatás végső fogyasztója vagy előfizetője, ideértve 
az olyan szolgáltatót is, aki/amely nem nyilvános távközlési szolgáltatás szolgáltatója;  
(c) „alapvető létesítmények”: nyilvános távközlési hálózat vagy nyilvános távközlési szolgáltatás 
létesítményei:  
(i)  amelyeket kizárólagosan vagy főként egyetlen vagy korlátozott számú szolgáltató 
biztosít; valamint  
(ii) szolgáltat ásnyújtás céljából gazdaságilag vagy műszakilag nem helyettesíthetők 
megvalósítható módon;  
(d) „összekapcsolás”: a távközlési hálózatok vagy távközlési szolgáltatások ugyanazon vagy 
különböző szolgáltatói által használt nyilvános távközlési hálózatok összekapc solása annak 
érdekében, hogy az egyik szolgáltató felhasználói számára lehetővé tegyék az ugyanazon 
szolgáltató vagy egy másik szolgáltató felhasználóival való kommunikációt, vagy a másik 
szolgáltató által nyújtott szolgáltatásokhoz való hozzáférést, függe tlenül attól, hogy ezeket a 
szolgáltatásokat az érintett szolgáltatók valamelyike vagy más, a hálózathoz hozzáférő 
szolgáltató nyújtja -e; 
(e) „nemzetközi mobil barangolási szolgáltatás”: olyan kereskedelmi célú mobil szolgáltatás, 
amelyet a nyilvános távközlés i szolgáltatók kereskedelmi megállapodása alapján nyújtanak, és 
amely lehetővé teszi a végfelhasználók számára, hogy saját mobiltelefon -készüléküket vagy 
más eszközt használjanak hang -, adatátviteli vagy üzenetküldő szolgáltatásokhoz, amikor 
azokon a terül eteken kívül tartózkodnak, amelyeken a végfelhasználó saját nyilvános 
távközlési hálózata található;  
(f) „internet -hozzáférési szolgáltatás”: nyilvános távközlési szolgáltatás, amely 
internetcsatlakozást és ezáltal az internet lényegében valamennyi végpontjáva l 
összekapcsolási lehetőséget biztosít, tekintet nélkül az alkalmazott hálózati technológiára és a 
használt végberendezésre;  
(g) „bérelt vonali szolgáltatás”: olyan távközlési szolgáltatások vagy létesítmények, beleértve a 
virtuális jellegűeket is, amelyek kap acitást különítenek el a felhasználó számára két vagy több 
kijelölt pont közötti célzott használatra vagy rendelkezésre állásra;  
(h) „vezető szolgáltató”: távközlési hálózatokat szolgáltató vagy távközlési szolgáltatásokat nyújtó 
olyan szolgáltató, amely képes  lényegesen befolyásolni a részvételi feltételeket (tekintettel az 
árra és a szolgáltatásnyújtásra) a távközlési hálózatok vagy távközlési szolgáltatások érintett 
piacán az alapvető létesítmények feletti ellenőrzés vagy az adott piacon elfoglalt pozíciója 
miatt;  
(i) „hálózati elem”: távközlési szolgáltatás nyújtásához használt létesítmény vagy berendezés, 
beleértve az adott létesítmény vagy berendezés által biztosított jellemzőket, funkciókat és 
képességeket;  
(j) „számhordozhatóság”: a korábbi telefonszámukat megőr izni kívánó előfizetők azon 
képessége, hogy a minőség, a megbízhatóság vagy a kényelem csökkenése nélkül változatlanul 
 
120 
 megtarthassák telefonszámukat – vezetékes telefonvonal esetében ugyanazon a helyen –, ha 
az ugyanazon kategóriába tartozó nyilvános távkö zlési szolgáltatók között váltanak;  
(k) „nyilvános távközlési hálózat”: olyan távközlési hálózat, amelyet teljes egészében vagy 
nagyrészt nyilvános távközlési szolgáltatások nyújtására használnak, és amely támogatja a 
hálózati végpontok közötti információtováb bítást;  
(l) „nyilvános távközlési szolgáltatás”: minden olyan távközlési szolgáltatás, amelyet általában a 
nyilvánosság számára kínálnak;  
(m) „előfizető”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely szerződő fele egy nyilvános 
távközlési szolgáltatóval ilye n szolgáltatások nyújtására kötött szerződésnek;  
(n) „távközlés”: jelek elektromágneses eszközökkel történő továbbításából és vételéből álló 
szolgáltatás;  
(o) „távközlési hálózat”: olyan átviteli rendszer, adott esetben kapcsoló vagy útválasztó eszköz, 
illetve egy éb erőforrás – ideértve a nem aktív hálózati elemeket is –, amely lehetővé teszi a 
jelek vezetéken, rádióhullámon, optikai vagy egyéb elektromágneses úton történő 
továbbítását és vételét;  
(p) „távközlési szabályozó hatóság”: a Fél által az e szakasz hatálya al á tartozó távközlési 
hálózatok és távközlési szolgáltatások szabályozásával megbízott szerv vagy szervek;  
(q) „távközlési szolgáltatás”: olyan szolgáltatás, amely teljes egészében vagy nagyrészt jelek – 
beleértve a műsorterjesztésre használt jeleket is – távközlési hálózatokon keresztül történő 
továbbításából és vételéből áll, de nem olyan szolgáltatás, amely távközlési hálózatokon és 
távközlési szolgáltatásokon keresztül továbbított tartalmakat nyújt, vagy azok felett 
szerkesztői ellenőrzést gyakorol;  
(r) „egyetemes szolgáltatás”: meghatározott minőségű szolgáltatások minimális halmaza, amelyet 
valamely Fél területén vagy annak egy alegységében, megfizethető áron valamennyi 
felhasználó vagy egy bizonyos felhasználói kör rendelkezésére kell bocsátani, a földraj zi 
elhelyezkedéstől függetlenül; valamint  
(s) „felhasználó”: nyilvános távközlési szolgáltatást igénybe vevő természetes vagy jogi személy.  
SERVIN.5.22. cikk: Távközlési szabályozó hatóság  
1. A Felek távközlési szabályozó hatóságot hoznak létre vagy tartanak fenn , amely:  
(a) jogilag elkülönül és funkcionálisan független a távközlési szolgáltatásokat nyújtó, a távközlési 
hálózatokat vagy távközlési berendezéseket szolgáltató szolgáltatóktól;  
(b) olyan eljárásokat alkalmaz és olyan határozatokat hoz, amelyek valamennyi piac i szereplő 
tekintetében pártatlanok;  
(c) a SERVIN.5.24. cikkben [Összekapcsolás], a SERVIN.5.25. cikkben [Hozzáférés és felhasználás], 
a SERVIN.5.26. cikkben [Távközléssel kapcsolatos viták rendezése], a SERVIN.5.28. cikkben [A 
vezető szolgáltatókkal való össz ekapcsolás] és a SERVIN.5.29. cikkben [Hozzáférés a vezető 
szolgáltatók alapvető létesítményeihez] meghatározott kötelezettségek érvényesítésére 
 
121 
 irányuló, jogszabályban előírt feladatainak teljesítése során független módon jár el, és nem kér 
és nem fogad e l utasítást más szervtől;  
(d) rendelkezik a c) pontban említett feladatok elvégzéséhez szükséges szabályozói hatáskörrel, 
valamint megfelelő pénzügyi és emberi erőforrásokkal;  
(e) hatáskörrel rendelkezik annak biztosítására, hogy a távközlési hálózatok vagy távköz lési 
szolgáltatások szolgáltatói kérésre haladéktalanul átadják számára az összes olyan 
információt25, beleértve a pénzügyi információkat is, amely a c) pontban említett feladatok 
elvégzéséhez szükséges; valamint  
(f) hatásköreit átlátható módon és időben gyakor olja.  
2. A Felek biztosítják, hogy a távközlési szabályozó hatóságra ruházott feladatokat könnyen 
hozzáférhető és egyértelmű formában hozzák nyilvánosságra, különösen abban az esetben, ha e 
feladatokat egynél több szervre ruházzák.  
3. Amennyiben valamely Fél táv közlési hálózatokat üzemeltető vagy szolgáltatásokat nyújtó 
vállalkozásokat állami tulajdonban tart vagy azok fölött ellenőrzést gyakorol, biztosítja, hogy a 
szabályozó funkció a tulajdonlással, illetve ellenőrzéssel összefüggő tevékenységektől szerkezetil eg 
ténylegesen elkülönüljön.  
4. A Felek biztosítják, hogy a távközlési szabályozó hatóság határozata által érintett távközlési 
hálózatok vagy távközlési szolgáltatások felhasználója vagy szolgáltatója a szabályozó hatóságtól és 
más érintett felektől független  fellebbviteli szervnél jogorvoslattal élhessen. A fellebbezés 
elbírálásáig a határozat hatályban marad, kivéve, ha a Fél jogszabályaival összhangban ideiglenes 
intézkedéseket hoznak.  
SERVIN.5.23. cikk: Távközlési hálózatok üzemeltetésének vagy ilyen szolgáltatások nyújtásának 
engedélyezése  
1. A Felek engedélyezik távközlési hálózatok vagy távközlési szolgáltatások előzetes hivatalos 
engedély nélküli nyújtását.  
2. A Felek nyilvánosságra hozzák azokat a kritériumokat, alkalmazandó eljárásokat és 
feltételeket,  amelyek mellett a szolgáltatók távközlési hálózatokat vagy távközlési szolgáltatásokat 
nyújthatnak.  
3. Minden engedélyezési kritériumnak és alkalmazandó eljárásnak a lehető legegyszerűbbnek, 
tárgyilagosnak, átláthatónak, megkülönböztetésmentesnek és arányosn ak kell lennie. Az engedéllyel 
kapcsolatban előírt vagy ahhoz kapcsolódó kötelezettségeknek és feltételeknek 
megkülönböztetésmentesnek, átláthatónak, arányosnak és a nyújtott szolgáltatásokhoz vagy 
hálózatokhoz kapcsolódónak kell lenniük.  
4. A Felek biztosítj ák, hogy az engedély kérelmezője írásban megkapja az engedély 
elutasításának vagy visszavonásának, illetve a szolgáltatóspecifikus feltételek előírásának indokait. 
Ilyen esetekben a kérelmező jogorvoslati szerv előtt jogorvoslattal élhet.  
                                                            
25  A kért információkat a titoktar tási követelményeknek megfelelően kell kezelni.  
 
122 
 5. A szolgáltatókra kivetett adminisztratív díjaknak objektívnek, átláthatónak, 
megkülönböztetésmentesnek és az e szakaszban meghatározott kötelezettségek kezelése, 
ellenőrzése és végrehajtása során észszerűen felmerülő igazgatási költségekkel arányosnak kell 
lenniük26.  
SERVI N.5.24. cikk: Összekapcsolás  
A Felek biztosítják, hogy a nyilvános távközlési hálózatokat üzemeltető vagy a nyilvános távközlési 
szolgáltatásokat nyújtó szolgáltató jogosult és – amennyiben nyilvános távközlési hálózatokat 
üzemeltető vagy nyilvános távközl ési szolgáltatásokat nyújtó másik szolgáltató kéri – köteles legyen 
nyilvános távközlési hálózatok üzemeltetése vagy nyilvános távközlési szolgáltatások nyújtása 
céljából tárgyalásokat folytatni az összekapcsolásról.  
SERVIN.5.25. cikk: Hozzáférés és felhasználás  
1. A Felek biztosítják, hogy a másik Fél bármely érintett vállalkozása vagy szolgáltatója észszerű 
és megkülönböztetésmentes27 feltételek mellett hozzáférjen a nyilvános távközlési hálózatokhoz 
vagy nyilvános távközlési szolgáltatásokhoz, és azoka t használhassa. E kötelezettségnek egyebek 
mellett a (2) –(5) bekezdés alapján lehet eleget tenni.  
2. A Felek biztosítják, hogy a másik Fél érintett vállalkozásai vagy szolgáltatói hozzáférjenek a 
határaikon belül vagy azokon átnyúlóan kínált nyilvános távközl ési hálózatokhoz vagy nyilvános 
távközlési szolgáltatásokhoz, beleértve a bérelt magánvonali szolgáltatásokat is, és e célból – az (5) 
bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel – biztosítják, hogy az ilyen vállalkozások és szolgáltatók 
számára lehetséges leg yen a következők elvégzése:  
(a) olyan felhasználói állomás vagy más berendezés vásárlása vagy bérlése és összekapcsolása, 
amely csatlakozik a hálózathoz és amely a működés biztosításához szükséges;  
(b) a bérelt vagy saját tulajdonú magánvonalak összekapcsolása a n yilvános távközlési 
hálózatokkal vagy egy másik, érintett vállalkozás vagy szolgáltató által bérelt vagy birtokolt 
vonalakkal; valamint  
(c) a távközlési szolgáltatásoknak a nyilvánosság számára történő rendelkezésre bocsátásának 
biztosításához szükségestől elt érő, általuk választott működési protokoll műveleteik során 
történő használata.  
3. Mindegyik Fél gondoskodik arról, hogy a másik Fél érintett vállalkozásai vagy szolgáltatói 
használhassák a nyilvános távközlési hálózatokat, illetve nyilvános távközlési szolgá ltatásokat az 
információk határokon belül, illetve azokon keresztül történő továbbítására, ideértve a vállalaton 
belüli kommunikációt, és a hozzáférési lehetőséget a Fél területén adatbázisokban vagy más, gépileg 
olvasható formában tárolt információkhoz.  
                                                            
26  Az adminisztratív díjak nem foglalják magukban a szűkös források használatára vonatkozó jogokért járó 
kifizetéseket és az egyetemes szolgáltatásnyújtáshoz való kötelező hozzájárulásokat.  
27  E cikk alkalmaz ásában „megkülönböztetésmentes” feltételek: a SERVIN.2.3. [Nemzeti elbánás], a 
SERVIN.3.3. [Helyi jelenlét], a SERVIN.2.4. [Legnagyobb kedvezményes elbánás] és a SERVIN.3.4. 
[Nemzeti elbánás] cikkben meghatározott legnagyobb kedvezményes elbánás és nemzeti  elbánás, 
valamint olyan feltételek, amelyek nem kevésbé kedvezőek, mint a hasonló nyilvános távközlési 
hálózatok vagy szolgáltatások bármely más felhasználója számára hasonló helyzetekben biztosított 
feltételek.  
 
123 
 4. A (3) bekezdés ellenére a Felek meghozhatják a kommunikáció biztonságának és 
titkosságának biztosításához szükséges intézkedéseket, azzal a feltétellel, hogy ezeket az 
intézkedéseket nem alkalmazzák oly módon, amely vagy a szolgáltatáskereskedelem rejtett 
korlátozását, vagy önkényes, illetve indokolatlan megkülönböztetést, vagy az e cím szerinti előnyök 
hatálytalanítását, megsemmisítését vagy gyengítését jelentené.  
5. A Felek biztosítják, hogy nem szabnak feltételeket a nyilvános távközlési hálózatokhoz vagy 
szolgáltatásokhoz való hozzáférést, illetve ezek használatát illetően azon felül, amely a 
következőkhöz szükséges:  
(a) a nyilvános távközlési hálózatok és szolgáltatások szolgáltatói közfeladatai ellátásának 
védelme, különös tekintettel azon képességükre, hogy s zolgáltatásaikat általában 
hozzáférhetővé tegyék a nyilvánosság számára; vagy  
(b) a nyilvános távközlési hálózatok vagy szolgáltatások műszaki integritásának védelme.  
SERVIN.5.26. cikk: Távközléssel kapcsolatos viták rendezése  
1. A Felek biztosítják, hogy a távkö zlési hálózatok üzemeltetői vagy a távközlési szolgáltatások 
szolgáltatói között az e szakaszból eredő jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatban felmerülő vita 
esetén, valamint a vitában érintett felek bármelyikének kérésére a távközlési szabályozó hatós ág a 
vita rendezése érdekében észszerű időn belül kötelező erejű határozatot hoz.  
2. A távközlési szabályozó hatóság határozatát nyilvánosságra hozzák, tekintetbe véve az üzleti 
titokra vonatkozó előírásokat. Az érintett Felek számára teljes körű indoklást ke ll adni, és biztosítani 
kell számukra a SERVIN.5.22. cikk [Távközlési szabályozó hatóság] (4) bekezdésében említett, 
fellebbezéshez való jogot.  
3. Az (1) és a (2) bekezdésben említett eljárás nem zárja ki, hogy az érintett Felek valamelyike 
bírósági hatóságok  előtt keresetet indítson.  
SERVIN.5.27. cikk: A vezető szolgáltatókra vonatkozó, versennyel kapcsolatos védintézkedések  
A Felek megfelelő intézkedéseket vezetnek be vagy alkalmaznak annak megakadályozása érdekében, 
hogy a távközlési hálózatok azon üzemelte tői és a távközlési szolgáltatások azon szolgáltatói, akik – 
magukban vagy másokkal együtt – területükön vezető szolgáltatónak minősülnek, ne 
alkalmazhassanak versenyellenes gyakorlatokat, illetve ne folytathassák azokat. Ezek a 
versenyellenes gyakorlatok különösen az alábbiakat foglalják magukban:  
(a) versenyellenes kereszttámogatás;  
(b) a versenytársaktól szerzett információknak a versennyel ellentétes érdekekre való 
felhasználása; valamint  
(c) a többi szolgáltató számára az alapvető létesítményekre vonatkozó műszaki  információ és a 
szolgáltatásnyújtáshoz szükséges kereskedelmi információ időben történő átadásának 
elmulasztása.  
 
124 
 SERVIN.5.28. cikk: A vezető szolgáltatókkal való összekapcsolás  
1. A Felek biztosítják, hogy a nyilvános távközlési hálózatok vagy nyilvános távközlési 
szolgáltatások vezető szolgáltatói a hálózat bármely műszakilag megvalósítható pontján 
összekapcsolást garantáljanak. Az ilyen összekapcsolást az alábbiaknak megfelelően kell biztosítani:  
(a) megkülönböztetésmentes feltételek mellett (többek között a díjakra, a műszaki előírásokra és 
specifikációkra, a minőségre és a karbantartásra vonatkozóan), valamint olyan minőségben, 
amely nem kedvezőtlenebb annál, mint amit az ilyen vezető szolgáltató saját hasonló 
szolgáltatásai vagy leányvállalatai, illetőleg  más kapcsolt vállalkozások hasonló szolgáltatásai 
számára biztosítanak;  
(b) megfelelő időben, olyan feltételek (ideértve a díjakat, a műszaki előírásokat, a specifikációkat, 
a minőséget és a karbantartást) mellett, amelyek átláthatóak és észszerűek, figyelemb e veszik 
a gazdasági megvalósíthatóságot, és kellőképpen szétválasztottak ahhoz, hogy a 
szolgáltatónak ne kelljen fizetnie a hálózat azon részeiért vagy a hálózat által biztosított azon 
lehetőségekért, amelyekre nincs szüksége a szolgáltatásnyújtáshoz; val amint  
(c) kérésre a felhasználók többsége számára kínált hálózati végpontokon túl egyéb pontoknál, 
olyan díjak ellenében, amelyek tükrözik a szükséges kiegészítő szolgáltatások kiépítésének 
költségeit.  
2. A vezető szolgáltatóval való összekapcsolásra vonatkozó el járásokat nyilvánosan 
hozzáférhetővé kell tenni.  
3. A vezető szolgáltatóknak nyilvánosan közzé kell tenniük az összekapcsolásra vonatkozó 
megállapodásaikat, vagy adott esetben az összekapcsolásra vonatkozó referenciaajánlataikat.  
SERVIN.5.29. cikk: Hozzáférés  a vezető szolgáltatók alapvető létesítményeihez  
A Felek biztosítják, hogy a területükön működő vezető szolgáltatók a nyilvános távközlési 
szolgáltatások nyújtása céljából észszerű, átlátható és megkülönböztetésmentes feltételek mellett a 
távközlési hálózatok üzemeltetői vagy a távközlési szolgáltatások szolgáltatói rendelkezésére 
bocsássák alapvető létesítményeiket, kivéve, ha ez az összegyűjtött tények és a távközlési szabályozó 
hatóság által végzett piacértékelés alapján nem szükséges a tényleges v erseny eléréséhez. A vezető 
szolgáltató alapvető létesítményei magukban foglalhatnak hálózati elemeket, bérelt vonali 
szolgáltatásokat és kapcsolódó létesítményeket.  
SERVIN.5.30. cikk: Szűkös erőforrások  
1. A Felek biztosítják, hogy a távközléssel kapcsolatos  szűkös erőforrások – ideértve a 
rádióspektrumot, a számokat és a hozzáférési utakat is – elosztására és az azokkal kapcsolatos 
használati jogok odaítélésére vonatkozó eljárásaikat nyílt, objektív, átlátható, 
megkülönböztetésmentes és arányos módon, kellő időben, az általános érdekű célkitűzések 
figyelembevételével folytatják le. A használati jogokhoz kapcsolódó eljárásoknak, feltételeknek és 
kötelezettségeknek objektív, átlátható, megkülönböztetésmentes és arányos kritériumokon kell 
alapulniuk.  
2. A Felek a k iosztott frekvenciasávok mindenkori használatát nyilvánosan, de a különleges 
kormányzati célokra kiosztott frekvenciák részletes megjelölése nélkül hozzáférhetővé teszik.  
 
125 
 3. A felek a spektrum kereskedelmi célú felosztása során támaszkodhatnak piaci alapú 
meg közelítésekre, például ajánlattételi eljárásokra.  
4. A Felek egyetértenek abban, hogy a Feleknek a spektrum felosztása és odaítélése, valamint a 
frekvenciagazdálkodás területén hozott intézkedései önmagukban nem összeegyeztethetetlenek a 
SERVIN.2.2. cikkel [P iacra jutás] és a SERVIN.3.2. cikkel [Piacra jutás]. A Felek fenntartják a jogot arra, 
hogy olyan spektrum - és frekvenciagazdálkodási intézkedéseket hozzanak és alkalmazzanak, 
amelyek a távközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók számának korlátozását eredményezhetik, 
feltéve, hogy ennek kapcsán az adott Fél e megállapodással összeegyeztethető módon jár el. Ez 
magában foglalja a frekvenciasávok kiosztásának lehetőségét is, a spektrum rendelkezésre állásával 
kapcsolatos jelenlegi és jövőbeni igények figy elembevételével.  
SERVIN.5.31. cikk: Egyetemes szolgáltatás  
1. A Feleknek jogukban áll meghatározni, hogy milyen egyetemes szolgáltatási 
kötelezettségeket kívánnak fenntartani, és jogukban áll dönteni azok hatályáról és végrehajtásáról.  
2. A Felek arányos, átláth ató, objektív és megkülönböztetésmentes módon igazgatják az 
egyetemes szolgáltatási kötelezettségeket, úgy, hogy az a verseny szempontjából semleges legyen, 
és ne jelentsen a Fél által meghatározott egyetemes szolgáltatás esetében szükségesnél nagyobb 
terh et. 
3. A Felek biztosítják, hogy az egyetemes szolgáltatók kijelölésére vonatkozó eljárások a 
nyilvános távközlési hálózatok valamennyi üzemeltetője vagy a nyilvános távközlési szolgáltatások 
valamennyi szolgáltatója előtt nyitva álljanak. A szolgáltatást nyú jtó szervezetet hatékony, átlátható 
és megkülönböztetésmentes mechanizmus segítségével kell kijelölni.  
4. Ha valamely Fél úgy dönt, hogy kompenzációt nyújt az egyetemes szolgáltatóknak, 
biztosítania kell, hogy ez a kompenzáció ne haladja meg az egyetemes szol gáltatási kötelezettség 
által okozott nettó költséget.  
SERVIN.5.32. cikk: Számhordozhatóság  
Az egyes Felek gondoskodnak arról, hogy területükön a közcélú telekommunikációs közvetítő 
szolgáltatások nyújtói észszerű feltételek mellett biztosítsák a számhordo zhatóságot.  
SERVIN.5.33. cikk: Nyílt internet -hozzáférés  
1. A Felek saját jogszabályaiknak megfelelően biztosítják, hogy az internet -hozzáférési 
szolgáltatók lehetővé tegyék e szolgáltatások felhasználói számára, hogy:  
(a) megkülönböztetésmentes, észszerű, átlátható és arányos hálózatirányítás mellett az általuk 
választott információkhoz és tartalmakhoz hozzáférhessenek és azokat terjeszthessék, az 
általuk választott alkalmazásokat és szolgáltatásokat használhassák és nyújthassák; valamint  
(b) az általuk választ ott eszközöket használják, feltéve, hogy az ilyen eszközök nem veszélyeztetik 
más eszközök, a hálózat vagy a hálózaton keresztül nyújtott szolgáltatások biztonságát.  
2. Az egyértelműség érdekében: e cikk egyetlen rendelkezése sem akadályozza a Feleket 
abban, hogy a felhasználók online biztonságának védelme céljából intézkedéseket fogadjanak el.  
SERVIN.5.34. cikk: Bizalmas adatkezelés  
 
126 
 1. A Felek biztosítják, hogy azok a szolgáltatók, amelyek a SERVIN.5.24. cikk [Összekapcsolás], a 
SERVIN.5.25. cikk [Hozzáférés és felhasználás], a SERVIN.5.28. cikk [Összekapcsolás a vezető 
szolgáltatókkal] és a SERVIN.5.29. cikk [Hozzáférés a vezető szolgáltatók alapvető létesítményeihez] 
szerinti rendelkezések tárgyalása során információt szereznek egy másik szolgáltatótól, ezeket az 
információkat kizárólag arra a célra használják fel, amelyre azokat rendelkezésre bocsátották, és 
mindenkor tiszteletben tartsák a továbbított vagy tárolt információk bizalmas jellegét.  
2. A Felek biztosítják a nyilvános távközlési hálózatok vagy nyilvános  távközlési szolgáltatások 
használata során továbbított közlemények és kapcsolódó forgalmi adatok bizalmas kezelését, azzal a 
feltétellel, hogy az e célból alkalmazott intézkedések nem jelentenek önkényes vagy indokolatlan 
megkülönböztetést vagy a szolgált atások kereskedelmének rejtett korlátozását.  
SERVIN.5.35. cikk: Külföldi tőkerészesedés  
A letelepedés útján történő távközlésihálózat -üzemeltetés vagy távközlési szolgáltatásnyújtás 
tekintetében és a SERVIN.2.7. cikk [Nem megfelelő intézkedések és kivétele k] ellenére a Felek nem 
írhatnak elő közös vállalkozásra vonatkozó követelményeket, illetve nem korlátozhatják a külföldi 
tőke részesedését a külföldi részesedés maximális százalékos korlátja vagy az egyedi vagy összesített 
külföldi befektetések összértéke  tekintetében.  
SERVIN.5.36. cikk: Nemzetközi barangolási szolgáltatások28 
1. A Felek törekednek arra, hogy együttműködjenek a nemzetközi mobil barangolási 
szolgáltatások átlátható és észszerű díjszabásának oly módon történő előmozdításában, amely 
elősegítheti a Felek közötti kereskedelem növekedését és a fogyasztók jólétének fokozását.  
2. A Felek dönthetnek úgy, hogy lépéseket tesznek a nemzetközi mobilbarangolási díjak és a 
barangolási szolgáltatások technológiai alternatívái átláthatóságának és versenyének fokoz ására, 
például a következők révén:  
(a) annak biztosítása, hogy a végfelhasználók könnyen hozzáférjenek a kiskereskedelmi díjakra 
vonatkozó információkhoz; valamint  
(b) a barangolás technológiai alternatíváinak használatát gátló akadályok minimálisra 
csökkentése, a melynek során a végfelhasználók a többi Fél területéről történő beutazásukkor 
a választásuk szerinti eszköz segítségével hozzáférhetnek a távközlési szolgáltatásokhoz.  
3. A Felek ösztönzik a területükön működő nyilvános távközlési szolgáltatásokat nyújtó 
szolgáltatókat arra, hogy a másik Fél területének meglátogatása során nyilvánosan hozzáférhetővé 
tegyék a végfelhasználóknak kínált hang -, adat - és szöveges üzenetekre vonatkozó nemzetközi 
barangolási szolgáltatások esetében alkalmazott lakossági díjszabásra v onatkozó információkat.  
4. E cikk egyetlen rendelkezése sem kötelezi a Feleket a nemzetközi barangolási 
szolgáltatásokra vonatkozó díjak vagy feltételek szabályozására.  
                                                            
28  E cikk nem vonatkozik az Európai Unión b elüli barangolási szolgáltatásokra, amelyek a nyilvános 
távközlési szolgáltatók közötti kereskedelmi megállapodás alapján biztosított kereskedelmi célú mobil 
szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik a végfelhasználók számára, hogy valamely tagállamban a saj át 
mobiltelefon -készüléküket vagy más eszközt használjanak hang -, adatátviteli vagy üzenetküldő 
szolgáltatásokhoz, amikor azokon a területeken kívül tartózkodnak, amelyeken a végfelhasználó saját 
nyilvános távközlési hálózata található.  
 
127 
 5. szakasz: Pénzügyi szolgáltatások  
SERVIN.5.37. cikk: Hatály  
1. A Felek pénzügyi szolgáltatások nyújtását érintő intézkedéseire e cím 1., 2., 3. és 4. fejezete 
és e fejezet 1. és 2. szakasza mellett ezt a szakaszt is alkalmazni kell  
2. E szakasz alkalmazásában a SERVIN.1.2. cikk [Fogalommeghatározások] f) pontja szerinti „az 
államhatalom gyakorlása során végzett tevékenységek” a következőket jelentik29: 
(a) a monetáris és árfolyam -politika végrehajtása során a központi bank vagy a monetáris hatóság 
vagy más közigazgatási intézmény által kifejtett tevékenység;  
(b) jogszabály által szabályozott társa dalombiztosítási rendszer vagy állami nyugdíjrendszer részét 
képező tevékenységek; valamint  
(c) a Felek vagy közigazgatási intézményei megrendelésére, illetve garanciája mellett vagy 
forrásaiból végzett egyéb tevékenységek.  
3. A SERVIN.1.2. cikk [Fogalommeghatáro zások] f) pontjának e szakaszra történő alkalmazása 
céljából, ha valamely Fél engedélyezi, hogy pénzügyi szolgáltatói a (2) bekezdés b) vagy c) pontjában 
említett tevékenységek bármelyikét közigazgatási intézménnyel vagy pénzügyi szolgáltatóval 
versengve v égezzék, „az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenységek” nem foglalják 
magukban ezeket a tevékenységeket.  
4. A SERVIN.1.2. cikk [Fogalommeghatározások] a) pontja nem alkalmazandó az e szakasz 
hatálya alá tartozó szolgáltatásokra.  
SERVIN.5.38. cikk: F ogalommeghatározások  
E cím alkalmazásában:  
(a) „pénzügyi szolgáltatás”: olyan pénzügyi természetű szolgáltatás, amelyet a Fél pénzügyi 
szolgáltatója nyújt, és amely az alábbi tevékenységekre terjed ki:  
(i) biztosítási és biztosítással összefüggő szolgáltatások   
(A) közvetlen biztosítás (ideértve az együttbiztosítást):  
(aa) életbiztosítás;  
(bb) nem -életbiztosítás;  
(B) viszontbiztosítás és továbbengedményezés;  
(C) biztosítási közvetítés, úgymint alkuszi és ügynöki tevékenység; valamint  
                                                            
29  Az egyértelműség  érdekében: ez a módosítás a SERVIN.1.2. cikk [Fogalommeghatározások] f) pontja 
szerinti „az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenységek” fogalommal azonos módon a 
SERVIN.1.2. cikk [Fogalommeghatározások] o) pontja szerinti „az államhatalom gyakorl ása során 
nyújtott szolgáltatások” fogalomra is alkalmazandó.  
 
128 
 (D) kiegészítő biztosít ási szolgáltatások, például tanácsadás, 
biztosításmatematika, kockázatértékelés és kárrendezési szolgáltatások;  
(ii) banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások (a biztosítás kivételével):  
(A) lakossági betét és más visszafizetendő pénzeszközök elfogadása;  
(B) mindenfajta hitelezés, ideértve a fogyasztási hiteleket, jelzáloghitelt, 
hitelfaktorálást és a kereskedelmi ügyletek finanszírozását;  
(C) pénzügyi lízing;  
(D) minden fizetési és pénzátutalási szolgáltatás, ideértve a hitel -, terhelési és 
betéti kártyákat, utazási csekkeket, banki váltókat;  
(E) garanciák és kötelezettségvállalások;  
(F) saját vagy az ügyfél számlájára folytatott kereskedés, ideértve a tőzsdei, a 
tőzsdén kívüli vagy egyéb módozatokat, az alábbiakra vonatkozóan:  
(aa) pénzpiaci eszközök ( ideértve a csekket, váltót és letéti jegyeket);  
(bb) deviza;  
(cc) származtatott termékek, ideértve egyebek mellett a határidős és 
opciós szerződéseket;  
(dd) árfolyam - és kamatlábeszközök, ideértve az olyan termékeket, mint 
a swapügyletek és a határidős devizaárfolyam -megállapodások;  
(ee) átruházható értékpapírok; valamint  
(ff) egyéb átruházható instrumentumok és pénzügyi eszközök, a 
veretlen aranyat is beleértve;  
(G) mindenfajta értékpapír kibocsátásában való részvétel, ideértve a jegyzési 
garanciavállalást és kibocsátói tevéken ységet (nyilvánosan és zárt körben 
egyaránt) és az ilyen kibocsátásokkal összefüggő szolgáltatások nyújtását;  
(H) pénzalkuszi tevékenység;  
(I) vagyonkezelés, úgymint készpénz - vagy portfóliókezelés, a közös 
befektetések minden formájának szervezése, nyugd íjalap -kezelés, 
vagyonkezelői és letéti szolgáltatások;  
(J) pénzügyi eszközök elszámolásával és kiegyenlítésével összefüggő 
szolgáltatások, ideértve az értékpapírokat, a származtatott termékeket és 
egyéb forgatható értékpapírokat;  
(K) pénzügyi információk  nyújtása és továbbítása, pénzügyi adatfeldolgozás és 
ezzel kapcsolatos szoftverek; valamint  
 
129 
 (L) tanácsadás, közvetítés és más kiegészítő pénzügyi szolgáltatások az A) –K) 
pontban felsorolt tevékenységek vonatkozásában, ideértve a hitelreferenciát 
és -elem zést, a befektetési és portfóliókutatást és -tanácsadást, a 
felvásárlással, illetve vállalkozási szerkezetátalakítással és stratégiával 
összefüggő tanácsadást;  
(b) „pénzügyi szolgáltató”: valamely Fél olyan természetes vagy jogi személye, aki/amely pénzügyi 
szolgáltatást nyújt vagy kíván nyújtani, ide nem értve a közigazgatási intézményeket;  
(c) „új pénzügyi szolgáltatás”: olyan pénzügyi jellegű szolgáltatás, ideértve a meglévő és új 
termékekkel kapcsolatos szolgáltatásokat vagy a termék forgalmazásának módját, ame lyet a 
Fél területén egyik pénzügyi szolgáltató sem nyújt, de a másik Fél területén igénybe vehető;  
(d) „közigazgatási intézmény”:  
(i) valamely Fél kormányzata, központi bankja, monetáris hatósága vagy olyan szerv, 
amely a Fél tulajdonában vagy ellenőrzése ala tt áll és elsősorban kormányzati funkciók 
vagy kormányzati célú tevékenységek végrehajtásával foglalkozik, kivéve azokat a 
szerveket, amelyek elsősorban kereskedelmi alapon nyújtanak pénzügyi 
szolgáltatásokat; vagy  
(ii) szokásosan a központi bank vagy más  monetáris hatóság egyes feladatait ellátó 
magánszervezet, e feladatkör gyakorlása tekintetében;  
(e) „önszabályozó szervezet”: bármilyen olyan nem kormányzati szervezet, többek között 
értékpapír - vagy határidős tőzsde vagy piac, elszámoló ügynökség vagy más sz ervezet, illetve 
egyesület, amely saját jogú, vagy adott esetben központi kormány, regionális vagy helyi 
önkormányzatok vagy hatóságok által átruházott szabályozó vagy felügyeleti jogkört gyakorol 
a pénzügyi szolgáltatók felett.  
SERVIN.5.39. cikk: Prudenciális kivételek  
1. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az akadályozza 
bármelyik Felet abban, hogy prudenciális okokból30 intézkedéseket fogadjon el vagy tartson fenn az 
alábbiak érdekében:  
(a) a beruházók, betétesek, kötvénytulajdonosok vagy olyan személyek védelme érdekében, 
akiknek valamely pénzügyi szolgáltató bizalmi kötelezettséggel tartozik; vagy  
(b) a Fél pénzügyi rendszere integritásának és stabilitásának biztosítása érdekében.  
2. Amennyiben az ilyen intézkedések nem felelnek meg e megállapodás rendelkezéseinek, azok 
nem használhatók fel eszközként arra, hogy a Fél elkerülje az e megállapodás értelmében vállalt 
kötelezettségeinek vagy kötelességeinek teljesítését.  
SERVIN.5.40. cikk: Bizalmas információk  
                                                            
30  Az egyértelműség érdekében: ez nem akadályozza a Feleket abban, hogy a területükön a másik Fél jogi 
személyei által létesített fióktelepekkel kapcsolatban prudenciális okból intézkedéseket ho zzanak vagy 
tartsanak fenn.  
 
130 
 A harmadik rész  [Bűnüldözési és igazságügyi együttműködés] sérelme nélkül e megállapodás 
egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az előírja a Fél részére az egyedi fogyasztóinak 
ügyeire és számlájára vonatkozó információk, illetve a közigazgatási intézmények bir tokában lévő 
más bizalmas vagy tulajdonosi információk nyilvánosságra hozatalát.  
SERVIN.5.41. cikk: Nemzetközi standardok  
A Felek minden tőlük telhetőt megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy területükön 
végrehajtsák és alkalmazzák a pénzügyi szolgált atási ágazatban a szabályozásra és felügyeletre, a 
pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre, valamint az adókijátszás és 
adókikerülés elleni küzdelemre vonatkozó, nemzetközileg elfogadott standardokat. Ilyen 
nemzetközileg elfogadott stan dardok többek között által elfogadott normák: a G20 -ak, a Pénzügyi 
Stabilitási Tanács (FSB), a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság (BCBS), különösen annak „A hatékony 
bankfelügyelet alapelvei”, a Biztosításfelügyelők Nemzetközi Szövetsége (IAIS), különösen an nak 
„Biztosítási alapelvei”, az Értékpapír -felügyeletek Nemzetközi Szervezete (IOSCO), különösen annak 
„Az értékpapír -szabályozás célkitűzései és elvei”, a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF), valamint a 
Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet adó ügyi átláthatósággal és információcserével 
foglalkozó globális fóruma.  
SERVIN.5.42. cikk: Valamely Fél területén megjelenő új pénzügyi szolgáltatások  
1. A Felek lehetővé teszik a másik Fél területükön letelepedett pénzügyi szolgáltatói számára 
olyan új pénzüg yi szolgáltatás nyújtását, amelyeket a Fél – hasonló körülmények esetén – nemzeti 
joga értelmében a saját pénzügyi szolgáltatói számára engedélyezne, feltéve, hogy az új pénzügyi 
szolgáltatás bevezetése nem teszi szükségessé új jogszabály elfogadását vagy fennálló jogszabály 
módosítását. Ez nem vonatkozik a másik Félnek az egyik Fél területén letelepedett fióktelepeire.  
2. A Fél meghatározhatja azt az intézményi és jogi formát, amelynek keretében a szolgáltatás 
nyújtható, és engedélykötelessé teheti a szolgált atásnyújtást. Amennyiben előírnak ilyen engedélyt, 
arról elfogadható időn belül határozatot kell hozni, és az engedély kizárólag prudenciális okokból 
utasítható el.  
SERVIN.5.43. cikk: Önszabályozó szervezetek  
Amennyiben valamelyik Fél bármely önszabályozó szervezetben való tagságot, részvételt vagy ahhoz 
való hozzáférést ír elő annak érdekében, hogy a másik Fél pénzügyi szolgáltatói a területén pénzügyi 
szolgáltatásokat nyújthassanak, az adott Fél biztosítja, hogy az adott önszabályozó szervezet 
teljesítse a SERVIN.2.3 cikk [Nemzeti elbánás], a SERVIN.2.4. cikk [Legnagyobb kedvezményes 
elbánás], valamint a 3.4. cikk [Nemzeti elbánás] és a 3.5. cikk [Legnagyobb kedvezményes elbánás] 
szerinti kötelezettségeket.  
SERVIN.5.44. cikk: Elszámolási és fizetési rendsz erek  
A Felek egy másik Fél területükön letelepedett pénzügyi szolgáltatói számára a nemzeti elbánást 
biztosító feltételekkel azonos feltételek mellett kötelesek hozzáférést biztosítani a közigazgatási 
intézmények által működtetett fizetési és elszámolási r endszerekhez, valamint a szokásos üzleti 
életben rendesen elérhető hivatalos finanszírozási és refinanszírozási lehetőségekhez. E cikk nem 
biztosít hozzáférést a Fél végső hitelezői forrásaihoz.  
6. szakasz: Nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások  
SERV IN.5.45. cikk: Hatály és fogalommeghatározások  
 
131 
 1. A Felek nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások nyújtását érintő intézkedéseire az 1., 2., 
3. és 4. fejezet és e fejezet 1. szakasza mellett ezt a szakaszt is alkalmazni kell.  
2. E szakasz, valamint e cím 1. , 2., 3. és 4. fejezete alkalmazásában:  
(a) „nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások”: utasok vagy áruk tengerjáró hajókon történő 
szállítása az egyik Fél kikötője és a másik Fél vagy egy harmadik ország kikötője között, vagy 
különböző tagállamok kikötői  között, beleértve az egyéb szállítási szolgáltatások nyújtóival 
való közvetlen szerződéskötést is, azzal a céllal, hogy a háztól házig történő vagy multimodális 
szállítási műveletekre egyetlen fuvarokmány alapján kerüljön sor; nem tartozik azonban ide az 
ilyen egyéb szállítási szolgáltatások nyújtásának joga;  
(b) „»háztól házig« típusú vagy multimodális szállítási művelet”: egyetlen fuvarokmány szerinti 
teherszállítás, amely egynél több szállítási módszert vesz igénybe, és amely nemzetközi tengeri 
szállítást i s magában foglal;  
(c) „nemzetközi teheráru”: az egyik Fél kikötője és a másik Fél vagy egy harmadik ország kikötője 
között, vagy különböző tagállamok kikötői között szállított teheráru;  
(d) „kiegészítő tengerészeti szolgáltatás”: rakománykezelési szolgáltatások t engeri szállításnál, 
vámkezelési szolgáltatások, konténerállomás és -lerakatszolgáltatás, kereskedelmi hajózási 
képviselet és tengeri szállítmányozási szolgáltatások;  
(e) „tengeri rakománykezelési szolgáltatások”: a rakodási munkálatokat végző vállalatok 
tevék enységei, ideértve a terminálok üzemeltetését; nem tartoznak azonban ide a 
dokkmunkások közvetlen tevékenységei, amennyiben az ilyen munkaerő szervezése a rakodási 
munkálatokat végző vagy a terminált üzemeltető vállalattól függetlenül történik; az érintett  
tevékenységek magukban foglalják az alábbiak megszervezését és felügyeletét:  
(i) a teheráru ki - vagy berakodása a hajóról, illetve a hajóra;  
(ii) a teheráru rögzítése vagy a teheráru rögzítésének kioldása; valamint  
(iii) a teheráru fogadása vagy célba j uttatása, valamint megóvása a szállítás előtt vagy a 
kirakodás után;  
(f) „vámkezelési szolgáltatások”: olyan tevékenység, amely az importtal, az exporttal és a 
tranzitáruval kapcsolatos vámeljárások másik fél érdekében történő lefolytatását jelenti, 
függetlenü l attól, hogy ez a szolgáltató fő tevékenysége, vagy a fő tevékenység szokásos 
kiegészítése -e;  
(g) „konténerállomás - és lerakatszolgáltatás”: a konténerek tárolásából, feltöltéséből, kirakásából 
vagy javításából, valamint a konténerek szállítás céljából törté nő rendelkezésre bocsátásából 
álló tevékenységek, akár a kikötő területén, akár a szárazföldön;  
(h) „kereskedelmi hajózási képviselet”: olyan tevékenység, amelynek során az ügynök az adott 
földrajzi területen egy vagy több hajójárat vagy hajózási társaság érd ekeit képviseli az alábbi 
célokból:  
(i) tengerhajózás és járulékos szolgáltatásainak marketingje és értékesítése, az 
árajánlatadástól a számlázásig, a társaságok nevében hajóraklevél kibocsátása, a 
 
132 
 szükséges vonatkozó szolgáltatások beszerzése és továbbért ékesítése, okmányok 
elkészítése, üzleti információk rendelkezésre bocsátása; valamint  
(ii) eljárás a hajó kikötését szervező társaságok nevében, hajó beérkezésének szervezése, 
szükség esetén teheráru átvétele;  
(i) „átrakodási szolgáltatások”: nemzetközi teherá ru tengeren történő elő - vagy továbbszállítása, 
konténerek, osztott ömlesztett és száraz vagy folyékony ömlesztett szállítmány formájában, az 
egyik Fél területén található kikötők között, feltéve, hogy az ilyen nemzetközi teheráru „úton” 
van, azaz az adott  Fél területén kívül található rendeltetési helyre irányul, vagy a szállítmány 
kikötőjéből érkezik;  
(j) „szállítmányozási szolgáltatások”: olyan tevékenységek, amelyek során a szolgáltató a megbízó 
nevében megszervezi és felügyeli a szállítmányt, intézkedik a  fuvarozóeszköz ügyében, és 
kapcsolódó szolgáltatásokat vásárol, elkészíti az okmányokat és megadja a szükséges üzleti 
információkat;  
(k) „kikötői szolgáltatások”: a kikötőt üzemeltető szerv, annak alvállalkozói vagy más szolgáltatók 
által a tengeri kikötő te rületén belül vagy az e területhez vezető vízi úton nyújtott, teher - vagy 
személyszállítást támogató szolgáltatások. valamint  
(l) „tárolás, raktározás” a fagyasztott vagy hűtött áruk tárolása és a folyadékok vagy gázok 
ömlesztett tárolása és egyéb tárolási és raktározási szolgáltatások.  
SERVIN.5.46. cikk: Kötelezettségek  
1. A SERVIN.2.7. cikk [Nem megfelelő intézkedések és kivételek] és a SERVIN.3.6. cikk [Nem 
megfelelő intézkedések] szerinti nem megfelelő intézkedések vagy egyéb intézkedések sérelme 
nélkül a Felek kereskedelmi és megkülönböztetésmentes alapon érvényesítik a nemzetközi tengeri 
piacokhoz és kereskedelemhez való korlátlan hozzáférés elvét az alábbiak révén:  
(a) a saját hajóik számára biztosítottnál nem kevésbé kedvező elbánást biztosítanak a másik Fé l 
lobogója alatt közlekedő vagy a másik Fél szolgáltatója által üzemeltetett hajók számára, 
többek között az alábbiak tekintetében:  
(i) a kikötők megközelítése;  
(ii) a kikötői infrastruktúra igénybevétele;  
(iii) a kiegészítő tengerészeti szolgáltatások igé nybevétele; valamint  
(iv) vámlétesítmények, horgonyzóhelyek és be - és kirakodásra szolgáló létesítmények 
kijelölése; beleértve a kapcsolódó díjakat és terheket;  
(b) észszerű és a saját szolgáltatóikra vagy hajóikra, illetve harmadik országok hajóira vagy 
szolgáltatóira alkalmazandó feltételeknél nem kevésbé kedvező feltételek mellett (beleértve a 
díjakat és terheket, a nyújtandó szolgáltatás jellemzőit és minőségét) a  másik Fél nemzetközi 
tengeri szállítási szolgáltatóinak rendelkezésére bocsátják a következő kikötői szolgáltatásokat: 
révkalauzolás, vontatás és vontató biztosítása, élelmiszer -, üzemanyag - és vízellátás, 
hulladékgyűjtés és ballaszt hulladékeltávolítás, révkapitányi szolgáltatások, navigációs 
segítség, vészhelyzeti javító berendezések, horgonyzási, parthoz állási, kikötési és elkötési 
 
133 
 szolgáltatások a hajó üzemeltetéséhez szükséges parti üzemeltetési szolgáltatások, beleértve a 
távközlés, víz és elektromo s energia biztosítását;  
(c) engedélyezik, hogy a másik Fél nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatói – adott esetben az 
illetékes hatóság engedélyével – az Egyesült Királyság kikötői vagy valamely tagállam kikötői 
között olyan üres konténereket helyezzenek át , amelyeket nem ellenérték fejében szállítanak 
teheráruként; valamint  
(d) engedélyezik a másik Fél nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatói számára, hogy – adott 
esetben az illetékes hatóság engedélyével – átrakodási szolgáltatásokat nyújtsanak az Egyesült 
Királyság kikötői vagy valamely tagállam kikötői között.  
2. Az (1) bekezdésben említett alapelv alkalmazása során a Felek:  
(a) nem foglalnak a harmadik országokkal jövőben kötendő, nemzetközi tengeri szállítási 
szolgáltatásokról – köztük a száraz és a folyékony öm lesztett rakomány menetrendszerinti 
kereskedelméről – szóló kétoldalú megállapodásokba rakománymegosztási záradékot, 
elfogadható időn belül megszüntetik az ilyen tárgyú rakománymegosztási rendelkezéseket, 
amennyiben azok korábbi megállapodásokból kifolyóla g még fennállnak;  
(b) nem fogadnak el és nem tartanak fenn olyan intézkedést, amely egy nemzetközi szállítmány 
egésze vagy egy része vonatkozásában előírja, hogy az kizárólag a Félnél nyilvántartásba vett 
vagy a Fél természetes személyeinek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló hajókkal 
szállítható;  
(c) eltörlik az olyan egyoldalú intézkedéseket és igazgatási, technikai és más jellegű akadályokat 
és tartózkodnak olyan egyoldalú intézkedések és igazgatási, technikai és más jellegű akadályok 
bevezetésétől, amelye k burkolt módon korlátozhatják vagy diszkriminatív módon 
befolyásolhatják a nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások szabad nyújtását; valamint  
(d) nem akadályozzák a másik Fél nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatóit a más szállítási 
szolgáltatókkal va ló, „háztól házig” típusú vagy multimodális szállítási művelet céljából történő 
közvetlen szerződéskötésben.  
7. szakasz: Jogi szolgáltatások  
SERVIN.5.47. cikk: Hatály  
1. A Felek meghatározott jogi szolgáltatások nyújtását érintő intézkedéseire e cím 1., 2., 3 . és 4. 
fejezete, valamint e fejezet 1. és 2. szakasza mellett ezt a szakaszt is alkalmazni kell.  
2. E szakasz egyetlen rendelkezése sem érinti egyik Fél jogát sem arra, hogy területén 
megkülönböztetésmentes módon szabályozza és felügyelje a meghatározott jog i szolgáltatások 
nyújtását.  
SERVIN.5.48. cikk: Fogalommeghatározások  
E szakasz alkalmazásában:  
(a) „meghatározott jogi szolgáltatások”: olyan jogi szolgáltatások, amelyek a saját ország 
joghatósága szerinti joggal és a nemzetközi közjoggal kapcsolatosak, i de nem értve az uniós 
jogot;  
(b) „a saját ország joghatósága”: a tagállamnak vagy az Egyesült Királyságnak a joghatósága (vagy 
joghatóságának egy része), amely alatt az ügyvéd a saját ország joghatósága szerinti szakmai 
 
134 
 címét megszerezte, vagy ha az ügyvéd  egynél több joghatóság alatt szerzett szakmai címet, 
akkor e joghatóságok bármelyike;   
(c) „a saját ország joghatóságának joga”: az ügyvéd saját országának joghatósága szerinti jog31.  
(d) „a saját ország joghatósága szerinti szakmai cím”:  
(i) uniós ügyvéd esetében a valamely tagállamban szerzett, az adott tagállamban jogi 
szolgáltatás nyújtására feljogosító szakmai cím; vagy  
(ii) az Egyesült Királyság ügyvédje esetében az „advocate”, a „barrister” vagy a „solicitor” cím, 
amelyek jogi szolgálta tások nyújtására hatalmaznak fel az Egyesült Királyság joghatósága 
alá tartozó terület bármely részén;  
(e) „ügyvéd”:  
(i) az Unió olyan természetes személye, aki valamely tagállamban engedéllyel rendelkezik 
arra, hogy saját országának joghatósága szerinti s zakmai címe alatt jogi szolgáltatásokat 
nyújtson; vagy  
(ii) az Egyesült Királyság olyan természetes személye, aki engedéllyel rendelkezik arra, hogy az 
Egyesült Királyság joghatósága alá tartozó terület bármely részén a saját joghatósága 
szerinti szakmai c ím alatt jogi szolgáltatásokat nyújtson;  
(f) „a másik Fél ügyvédje”:  
(i) amennyiben a „másik Fél” az Unió, az e) pont i. alpontja szerinti ügyvéd;  vagy  
(ii) amennyiben a „másik Fél” az Egyesült Királyság, az e) pont ii. alpontja szerinti ügyvéd;  
valamint  
(g) „jogi szolgáltatások”: a következő szolgáltatások:  
(i) jogi tanácsadási szolgáltatások; valamint  
(ii) választottbírói, békéltetési és közvetítési szolgáltatások (kivéve azonban, ha ezeket a 
szolgáltatásokat a SERVIN 4.1. cikkben [Hatály és fogalommeghatározások] meghatározott 
természetes személyek nyújtják32. 
A „jogi szolgáltatások” nem foglalják magukban a valamely Fél közigazgatási szervei, bíróságai 
és más, szabályszerűen létrehozott hivatalos bírósági szervei előtti jogi képviseletet, az 
igazságszolgáltatás működtetése terén közfeladatok ellátásával megbízott jogi szakemberek, 
például közjegyzők, bírósági végrehajtók („huissiers de justice”) vagy más közhivatalnokok 
(„officiers publics et ministériels”) által nyújtott jogi tanácsadási és j ogi felhatalmazási, 
                                                            
31 Az egyértelműség érdekében: e cím alkalmazásában az uniós jog a SERVIN5.48. cikk 
[Fogalommeghatározások] e) pontjának i. alpontjában említett ügyvédek saját országának 
joghatósága szerinti jog részét képezi;  
32„Jogi választottb írósági, békéltetési és közvetítői szolgáltatások”: a választottbíró, békéltető vagy közvetítő 
elé terjesztendő dokumentumok előkészítése és megjelenése a jog alkalmazását és értelmezését érintő 
vitákban. Nem foglalják magukban az olyan vitában nyújtott vá lasztottbírói, békéltetési és közvetítési 
szolgáltatásokat, amelyek jogszabály alkalmazását és értelmezését nem érintik – ezek a vállalatirányítási 
tanácsadáshoz kapcsolódó szolgáltatások körébe tartoznak. Nem foglalják magukban a választottbírói, 
békéltet ési vagy közvetítői tevékenység végzését sem. A nemzetközi választottbírói, békéltetési vagy közvetítői 
szolgáltatások, mint alkategória, ugyanezeket a szolgáltatásokat jelentik olyan jogvitában, amely két vagy több 
országból származó feleket érint.  
 
135 
 dokumentációs és hitelesítési szolgáltatásokat, valamint a hivatalos kormányaktus útján 
kinevezett bírósági végrehajtók által nyújtott szolgáltatásokat.  
SERVIN.5.49. cikk: Kötelezettségek  
1.  A Felek lehetővé teszik a másik Fél ügyvédje  számára, hogy az a területükön az ügyvéd saját 
joghatósága szerinti szakmai címe alatt meghatározott jogi szolgáltatásokat nyújtson a SERVIN 2.2. 
cikk [Piacra jutás], a SERVIN 2.3. cikk [Nemzeti elbánás], a SERVIN 3.2. cikk [Piacra jutás], a SERVIN 
3.4. c ikk [Nemzeti elbánás] és a SERVIN.4.4. cikk [Szerződéses szolgáltatók és független 
szakemberek] rendelkezéseinek megfelelően.  
2.  Amennyiben valamely Fél (a fogadó ország joghatósága) a másik Fél ügyvédje számára 
meghatározott jogi szolgáltatások (1) bekez dés szerinti nyújtására vonatkozó feltételként előírja a 
területén történő nyilvántartásba vételt, e nyilvántartásba vételre vonatkozó követelmények és 
eljárás nem lehetnek:  
(a) kevésbé kedvezőek, mint azok, amelyek harmadik országbeli olyan természetes személyre 
vonatkoznak, aki a fogadó ország joghatósága alá tartozó területen a harmadik országbeli 
szakmai címe alapján harmadik ország jogával vagy a nemzetközi közjoggal kapcsolatos jogi 
szolgáltatásokat nyújt; valamint  
(b) nem eredményezhetnek olyan követel ményt, és nem lehetnek egyenértékűek azzal, hogy a 
fogadó ország joghatósága szerinti jogi szakma gyakorlásához szükséges képesítést vagy 
engedélyt kell szerezni.  
3.  A meghatározott jogi szolgáltatások (1) bekezdés szerinti, letelepedés útján történő 
nyúj tására a (4) bekezdés rendelkezései alkalmazandók.  
4.  A Felek lehetővé teszik a másik Fél jogi személyei számára, hogy azok fióktelepet hozzanak 
létre a területükön, amelynek révén meghatározott jogi szolgáltatásokat33 nyújtanak az (1) bekezdés 
rendelkezés ei szerint az e cím 2. fejezetében [Beruházások liberalizálása] foglalt feltételekkel 
összhangban, és azok teljesülése esetén. Ez nem érinti azokat a követelményeket, amelyek 
értelmében valamely jogi személy részvényesei, tulajdonosai, partnerei vagy vezet ői bizonyos 
százalékának adott képesítéssel kell rendelkeznie vagy adott szakmát – például ügyvéd vagy 
könyvelő – kell gyakorolnia.  
SERVIN.5.50. cikk: Nem megfelelő intézkedések  
1. Az 5.49. cikk [Kötelezettségek] nem alkalmazandó a következőkre:  
(a) valame ly Fél bármely meglévő nem megfelelő intézkedése az alábbiak szintjén:  
(i) az Unió esetében:  
(A) az Unió, az Uniónak a SERVIN -1. mellékletben [Meglévő intézkedések] található 
jegyzékében foglaltak szerint;  
(B) valamely tagállam központi kormányzata, az Uniónak a SERVIN -1. mellékletben 
[Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;  
                                                            
33 Az e gyértelműség érdekében: e bekezdés alkalmazásában a „meghatározott jogi szolgáltatások” az 
Unióban nyújtott szolgáltatások esetében az Egyesült Királyság jogával vagy annak bármely részével 
és a nemzetközi közjoggal (ide nem értve az uniós jogot) kapcsolat os jogi szolgáltatásokat, az 
Egyesült Királyságban nyújtott szolgáltatások esetében pedig a tagállamok jogával (ideértve az uniós 
jogot is) és a nemzetközi közjoggal (beleértve az uniós jogot is) kapcsolatos jogi szolgáltatásokat 
jelenti.  
 
136 
 (C)  valamely tagállam regionális önkormányzata, az Uniónak a SERVIN -1. mellékletben 
[Meglévő intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint; vagy  
(D) a  C) pontban említettektől eltérő helyi önkormányzat; valamint  
(ii) az Egyesült Királyság esetében:  
(A) a központi kormányzat, az Egyesült Királyságnak a SERVIN -1. mellékletben [Meglévő 
intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint;  
(B) regionális ö nkormányzat, az Egyesült Királyságnak a SERVIN -1. mellékletben [Meglévő 
intézkedések] található jegyzékében foglaltak szerint; vagy  
(C) helyi önkormányzat;  
(b) az a) pontban említett nem megfelelő intézkedés folytatása vagy azonnali megújítása; vagy  
(c) az a) és a b) pontan említett bármely nem megfelelő intézkedés módosítása annyiban, 
amennyiben az nem csökkenti az intézkedésnek a SERVIN.5.49. cikknek [Kötelezettségek] való, 
közvetlenül a módosítás előtt fennálló megfelelőségét.  
2.  A SERVIN.5.49. cikk [Kötelezettségek] nem alkalmazandó a Felek olyan intézkedéseire, 
amelyek összhangban vannak a SERVIN -2. mellékletben [Jövőbeni intézkedések] felsorolt valamely 
ágazat, alágazat vagy tevékenység tekintetében meghatározott fenntartásokkal, feltételekkel vagy  
minősítésekkel.  
3.  Ezt a szakaszt a SERVIN -4. melléklet [Szerződéses szolgáltatók és független szakemberek] 
sérelme nélkül kell alkalmazni.   
 
III. CÍM: DIGITÁLIS KERESKEDELEM  
1. fejezet: Általános rendelkezések  
DIGIT.1. cikk: Célkitűzés  
E cím célja a dig itális kereskedelem előmozdítása, az elektronikus úton folytatott kereskedelem 
indokolatlan akadályainak elhárítása, valamint a vállalkozások és fogyasztók számára egyaránt 
nyitott, biztonságos és megbízható online környezet biztosítása.  
DIGIT.2. cikk: Hat ály 
1. E cím a Feleknek az elektronikus úton folytatott kereskedelemre irányuló intézkedéseire 
alkalmazandó.  
2. E cím nem alkalmazandó az audiovizuális szolgáltatásokra.  
DIGIT.3. cikk: Szabályozási jog  
A Felek újólag megerősítik azon jogukat, hogy területükön belül szabályozási intézkedéseket 
hozzanak olyan legitim szakpolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében, mint a népegészségügy, a 
szociális szolgáltatások, a közoktatás, a biztonság, a környezet – ideértve az éghajlatváltozást – és a 
közerk ölcs védelme, a szociális vagy fogyasztóvédelem, a magánélet védelme és az adatvédelem 
vagy a kulturális sokféleség előmozdítása és védelme.  
DIGIT.4. cikk: Kivételek  
Az egyértelműség érdekében: e cím egyik rendelkezése sem tiltja a Felek számára, hogy a be nne 
foglalt közérdeken alapuló indokokra való tekintettel az EXC.1 cikk [Általános kivételek], az EXC.4 cikk 
 
137 
 [A biztonsággal kapcsolatos kivételek], valamint a SERVIN.5.39. cikk [Prudenciális kivételek] 
értelmében intézkedéseket fogadjanak el vagy tartsana k fenn.  
DIGIT.5. cikk Fogalommeghatározások  
1. E cím alkalmazásában az e tárgykör II. címének [Szolgáltatások és beruházások] SERVIN.1.2. 
cikkében [Fogalommeghatározások] található fogalommeghatározások irányadók.  
2. E cím alkalmazásában:  
(a) „fogyasztó”: bármely t ermészetes személy, aki nem szakmai céllal nyilvános távközlési 
szolgáltatást vesz igénybe;  
(b) „közvetlen üzletszerzési célú tájékoztatás”: a kereskedelmi reklámtevékenység bármely olyan 
formája, mellyel egy természetes vagy jogi személy nyilvános távközlési  szolgáltatás 
felhasználásával üzletszerzési célú üzeneteket küld egy felhasználó számára – az elektronikus 
levelezés, a szöveges, illetve multimédiás üzenetek (SMS, illetve MMS) alkalmazása 
mindenképpen idetartozik;  
(c) „elektronikus hitelesítés”: olyan elek tronikus eljárás, mely lehetővé teszi:  
(i) egy természetes vagy jogi személy elektronikus azonosítását, illetve  
(ii) az elektronikus adatok eredetének és sértetlenségének megerősítését;  
(d) „ajánlott elektronikus kézbesítési szolgáltatás”: olyan szolgáltatás, amely lehetővé teszi az 
adatok harmadik felek közötti, elektronikus úton való továbbítását, és bizonyítékot szolgáltat a 
továbbított adatok kezelésére vonatkozóan, beleértve az adatok küldésének és fogadásának 
igazolását is, és védi a továbbított adatokat az ada tvesztés, az adatlopás, az adatkárosodás és 
a jogosulatlan adatmódosítás kockázata ellen;  
(e) „elektronikus bélyegző”: olyan, jogi személy által alkalmazott elektronikus adat, amelyet más 
elektronikus adathoz csatolnak, illetve logikailag hozzárendelnek, hogy biztosítsák a kapcsolt 
adat eredetét és sértetlenségét;  
(f) „elektronikus aláírás”: olyan elektronikus adat, amelyet más elektronikus adathoz csatolnak, 
illetve logikailag hozzárendelnek, és:  
(i) melyet egy természetes személy arra használ, hogy elektronikus for mában kifejezze 
egyetértését a kapcsolt adatban foglaltakkal; valamint  
(ii) úgy csatolnak az elektronikus adathoz, hogy nyomon követhető legyen a kapcsolt adat 
minden későbbi megváltoztatása;  
(g) „elektronikus időbélyegző”: olyan elektronikus adatok, amelyek más elektronikus adatokat egy 
adott időponthoz kötnek, és ezáltal igazolják, hogy az utóbbi adatok léteztek az adott 
időpontban;  
(h) „bizalmi szolgáltatás”: olyan elektronikus szolgáltatás, mely magában foglalja:  
 
138 
 (i) elektronikus aláírások, elektronikus bélyegzők vag y elektronikus időbélyegzők, ajánlott 
elektronikus kézbesítési szolgáltatások, valamint az ilyen szolgáltatásokhoz kapcsolódó 
tanúsítványok létrehozását, ellenőrzését és érvényesítését;  
(ii) weboldal -hitelesítő tanúsítványok létrehozását, ellenőrzését és érvény esítését; vagy  
(iii) elektronikus aláírások, bélyegzők vagy az ilyen szolgáltatásokhoz kapcsolódó 
tanúsítványok megőrzését;  
(i) „kormányzati adat”: a kormányzat bármely szintje, valamint – a kormányzat bármely szintje 
által rájuk ruházott hatáskörök gyakorlásával összefüggésben – a nem kormányzati szervek 
tulajdonában vagy birtokában lévő adat;  
(j) „nyilvános távközlési szolgáltatás”: minden olyan távközlési szolgáltatás, amelyet általában a 
nyilvánosság számára kínálnak;  
(k) „felhasználó”: nyilvános távközlési szolgáltatá st igénybe vevő természetes vagy jogi személy.  
2. fejezet: Adatforgalom és a személyes adatok védelme  
DIGIT.6. cikk: Határokon átívelő adatforgalom  
1. A Felek a digitális gazdaságon belüli kereskedelem megkönnyítése érdekében vállalják a 
határokon átívelő ad atforgalom biztosítását. Ebből a célból a Felek közötti határokon átívelő 
adatforgalmat egyik Fél sem korlátozza:  
(a) annak megkövetelésével, hogy a feldolgozás a Fél területén lévő informatikai berendezések 
vagy hálózati elemek segítségével történjen, ideértv e a Fél területén tanúsított vagy 
jóváhagyott informatikai berendezések vagy hálózati elemek igénybevételének 
megkövetelését is;  
(b) annak megkövetelésével, hogy tárolás vagy feldolgozás céljából az adatok fizikailag a Fél 
területén legyenek;  
(c) a másik Fél terül etén végzett tárolás vagy feldolgozás megtiltásával; vagy  
(d) azzal, hogy a határon átívelő adattovábbítás feltételéül szabja a Felek területén lévő 
informatikai berendezések vagy hálózati elemek igénybevételét vagy az adatoknak a Felek 
területén való fizikai jelenlétét.  
2. A Felek e rendelkezés végrehajtását folyamatosan ellenőrzik, és eredményességét az e 
megállapodás hatálybalépésének napjától számított három éven belül értékelik. Mindegyik fél 
bármely időpontban javasolhatja a másik Félnek az (1) bekezdésben m eghatározott korlátozáslista 
felülvizsgálatát. Ezt a kérést jóhiszeműen kell mérlegelni.  
DIGIT.7. cikk: A személyes adatok és a magánélet védelme  
1. A Felek elismerik, hogy a magánszemélyeknek joguk van személyes adataik és magánéletük 
védelméhez, és az ezzel  kapcsolatos magas szintű normák elősegítik a digitális gazdaság iránti 
bizalmat és a kereskedelem fejlődését.  
 
139 
 2. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza egyik Felet sem abban, hogy a 
személyes adatok és a magánélet védelme területén – akár a határokon átívelő adattovábbításokkal 
összefüggésben is – intézkedéseket hozzanak és tartsanak fenn, feltéve, hogy a Fél joga rendelkezik 
olyan eszközökről, amelyek a továbbított adatok védelmével kapcsolatos általános hatályú 
feltételekkel34 lehetővé teszi k az adattovábbítást.  
3. Mindegyik Fél tájékoztatja a másik Felet minden általa elfogadott vagy fenntartott, a (2) 
bekezdés hatálya alá tartozó intézkedésről.  
3. fejezet: Egyedi rendelkezések  
DIGIT.8. cikk: Az elektronikus továbbításra kivetett vámok  
1. Az elek tronikus továbbítás e tárgykör II. címe [Szolgáltatások és beruházások] értelmében 
szolgáltatásnyújtásnak minősül.  
2. A Felek nem vetnek ki vámot az elektronikus továbbításra.  
DIGIT.9. cikk: Az előzetes engedélyezés hiányának elve  
1. Egyik Fél sem köti előzetes engedélyhez az elektronikus úton folytatott szolgáltatásnyújtást 
azzal a kizárólagos indokkal, hogy a szolgáltatást online nyújtják, illetve nem hoz vagy tart fenn ezzel 
egyenértékű hatást kiváltó rendelkezést.  
Online szolgáltatásnyújtásnak minősül, ha a szolgáltatásnyújtás elektronikus úton történik, a felek 
egyidejű jelenléte nélkül.  
2. Az (1) bekezdés nem vonatkozik a távközlési szolgáltatásokra, a műsorszóró szolgáltatásra, a 
szerencsejáték -szolgáltatásokra, a jogi képviseleti szolgáltatásokra vagy a jegy zői, illetve azzal 
egyenértékű, közhatalom gyakorlásához közvetlenül és konkrétan kapcsolódó szolgáltatásokra.  
DIGIT.10. cikk: Szerződések elektronikus úton történő megkötése  
1. A Felek biztosítják az elektronikus úton történő szerződéskötés lehetőségét, vala mint, hogy 
jogrendszerükben az elektronikus szerződések alkalmazásának ne legyenek jogi akadályai, illetve az 
ilyen szerződéseket ne lehessen azzal a kizárólagos indokkal joghatásuktól és érvényességüktől 
megfosztani, hogy azok elektronikus úton köttettek.  
2. Az (1) bekezdés nem vonatkozik a következőkre:  
(a) műsorszóró szolgáltatások;  
(b) szerencsejáték -szolgáltatások;  
(c) jogi képviseleti szolgáltatások;  
                                                            
34  Az egyértelműs ég érdekében: az „általános hatályú feltételek” olyan feltételek, amelyek objektív 
módon vannak megfogalmazva, és horizontálisan, meghatározatlan számú gazdasági szereplőre 
alkalmazandók, ennélfogva több különböző helyzetre és esetre vonatkoznak.  
 
140 
 (d) jegyzői, illetve azzal egyenértékű, közhatalom gyakorlásához közvetlenül és konkrétan 
kapcsolódó szolgáltatások;  
(e) tanú  személyes jelenlétét igénylő szerződések;  
(f) olyan szerződések, amelyek ingatlanra vonatkozó jogokat keletkeztetnek vagy ruháznak át;  
(g) olyan szerződések, amelyek jogszabály alapján bíróságok, hatóságok vagy közhatalmat 
gyakorló szakmák közreműködését igénylik ; 
(h) kezességi és ügyleti biztosítékról szóló szerződések, amelyeket szakmai vagy üzleti 
tevékenységi körükön kívül eljáró személyek kötöttek; vagy  
(i) családjog vagy öröklési jog által szabályozott szerződések.  
DIGIT.11. cikk: Elektronikus hitelesítési és bizalm i szolgáltatások  
1. Egyik Fél sem tagadja meg az elektronikus dokumentumok, elektronikus aláírások, 
elektronikus bélyegzők vagy elektronikus időbélyegzők, valamint ajánlott elektronikus kézbesítési 
szolgáltatás útján küldött, illetve fogadott elektronikus ada tok joghatását és bírósági eljárásokban 
bizonyítékként való elfogadhatóságát kizárólag amiatt, hogy azok elektronikus formátumúak.  
2. Egyik Fél sem fogad el vagy tart fenn olyan intézkedéseket, melyek:  
(a) megtiltják az elektronikus tranzakcióban részt vevő felek  számára, hogy kölcsönösen 
meghatározzák a tranzakciójukhoz szükséges megfelelő elektronikus hitelesítési módszereket; 
vagy  
(b) megakadályozzák az elektronikus tranzakcióban részt vevő feleket abban, hogy bizonyítsák az 
igazságügyi és közigazgatási hatóságok f elé, hogy a tranzakcióhoz használt elektronikus 
hitelesítés vagy elektronikus bizalmi szolgáltatás megfelel az alkalmazandó jogi 
követelményeknek.  
3. A (2) bekezdés sérelme nélkül, bármelyik Fél megkövetelheti, hogy egy adott kategóriába 
tartozó tranzakció es etén alkalmazott elektronikus hitelesítést vagy bizalmi szolgáltatást a saját 
jogszabályaival összhangban akkreditált hatóság tanúsítsa, illetve, hogy azok megfeleljenek bizonyos 
teljesítménykövetelményeknek, melyeknek ugyanakkor objektívnek, átláthatónak és 
megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük, és csak az érintett kategóriájú tranzakciók konkrét 
jellemzőire vonatkozhatnak.  
DIGIT.12. cikk: Forráskód átadása vagy hozzáférés a forráskódhoz  
1. Egyik Fél sem követeli meg a másik Fél természetes vagy jogi sz emélyének tulajdonában álló 
szoftver forráskódjának átadását vagy az ahhoz való hozzáférést.  
2. Az egyértelműség érdekében:  
(a) a DIGIT.4. cikkben [Kivételek] említett általános kivételek, biztonsággal kapcsolatos kivételek 
és prudenciális kivételek vonatkoznak az egyik Fél által tanúsítási eljárás keretében elfogadott 
vagy fenntartott intézkedésekre; valamint  
 
141 
 (b) e cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó azokra az esetekre, amikor a másik Fél természetes 
vagy jogi személye üzleti alapon, önkéntesen adja át a forráskódot  vagy biztosít ahhoz 
hozzáférést, mint például egy közbeszerzési ügylet vagy egy szabadon letárgyalt szerződés 
esetében.  
3. E cikknek egyetlen rendelkezése sem érinti:  
(a) a bíróság (a közigazgatási bíróságot is ideértve) által előírt követelményt, valamint a 
versenyhatóság által a Fél versenyjogi előírásaival összhangban a verseny korlátozásának vagy 
torzulásának orvoslása céljával előírt követelményt;  
(b) a szabályozó szerv által valamelyik Félnek a felhasználók online biztonságának védelmére 
vonatkozó törvényi é s rendeleti rendelkezései alapján előírt követelményt, a jogosulatlan 
adatközlést megakadályozni hivatott védintézkedések szabta keretek között;  
(c) a szellemitulajdon -jogok oltalmát és érvényesítését; valamint  
(d) a Felek azon jogát, hogy a kormányzati beszerzésr ől szóló megállapodás (GPA) III. cikkével 
(amelyet e megállapodásba e tárgykör VI. címének [Közbeszerzés] PPROC.2. cikke [A 
kormányzati beszerzésről szóló megállapodás (GPA) egyes rendelkezéseinek e megállapodásba 
foglalása és a megállapodás hatálya alá ta rtozó beszerzések] foglal bele) összhangban 
intézkedéseket hozzanak.  
DIGIT.13. cikk: Online fogyasztói bizalom  
1. Elismerve az elektronikus kereskedelembe vetett fogyasztói bizalom erősítésének 
fontosságát, a Felek mindegyike intézkedéseket fogad el, illetve tart fenn az elektronikus 
kereskedelmi ügyletekben részt vevő fogyasztók hatékony védelmének biztosítása érdekében, 
ideértve többek között az olyan intézkedéseket, amelyek:  
(a) tiltják a félrevezető és csalárd kereskedelmi gyakorlatot;  
(b) kötelezik a beszállítóka t és szolgáltatókat, hogy jóhiszeműen eljárva tisztességes kereskedelmi 
gyakorlatot folytassanak, ideértve annak tilalmát, hogy fogyasztóknak kéretlen termékekért, 
illetve szolgáltatásokért díjat számítsanak fel;  
(c) kötelezik a beszállítókat és szolgáltatókat  – ideértve azokat az eseteket is, amikor közvetítő 
szolgáltatókon keresztül tevékenykednek –, hogy nyújtsanak fogyasztóiknak világos és 
részletes tájékoztatást kilétükről, elérhetőségükről, az érintett ügyletről, ideértve az áru, 
illetve szolgáltatás főbb  jellemzőit, valamint az összes alkalmazandó díjat magában foglaló 
teljes árat, valamint az alkalmazandó fogyasztói jogokat (közvetítő szolgáltatók esetében ez 
magában foglalja annak lehetővé tételét, hogy ezen információkat a beszállító, illetve 
szolgálta tó közölje); valamint  
(d) jogaik sérülése esetére elérhetővé teszik a fogyasztók számára a jogorvoslat lehetőségét, 
ideértve a jogorvoslathoz való jogot olyan esetekben, amikor a kifizetett terméket, illetve 
szolgáltatást nem a megállapodás szerint szállítják vagy nyújtják.  
2. A Felek elismerik annak a fontosságát, hogy fogyasztóvédelmi ügynökségeiket vagy egyéb 
érintett szerveiket megfelelő végrehajtási hatáskörökkel ruházzák fel, és ezen ügynökségek 
együttműködjenek egymással, a fogyasztók védelme, valamint az o nline fogyasztói bizalom erősítése 
érdekében.  
 
142 
 DIGIT.14. cikk: Kéretlen tájékoztatás közvetlen üzletszerzés céljából  
1.  A Felek mindegyike biztosítja a fogyasztók közvetlen üzletszerzési célú, kéretlen 
tájékoztatással szembeni hatékony védelmét.  
2.  A Fele k mindegyike biztosítja, hogy a természetes személynek minősülő fogyasztók nem 
kapnak közvetlen üzletszerzési célú tájékoztatást, hacsak ehhez nem adták hozzájárulásukat az 
érintett Fél ilyen tájékoztatás fogadására vonatkozó jogszabályainak megfelelően.  
3.  A (2) bekezdés sérelme nélkül, minden Fél lehetővé teszi azon természetes vagy jogi 
személyek számára, akik a Fél jogszabályaiban meghatározott feltételekkel összhangban, 
termékértékesítéshez vagy szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódóan gyűjtötték felhaszná lók 
elérhetőségi adatait, hogy saját hasonló termékeikről vagy szolgáltatásaikról ezen felhasználóknak 
közvetlen üzletszerzési célú tájékoztatást küldjenek.  
4.  A Felek gondoskodnak arról, hogy a közvetlen üzletszerzési célú tájékoztatások 
egyértelműen azo nosíthatók legyenek, feltüntetve, hogy kinek a nevében küldték azokat, és 
tartalmazzák a szükséges információkat annak érdekében, hogy a felhasználók díjmentesen és 
bármikor kérhessék az üzenetküldés megszüntetését.  
5.  A Felek mindegyike elérhetővé teszi a felhasználók számára a jogorvoslat lehetőségét 
közvetlen üzletszerzési célú tájékoztatások azon szolgáltatóival szemben, melyek nem tesznek eleget 
az (1) –(4) bekezdés alapján elfogadott, illetve fenntartott intézkedéseknek.  
DIGIT.15. cikk: Nyílt hozzáfér ésű kormányzati adatok  
1. A Felek elismerik, hogy a kormányzati adatokhoz való nyílt hozzáférés és a kormányzati 
adatok felhasználása elősegíti a gazdasági és a társadalmi fejlődés, a versenyképesség, a 
termelékenység és az innováció élénkülését.  
2. Annyiban, am ennyiben valamelyik Fél úgy dönt, hogy meghatározott kormányzati adatokat 
nyilvánosan hozzáférhetővé tesz, az adott Fél a gyakorlati megvalósíthatóság szabta keretek között 
törekszik annak biztosítására, hogy az adatok:  
(a) olyan formátumúak legyenek, amely le hetővé teszi a könnyű keresést, beolvasást, 
felhasználást, újrafelhasználást és újbóli terjesztést;  
(b) géppel olvasható és térinformatikailag támogatott formátumúak legyenek;  
(c) a lehető legnagyobb mértékben szabványosított leíró metaadatokat is tartalmazzanak;  
(d) megbízható, felhasználóbarát és ingyenesen hozzáférhető alkalmazásprogramozási 
felületeken keresztül legyenek hozzáférhetők;  
(e) rendszeresen aktualizálva legyenek;  
(f) az újrafelhasználás tekintetében ne essenek diszkriminatív vagy szükségtelenül korlátozó 
felhas ználási feltételek alá; valamint  
(g) a Felek személyesadat -védelmi szabályainak maradéktalan tiszteletben tartásával kerüljenek 
újrahasználat céljából rendelkezésre bocsátásra.  
 
143 
 3. A Felek törekednek együttműködni egymással annak meghatározása céljából, hogy az eg yes 
Felek – a közszektoron belüli felhasználáson túlmutatóan, az üzleti lehetőségek bővítése és új üzleti 
lehetőségek megteremtése érdekében – hogyan tudják bővíteni az adott Fél által nyilvánossá tett 
kormányzati adatokhoz való hozzáférést és ezen adatok felhasználását.  
DIGIT.16. cikk: Együttműködés a digitális kereskedelemmel összefüggő szabályozási kérdésekben  
1. A Felek információcserét folytatnak a digitális kereskedelemmel összefüggő szabályozási 
kérdésekben, és ennek keretében foglalkoznak a következőkk el: 
(a) a műszakilag átjárható bizalmi és hitelesítési szolgáltatások elismerése és elősegítése;  
(b) a direktmarketing -célú kommunikáció kezelése;  
(c) a fogyasztók védelme; valamint  
(d) minden más, a digitális kereskedelem fejlődése szempontjából releváns kérdés, beleértv e a 
kialakulóban lévő technológiákat is.  
2. Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a Feleknek a személyes adatok és a magánélet 
védelmével kapcsolatos szabályaira és védintézkedéseire, ideértve a személyes adatok határokon 
átívelő továbbításával kapcsolatosakat is.  
DIGIT.17. cikk: Egyetértés a számítástechnikai szolgáltatásokról  
1. A Felek egyetértenek abban, hogy a szolgáltatáskereskedelemnek és a beruházásoknak e 
tárgykör II. címével [Szolgáltatások és beruházások] összhangban történő liberalizációja céljából a 
követ kező szolgáltatásokat számítástechnikai és kapcsolódó szolgáltatásoknak tekintik, függetlenül 
attól, hogy nyújtásuk hálózaton – és különösen az interneten – keresztül történik -e:  
(a) tanácsadás, adaptálás, stratégia, elemzés, tervezés, specifikáció, kialakítá s, fejlesztés, 
telepítés, implementáció, integráció, tesztelés, hibaelhárítás, frissítés, támogatás, műszaki 
segítség vagy irányítás számítógépek vagy számítástechnikai rendszerek tekintetében vagy 
azok számára;  
(b) számítógépes programok, amelyeket a számítóg épek (önmagukban és önmaguktól való) 
működéséhez és kommunikációjához szükséges utasítások halmazaként definiálnak, ezenkívül 
tanácsadás, stratégia, elemzés, tervezés, specifikáció, dizájn, fejlesztés, telepítés, 
implementáció, integráció, tesztelés, vírus irtás, frissítés, adaptálás, karbantartás, támogatás 
(support), műszaki segítség vagy irányítás vagy felhasználás számítógépes programok 
tekintetében vagy azok számára;  
(c) adatkezelés, adattárolás, tárhely - vagy adatbázis -szolgáltatások;  
(d) irodai gépek és beren dezések – köztük számítógépek – karbantartása és javítása; valamint  
(e) ügyfelek személyzete számára nyújtott, számítógépes programokhoz, számítógépekhez, 
számítástechnikai rendszerekhez kapcsolódó képzési szolgáltatások, máshová be nem sorolt 
szolgáltatások.  
 
144 
 Az egyértelműség érdekében: a számítástechnikai és kapcsolódó szolgáltatások segítségével 
megvalósított szolgáltatások önmagukban – az (1) bekezdésben felsoroltak kivételével – nem 
minősülnek számítástechnikai és kapcsolódó szolgáltatásnak.  
 
IV. CÍM: TŐKEM OZGÁSOK, FIZETÉSEK, ÁTUTALÁSOK ÉS IDEIGL ENES VÉDINTÉZKEDÉSEK  
CAP.1. cikk: Célkitűzések  
E cím célja az e megállapodás keretében liberalizált ügyletekkel összefüggő tőkemozgások és fizetési 
műveletek lehetővé tétele.  
CAP.2. cikk: Folyó fizetési mérleg  
E meg állapodás egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül a Felek kötelesek lehetővé tenni – szabadon 
átváltható valutában, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) alapokmányával összhangban – az e 
megállapodás hatálya alá tartozó, folyó fizetési mérleg folyószámlán végrehajt ott tranzakciókkal 
kapcsolatos bármely fizetést és átutalást.  
CAP.3. cikk: Tőkemozgások  
1. E megállapodás egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül a Felek kötelesek lehetővé tenni a 
folyó fizetési mérleg tőkemérlegén és pénzügyi mérlegén zajló tranzakciók te kintetében a tőke 
szabad mozgását a beruházásoknak és egyéb tranzakcióknak az e tárgykör II. címében 
[Szolgáltatások és beruházások] előírtak szerinti liberalizációja céljából.  
2. A Felek konzultációt folytatnak egymással a tőkemozgásokkal foglalkozó szakb izottságban 
annak érdekében, hogy előmozdítsák az egymás közötti tőkemozgást, ezzel is ösztönzendő a 
kereskedelmet és a beruházásokat.  
CAP.4. cikk: Tőkemozgásokat, kifizetéseket vagy átutalásokat érintő intézkedések  
1. A CAP.2. cikk [Folyó fizetési mérleg] és  a CAP.3. cikk [Tőkemozgások] nem értelmezhető úgy, 
mint amely megakadályozza a Feleket a következőkre vonatkozó jogszabályaik és egyéb 
rendelkezéseik alkalmazásában:  
(a) csőd, fizetésképtelenség vagy a hitelezők jogainak védelme;  
(b) értékpapírok, határidős ügyle tek, opciók, és más pénzügyi eszközök kibocsátása, 
kereskedelme vagy forgalmazása;  
(c) pénzügyi jelentés készítése vagy nyilvántartások vezetése a tőkemozgásokról, fizetésekről és 
átutalásokról, amennyiben ez a bűnüldöző vagy pénzügyi szabályozó hatóságok rész ére 
történő segítségnyújtás érdekében szükséges;  
(d) bűncselekmények, megtévesztő vagy csalárd gyakorlat;  
(e) a bírósági vagy közigazgatási eljárásokban hozott végzések vagy ítéletek betartásának 
biztosítása; vagy  
(f) társadalombiztosítás, állami nyugdíjbiztosítás vagy kötelező megtakarítási rendszerek.  
 
145 
 2. Az (1) bekezdésben említett jogszabályok és egyéb rendelkezések nem alkalmazhatók 
méltánytalan, önkényes vagy megkülönböztető módon, illetve nem képezhetnek más módon a 
tőkemozgásokat, kifizetéseket vagy átutalásokat  érintő rejtett korlátozást.  
CAP.5. cikk: Ideiglenes védintézkedések  
1. Az Unió gazdasági és monetáris uniójának működésében tapasztalt súlyos nehézségek, vagy 
azok veszélye okozta kivételes körülmények esetén az Unió hat hónapot meg nem haladó 
időtartamra a tőkemozgások, kifizetések vagy átutalások tekintetében védintézkedéseket fogadhat 
el vagy tarthat fenn.  
2. Az (1) bekezdésben említett intézkedéseket a szigorúan szükséges mértékre kell korlátozni.  
CAP.6. cikk: Korlátozások a fizetési mérleggel és a külső finanszírozással kapcsolatos nehézségek 
esetén  
1. Amennyiben a Felek egyike a fizetési mérleggel és a külső finanszírozással kapcsolatban 
súlyos nehézségeket, illetve ennek veszélyét tapasztalja, korlátozó intézkedéseket fogadhat el vagy 
tarthat fenn a tőkemo zgásokkal, kifizetésekkel és átutalásokkal kapcsolatban35.  
2. Az (1) bekezdésben említett intézkedéseknek:  
(a) összhangban kell lenniük a Nemzetközi Valutaalap alapokmányával;  
(b) nem szabad túllépniük az (1) bekezdésben leírt körülmények kezeléséhez szükséges mérték et; 
(c) átmenetieknek kell lenniük és azokat az (1) bekezdésben leírt helyzet javulásával fokozatosan 
fel kell számolni;  
(d) kerülniük kell a másik Fél kereskedelmi, gazdasági és pénzügyi érdekeit érintő szükségtelen 
károkozást; valamint  
(e) megkülönböztetésmentesnek kell lenniük a hasonló helyzetben lévő harmadik országokkal 
összehasonlítva.  
3. Árukereskedelem esetén az egyes Felek korlátozó intézkedéseket fogadhatnak el vagy 
tarthatnak fenn külső pénzügyi helyzetük vagy fizetési mérlegük megóvása érdekében. Ezen 
intézke déseknek összhangban kell állniuk az 1994. évi GATT -tal és az 1994. évi Általános Vám - és 
Kereskedelmi Egyezmény fizetési mérlegre vonatkozó rendelkezéseiről szóló egyetértési 
megállapodással.  
4. Szolgáltatáskereskedelem esetén a Felek bármelyike elfogadhat v agy fenntarthat korlátozó 
intézkedéseket a külső pénzügyi helyzetük vagy a fizetési mérlegük megóvása céljából. Ezen 
intézkedéseknek összhangban kell lenniük a GATS XII. cikkével.  
5. Az a Fél, amely az (1) és a (2) bekezdés szerinti intézkedéseket tart fenn v agy fogadott el, 
haladéktalanul értesíti azokról a másik Felet.  
                                                            
35  Az egy értelműség érdekében: a fizetési mérleggel vagy a külső finanszírozással kapcsolatos súlyos 
nehézségeket, illetve ezek veszélyét – egyéb tényezők mellett – a monetáris és árfolyam -politikával 
kapcsolatos súlyos nehézségek vagy ezek veszélye okozhatják.  
 
146 
 6. Amennyiben valamely Fél e cikk alapján korlátozásokat fogad el vagy tart fenn, a Felek 
haladéktalanul konzultálnak egymással a tőkemozgásokkal foglalkozó szakbizottságban, hacsak a 
konzultáci ókat nem más fórumokon tartják. A szakbizottság megvizsgálja a fizetési mérleggel és a 
külső finanszírozással kapcsolatos, az adott intézkedéseket eredményező nehézséget, például az 
alábbi tényezők figyelembevételével:  
(a) a nehézségek természete és mértéke;  
(b) a külső gazdasági és kereskedelmi környezet; valamint  
(c) a rendelkezésre álló alternatív korrekciós intézkedések.  
7. A (6) bekezdés értelmében vett konzultáció során foglalkoznak azzal, hogy a korlátozó 
intézkedések megfelelnek -e az (1) és (2) bekezdésnek. A Felek elfogadják a Nemzetközi Valutaalap 
(IMF) által bemutatott valamennyi statisztikai vagy tényszerű jellegű megállapítást – amennyiben 
ilyenek rendelkezésre állnak –, és a következtetéseknek figyelembe kell venniük a Valutaalapnak az 
érintett Fél fizeté simérleg - és külső pénzügyi helyzetéről szóló értékelését.  
 
V. CÍM: SZELLEMI TUL AJDON  
1. fejezet: Általános rendelkezések  
IP.1. cikk: Célkitűzések  
E cím célkitűzései a következők:  
(a) innovatív és kreatív termékek és szolgáltatások előállításának és forgalmazásának 
megkönnyítése a Felek között az ilyen kereskedelem torzulásainak és akadályainak 
csökkentése révén, hozzájárulva ezáltal a fenntarthatóbb és inkluzívabb gazdasághoz; 
valamint   
(b) a szellemitulajdon -jogok megfelelő szintű és hatékony védelmének és érvényesítésének 
biztosítása.  
IP.2. cikk: Hatály  
1. Ez a cím kiegészíti és pontosítja valamennyi Félnek a TRIPS -megállapodásból, illetve egyéb, a 
szellemi tulajdon területén megkötö tt azon nemzetközi egyezményekből eredő jogait és 
kötelezettségeit, amelyeknek részes felei.  
2. Ez a cím nem zárja ki, hogy a Felek az e címben előírtnál szélesebb körben védjék és 
érvényesítsék a szellemitulajdon -jogokat, feltéve, hogy az ilyen oltalom é s érvényesítés nem 
ellentétes e cím rendelkezéseivel.  
IP.3. cikk: Fogalommeghatározások  
E cím alkalmazásában:  
(a) „Párizsi Egyezmény”: az ipari tulajdon oltalmáról szóló, 1883. március 20 -án kelt, legutóbb 
1967. július 14 -én Stockholmban felülvizsgált Pá rizsi Egyezmény;  
 
147 
 (b) „Berni Egyezmény”: az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló, 1886. szeptember 9 -én 
kelt, 1971. július 24 -én Párizsban felülvizsgált és 1979. szeptember 28 -án módosított Berni 
Egyezmény;  
(c) „Római Egyezmény”: az előadóművészek , a hangfelvétel ‑előállítók és a műsorsugárzó 
szervezetek védelméről szóló, 1961. október 26 -án kelt Római Egyezmény;  
(d) „WIPO”: a Szellemi Tulajdon Világszervezete;  
(e) „szellemitulajdon -jogok”: e cím IP.7. [Szerzők] – IP.37. [Növényfajták] cikkének vagy a TRIPS -
megállapodás II. része 1 –7. szakaszának hatálya alá tartozó valamennyi kategóriájú 
szellemitulajdon -jog. A szellemi tulajdon védelme magában foglalja a Párizsi Egyezmény 10a. 
cikkében említett tisztességtelen verseny elleni védelmet is;  
(f) „állampolgár”: valamely Fél állampolgárságával rendelkező olyan személy, aki a vonatkozó 
szellemitulajdon -jog tekintetében megfelelne a TRIPS -megállapodásban és a WIPO égisze alatt 
kötött és kezelt olyan többoldalú megállapodásokban foglalt oltalomra való jo gosultság 
feltételeinek, amelyeknek valamely Fél szerződő fele.   
IP.4. cikk: Nemzetközi megállapodások  
1. A Felek megerősítik azon nemzetközi megállapodások betartására vonatkozó 
kötelezettségvállalásukat, amelyeknek részes felei:  
(a) a TRIPS -megállapodás;  
(b) a Római Egyezmény;  
(c) a Berni Egyezmény;  
(d) az 1996. december 20 -án Genfben elfogadott WIPO Szerzői Jogi Szerződés;  
(e) a WIPO 1996. december 20 -án Genfben elfogadott, Előadásokról és Hangfelvételekről szóló 
Szerződése;  
(f) a védjegyek nemzetközi  lajstromozásáról szóló Madridi Megállapodáshoz kapcsolódó, 1989. 
június 27 -én elfogadott, legutóbb 2007. november 12 -én módosított jegyzőkönyv;  
(g) az 1994. október 27 -én Genfben elfogadott Védjegyjogi Szerződés;  
(h) a vakok, látássérültek és nyomtatott  szöveget használni képtelen személyek megjelent 
művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló, 2013. június 27 -én Marrákesben 
elfogadott Szerződés;  
(i) a Hágai Megállapodásnak az ipari minták nemzetközi lajstromozásáról szóló, 1999. július 2 -án 
kelt genfi szövege;  
2. Valamennyi Fél minden észszerű erőfeszítést megtesz az alábbi nemzetközi megállapodások 
megerősítésére vagy az azokhoz való csatlakozásra:  
(a) az audiovizuális előadások védelméről szóló, 2012. június 24 -én Pekingben elfogadott 
Szerződés;  
 
148 
 (b) a 2006. március 27 -én Szingapúrban elfogadott Védjegyjogi Szerződés;  
IP.5. cikk: Jogkimerülés  
E fejezet nem érinti a Felek annak meghatározására vonatkozó szabadságát, hogy a szellemitulajdon -
jogok kimerülése alkalmazandó -e és milyen feltételek mellett . 
IP.6. cikk: Nemzeti elbánás  
1. Az e cím hatálya alá tartozó szellemitulajdon -jogok tekintetében valamennyi Fél köteles a 
másik Fél állampolgárait legalább olyan kedvezményes elbánásban részesíteni, mint amilyenben a 
Fél a saját állampolgárait részesíti a szellemitulajdon -jogok oltalma tekintetében, figyelemmel adott 
esetben a Párizsi Egyezményben, a Berni Egyezményben, a Római Egyezményben vagy az integrált 
áramkörökhöz kapcsolódó szellemi tulajdonról szóló, 1989. május 26 -án Washingtonban elfogadott 
szerz ődésben korábban megállapított kivételekre. Az előadóművészek, a hangfelvétel -előállítók és a 
műsorsugárzó szervezetek tekintetében e kötelezettség csak az e megállapodásban megállapított 
jogokra vonatkozik.  
2. E cikk (1) bekezdésének alkalmazásában az „oltal om” magában foglalja a szellemitulajdon -
jogok hozzáférhetőségét, megszerzését, alkalmazási körét, fenntartását és kikényszeríthetőségét 
érintő ügyeket, valamint az olyan ügyeket, amelyek a szellemitulajdon -jogoknak e fejezetben 
konkrétan tárgyalt használat át érintik, beleértve az IP.16. cikkben [A technológiai intézkedések 
védelme] tárgyalt hatékony technológiai intézkedések kijátszásának megakadályozását célzó 
intézkedéseket és az IP.17. cikkben [A jogkezelési információkra vonatkozó kötelezettségek] tárgy alt 
jogkezelési információkkal kapcsolatos intézkedéseket.  
3. A Felek bírósági és közigazgatási eljárásaik tekintetében élhetnek az (1) bekezdés alapján 
engedélyezett kivételekkel, ideértve a másik Fél állampolgárai számára annak előírását, hogy a 
területükön  kézbesítési címet jelöljenek meg vagy képviselőt jelöljenek ki, amennyiben az ilyen 
kivételek:  
(a) a Fél e címmel nem összeegyeztethetetlen törvényeinek vagy egyéb rendelkezéseinek való 
megfelelés biztosításához szükségesek; vagy  
(b) alkalmazásának módj a nem valósítja meg a kereskedelem rejtett korlátozását.  
4. Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a szellemitulajdon -jogok megszerzésére vagy 
fenntartására irányuló, a WIPO égisze alatt kötött többoldalú megállapodásokban előírt eljárásokra.  
2. fejezet: A szellem itulajdon -jogokra vonatkozó alapkövetelmények  
1. szakasz: Szerzői jogok és szomszédos jogok  
IP.7. cikk: Szerzők  
Valamennyi Fél kizárólagos jogot biztosít a szerzők részére a következők engedélyezésére vagy 
megtiltására:  
(a) műveik egy részének vagy egészé nek közvetlen vagy közvetett, ideiglenes vagy végleges 
reprodukálása bármilyen eszközzel és bármilyen formában;  
 
149 
 (b) műveik eredeti vagy másolt példányainak bármilyen formában történő nyilvános terjesztése 
értékesítés útján vagy másként;  
(c) műveik vezeté kes vagy vezeték nélküli eszközökkel történő közvetítése a nyilvánosság 
számára, beleértve az oly módon történő hozzáférhetővé tételt is, hogy a nyilvánosság tagjai a 
hozzáférés helyét és idejét egyénileg választhatják meg;  
(d) a szerzői alkotásaik eredet i vagy másolati példányainak a nyilvánosság részére való 
kereskedelmi bérbeadása; valamennyi fél rendelkezhet úgy, hogy ez a pont nem vonatkozik 
épületekre vagy iparművészeti alkotásokra.  
IP.8. cikk: Előadóművészek  
Valamennyi Fél kizárólagos jogot biztosít  az előadóművészek részére a következők engedélyezésére 
vagy megtiltására:  
(a) előadásaik rögzítése;   
(b) műveik egy részének vagy egészének közvetlen vagy közvetett, időleges vagy végleges 
reprodukálása bármilyen eszközzel és bármilyen formában;  
(c) előadásaik rögzített formájának terjesztése a nyilvánosság számára, értékesítés útján vagy más 
módon;  
(d) előadásaik rögzített formájának vezetékes vagy vezeték nélküli eszközökkel történő 
elérhetővé tétele oly módon, hogy a közönség tagjai azokhoz az által uk megválasztott helyen 
és időben hozzáférhessenek;  
(e) előadásaik vezeték nélküli sugárzásának és a nyilvánossághoz való közvetítése, kivéve, ha az 
előadás már önmagában sugárzott előadás vagy rögzítés eredménye;  
(f) előadásaik rögzített formájának a nyilvánosság részére való kereskedelmi bérbeadása.  
IP.9. cikk: Hangfelvétel -előállítók  
Valamennyi Fél kizárólagos jogot biztosít a hangfelvétel -előállítók részére a következők 
engedélyezésére vagy megtiltására:  
(a) hangf elvételeik egy részének vagy egészének közvetlen vagy közvetett, időleges vagy végleges 
reprodukálása bármilyen eszközzel és bármilyen formában;  
(b) hangfelvételeik és azok másolatai rögzített formájának forgalmazása a nyilvánosság számára, 
értékesítés út ján vagy más módon;   
(c) hangfelvételeik vezetékes vagy vezeték nélküli eszközökkel történő nyilvánosságra hozatala 
oly módon, hogy a közönség tagjai azokhoz az általuk megválasztott helyen és időben 
hozzáférhessenek;   
(d) Hangfelvételeik kereskedelmi bérbeadása a nyilvánosság számára.  
 
150 
 IP.10. cikk: Műsorszolgáltató szervezetek  
Valamennyi Fél kizárólagos jogot biztosít a műsorszolgáltató szervezetek részére a következők 
engedélyezésére vagy megtiltására:  
(a) sugárzott műsor aik rögzítése, vezetékes vagy vezeték nélküli sugárzás esetén egyaránt, a 
kábelen vagy műholdon keresztül történő sugárzást is ideértve;  
(b) rögzített sugárzott műsoraik egy részének vagy egészének közvetlen vagy közvetett, ideiglenes 
vagy végleges reprod ukálása bármilyen eszközzel és bármilyen formában, vezetékes vagy 
vezeték nélküli sugárzás esetén egyaránt, a kábelen vagy műholdon keresztül történő 
sugárzást is ideértve;  
(c) sugárzott műsoraik rögzített formájának vezetékes vagy vezeték nélküli eszközö kkel történő 
elérhetővé tétele, függetlenül attól, hogy a műsor közvetítése vezeték útján vagy vezeték 
nélkül történt, a kábelen vagy műholdon keresztül történő sugárzást is ideértve, oly módon, 
hogy a közönség tagjai azokhoz az általuk megválasztott helye n és időben hozzáférhessenek;   
(d) sugárzott műsoraik rögzített formájának – azok másolatait is ideértve – terjesztése a 
nyilvánosság számára, értékesítés útján vagy más módon, függetlenül attól, hogy a műsorok 
sugárzása vezetékes vagy vezeték nélküli for mában történt, a kábelen vagy műholdon 
keresztül történő sugárzást is ideértve;  
(e) sugárzott műsoraik vezeték nélküli újrasugárzása, illetve közönség előtti bemutatása, 
amennyiben e közvetítés olyan helyen történik, amely a nyilvánosság számára belépődíj  
ellenében hozzáférhető.  
IP.11. cikk: Kereskedelmi céllal nyilvánosságra hozott hangfelvételek sugárzása és a nyilvánossághoz 
való közvetítése  
1. Valamennyi Fél biztosítja azt a jogot, amelynek célja, hogy a felhasználó egy egyszeri 
méltányos díjat fizessen az előadónak vagy a hangfelvétel -előállítónak a hangfelvétel kereskedelmi 
célú nyilvánosságra hozatala, illetve e hangfelvétel egy példányának közönség előtti bemutatása 
esetén.  
2. Valamennyi Fél biztosítja, hogy az egyszeri méltányos díjazást felosszák az é rintett 
előadóművészek és hangfelvétel -előállítók között. Valamennyi Fél elfogadhat olyan jogszabályt, 
amely a hangfelvételek előadói és előállítói közötti megegyezés hiányában meghatározza azokat a 
feltételeket, amelyek szerint a hangfelvétel -előadók és -előállítók megosztják egymás között az 
egyszeri méltányos díjazást.  
3. Valamennyi Fél biztosíthat szélesebb körű jogokat az előadóművészek és a hangfelvétel -
előállítók számára a kereskedelmi céllal nyilvánosságra hozott hangfelvételek sugárzása és 
nyilvánoss ághoz közvetítése tekintetében.   
IP.12. cikk: Az oltalom időtartama  
1. A mű szerzőjének jogai a szerző életében és a halálát követő 70 évig állnak fenn, függetlenül 
attól, hogy a művet mikor bocsátották jogszerűen a nyilvánosság rendelkezésére.  
2. Az (1) bekezd és végrehajtása céljából valamennyi Fél megállapíthat különös szabályokat a 
szöveggel rendelkező zeneművek, a több szerzőtársat illető szerzői jogokkal rendelkező művek, 
 
151 
 valamint a filmművészeti és audiovizuális alkotások védelmi idejének kiszámítására von atkozóan. 
Valamennyi Fél megállapíthat különös szabályokat a névtelenül vagy felvett néven nyilvánosságra 
hozott művek védelmi idejének kiszámítására vonatkozóan.  
3. A műsorsugárzó szervezetek jogai az első sugárzástól számított 50 évig részesülnek 
védelemben , függetlenül attól, hogy a sugárzás vezetékes úton vagy vezeték nélkül, kábelen 
keresztül vagy műhold útján történik.  
4. Az előadóművészek hangfelvételtől eltérő előadásaikhoz fűződő jogai az előadás 
rögzítésének időpontjától számított 50 év elteltével, vag y ha ez alatt az idő alatt jogszerűen 
nyilvánosságra hozzák vagy jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítik az első ilyen nyilvánosságra 
hozataltól vagy nyilvánossághoz közvetítéstől számított 50 év elteltével szűnnek meg, attól függően, 
hogy melyik következi k be korábban.  
5. Az előadóművészek hangfelvételen rögzített előadásaikhoz fűződő jogai az előadás 
rögzítésének időpontjától számított 50 év elteltével, vagy ha ez alatt az idő alatt jogszerűen 
nyilvánosságra hozzák vagy jogszerűen a nyilvánossághoz közvetíti k, ettől a cselekedettől számított 
70 év elteltével szűnnek meg, attól függően, hogy melyik következik be korábban.  
6. A hangfelvétel -előállítók jogai a rögzítéstől számított 50 év elteltével, vagy ha ez alatt az idő 
alatt jogszerűen nyilvánosságra hozzák, a nyilvánosságra hozataltól számított 70 év elteltével 
szűnnek meg. Jogszerű nyilvánosságra hozatal hiányában, ha a hangfelvételt ezen idő alatt 
jogszerűen a nyilvánossághoz közvetítették, a védelmi idő az ilyen közvetítéstől számított 70 év. 
Valamennyi Fél elfogadhat vagy hatályban tarthat arra irányuló hatékony intézkedéseket, hogy az 50 
év oltalmat követő 20 évben keletkezett hasznot méltányosan osszák el az előadóművészek és a 
hangfelvétel -előállítók között.  
7. Az ebben a cikkben foglalt oltalmi időket az azokat megalapozó esemény évét követő év 
januárjának első napjától kell számítani.  
8. Valamennyi Fél rendelkezhet az e cikkben előírtaknál hosszabb oltalmi időkről is.  
IP.13. cikk: Követő jog  
1. Valamennyi Fél követ ő jogot biztosít az eredeti képzőművészeti műalkotás szerzőjének 
javára, amely elidegeníthetetlen, és amelyről a szerző előzetesen sem mondhat le; e jog alapján az 
alkotásnak a szerző általi első eladását követő minden további eladásáért az eladási árból a  szerzőt 
jogdíj illeti meg.  
2. Az (1) bekezdésben foglalt jogot valamennyi újraeladásra alkalmazni kell, amelyben a 
művészeti piac képviselői – így például aukciós házak, művészeti galériák és általában műkereskedők 
– eladóként, vevőként, illetve közvetítőké nt közreműködnek.  
3. Valamennyi Fél rendelkezhet úgy, hogy az (1) bekezdésben foglalt jogot nem kell alkalmazni 
olyan viszonteladások esetében, amelyeknél az eladó az alkotást közvetlenül a szerzőtől szerezte 
meg az újraeladást megelőző három éven belül, és az újraeladási ár nem halad meg egy bizonyos 
minimumösszeget.  
4. A díjak beszedésére vonatkozó eljárást és a díjak összegét valamennyi Fél jogszabályaiban 
határozza meg.  
 
152 
 IP.14. cikk: Közös jogkezelés  
1. A Felek ösztönzik a megfelelő közös jogkezelő szervezeteik  közötti párbeszédet, a műveknek 
és más védett anyagoknak a Felek területén való hozzáférhetőségének, valamint az ilyen művek és 
más védett anyagok használatáért fizetendő jogdíjak átutalásának előmozdítása érdekében.  
2. A Felek ösztönzik a közös jogkezelő s zervezetek átláthatóságát, különös tekintettel a jogdíjak 
beszedésére, a beszedett jogdíjakra alkalmazott levonásokra, a beszedett jogdíjak felhasználására, az 
elosztás rendszerére és az általuk kezelt tartalomra.  
3. A Felek törekednek arra, hogy megkönnyítsé k a közös jogkezelő szervezeteik közötti, azon 
jogosultakkal szembeni megkülönböztetésmentes bánásmódra vonatkozó megállapodásokat, 
akiknek a jogait e szervezetek képviseleti megállapodások alapján kezelik.  
4. A Felek biztosítják, hogy a területükön leteleped ett és képviseleti megállapodás alapján a 
másik Fél területén letelepedett másik közös jogkezelő szervezetet képviselő közös jogkezelő 
szervezeteket arra ösztönzik, hogy pontosan, rendszeresen és kellő gondossággal fizessék a képviselt 
közös jogkezelő szer vezetnek járó jogdíjbevételeket, valamint tájékoztassák a képviselt közös 
jogkezelő szervezetet a nevében begyűjtött jogdíjbevételek összegéről és az ezekből adott esetben 
levont összegekről.  
IP.15. cikk: Kivételek és korlátozások  
Valamennyi Fél kizárólag  olyan különös esetekben állapíthat meg korlátozásokat vagy kivételeket az 
IP.7. [Szerzők] – IP.11. cikkben [Kereskedelmi céllal nyilvánosságra hozott hangfelvételek sugárzása 
és nyilvánossághoz közvetítése] foglalt jogok tekintetében, amelyek nem ellentét esek a mű vagy 
más, védelem alatt álló teljesítmény rendes felhasználásával, és indokolatlanul nem károsítják a 
jogosultak jogos érdekeit.  
IP.16. cikk: A technológiai intézkedések védelme  
1. Valamennyi Fél megfelelő jogi védelmet biztosít bármely hatékony technológiai intézkedés 
olyan megkerülése ellen, amelyet az érintett személy annak tudatában visz véghez, hogy a fenti célt 
kívánja elérni, vagy észszerűen ennek tudatában kellene lennie. Val amennyi Fél külön jogi védelmi 
rendszert írhat elő a számítógépes programok védelmére alkalmazott technológiai intézkedések 
tekintetében.  
2. Valamennyi Fél megfelelő jogi védelmet biztosít az olyan eszközök, termékek vagy 
alkatrészek előállítása, importja, f orgalmazása, értékesítése, bérbeadása, értékesítést vagy 
bérbeadást ösztönző reklámozása vagy kereskedelmi célú birtoklása, illetve olyan szolgáltatások 
nyújtása ellen, amelyek:  
(a) népszerűsítésének, reklámozásának vagy forgalmazásának célja bármely haték ony 
technológiai intézkedés megkerülése;  
(b) a bármely hatékony technológiai intézkedés megkerülésén túl csak korlátozott 
kereskedelmileg jelentős rendeltetéssel bírnak; vagy  
(c) tervezésének, előállításának, módosításának vagy szolgáltatásának a célja bár mely hatékony 
technológiai intézkedés megkerülésének a lehetővé tétele vagy megkönnyítése.  
 
153 
 3. E szakasz alkalmazásában „technológiai intézkedés”: bármely olyan technológia, eszköz vagy 
alkatrész, amely rendeltetésszerű működése esetén azt a célt szolgálja, ho gy a művek vagy más, 
védelem alatt álló teljesítmény tekintetében megakadályozzon vagy korlátozzon olyan 
cselekményeket, amelyeket az e szakasz hatálya alá tartozó bármely szerzői jog vagy szomszédos jog 
jogosultja nem engedélyezett. A technológiai intézke dések akkor minősülnek „hatékonynak”, ha a 
védett mű vagy más, védelem alatt álló teljesítmény használatát a jogtulajdonos hozzáférés -
ellenőrzés vagy védelmi eljárás alkalmazásával korlátozza, így például kódolás, zavarás illetve a mű 
vagy más, védelem ala tt álló teljesítmény egyéb átalakítása útján, vagy másolásellenőrző 
mechanizmussal, amellyel eléri a védelmi célt.  
4. Az ezen cikk (1) bekezdésében foglalt jogi védelemre tekintet nélkül, a jogosultak önkéntes 
intézkedésének – beleértve a jogosultak és más ér dekelt felek közötti megállapodásokat is – 
hiányában a Felek szükség szerint megfelelő intézkedéseket hozhatnak annak biztosítása érdekében, 
hogy a hatékony technológiai intézkedések megkerülése ellen e cikkel összhangban nyújtott 
megfelelő jogi védelem ne  akadályozza meg az IP.15. cikkel [Kivételek és korlátozások] összhangban 
előírt kivételek vagy korlátozások kedvezményezettjeit abban, hogy éljenek e kivételekkel vagy 
korlátozásokkal.  
IP.17. cikk: Jogkezelési információval kapcsolatos kötelezettségek  
1. Valamennyi Fél megfelelő jogvédelmet biztosít minden olyan személlyel szemben, aki 
tudatosan és jogosulatlanul a következő cselekmények valamelyikét végzi:  
(a) bármely elektronikus jogkezelési információ eltávolítása vagy megváltoztatása;  
(b) az e szakas z alapján védett olyan művek vagy más, védelem alatt álló teljesítmény 
forgalmazása, forgalmazási célú behozatala, sugárzása vagy a nyilvánosság részére történő 
közvetítése, amelyekből az elektronikus jogkezelési információt illetéktelenül eltávolították 
vagy megváltoztatták,  
ha ez a személy tudja, vagy észszerűen tudatában kellene lennie, hogy ezzel a cselekedetével a Fél 
jogszabályai szerinti szerzői jog vagy szomszédos jog megsértését idézi elő, teszi lehetővé, könnyíti 
meg vagy fedi el.  
2. E cikk alkalma zásában „jogkezelési információ” minden olyan, a jogkezelők által szolgáltatott 
információ, amely az ebben a megállapodásban említett munkát vagy más, védelem alatt álló 
teljesítményt, a szerzőt vagy más jogtulajdonost, vagy a mű illetve a más tárgy haszná latának 
feltételeivel kapcsolatos információkat azonosítja, továbbá az ilyen információt leképező bármely 
szám vagy kód.  
3. A (2) bekezdés alkalmazandó, ha a fenti információs tételek bármelyike egy mű vagy az 
ebben a cikkben említett más, védelem alatt álló  teljesítmény másolatához társul, illetve a mű vagy 
más, védelem alatt álló teljesítmény közönséghez történő közvetítésével kapcsolatban jelenik meg.  
2. szakasz: Védjegyek  
IP.18. cikk: Védjegyosztályozás  
Valamennyi Fél olyan védjegyosztályozási rendszert tart hatályban, amely összhangban van a gyári 
vagy kereskedelmi védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozásáról 
szóló, módosított és felülvizsgált, 1957. június 15 -i Nizzai Megállapodással.  
 
154 
 IP.19. cikk: Védjegyoltalomban része síthető megjelölések  
Védjegyoltalomban részesülhet minden megjelölés, így különösen szó – beleértve a személyneveket 
is –, ábra, kép, alakzat, betű, szám, szín, továbbá az áru vagy az áru csomagolásának formája, vagy 
hang, amely alkalmas arra, hogy:  
(a) valamely vállalkozás áruit vagy szolgáltatásait megkülönböztesse más vállalkozások áruitól 
vagy szolgáltatásaitól; valamint  
(b) valamennyi Fél védjegylajstromában való ábrázolásának módja alapján az illetékes hatóságok 
és a nyilvánosság egyértelműen és pont osan meghatározza a jogosultat megillető oltalom 
tárgyát.  
IP.20. cikk: A védjegyoltalom tartalma  
1. Valamennyi Fél rendelkezik arról, hogy a védjegy lajstromozása a jogosultat kizárólagos 
jogokkal ruházza fel. A kizárólagos jogok alapján a jogosult bárkivel szemben felléphet, aki engedélye 
nélkül gazdasági tevékenység körében használ:  
(a) a bejegyzett v édjeggyel azonos megjelölést olyan árukkal, illetve szolgáltatásokkal 
kapcsolatban, amelyek azonosak a védjegy árujegyzékében szereplő árukkal, illetve 
szolgáltatásokkal;  
(b) olyan megjelölést, amelyet a fogyasztók a bejegyzett védjeggyel összetéveszthetn ek a 
megjelölés és e védjegy azonossága vagy hasonlósága, valamint az érintett áruk, illetve 
szolgáltatások azonossága vagy hasonlósága miatt; az összetéveszthetőség magában foglalja 
azt az esetet is, ha a fogyasztók a megjelölést gondolati képzettársítás (asszociáció) útján 
kapcsolhatják a bejegyzett védjegyhez.  
2. A lajstromozott védjegy jogosultja megakadályozhatja, hogy harmadik felek kereskedelmi 
tevékenység során harmadik országokból – szabad forgalomba bocsátás nélkül – olyan árukat 
hozzanak be a védje gy lajstromozásának helye szerinti Fél területére, amelyeken – ideértve 
csomagolásukat is – engedély nélkül szerepel az adott áru vonatkozásában lajstromba vett 
védjeggyel megegyező védjegy, vagy amelyet lényegében nem lehet megkülönböztetni az említett 
védjegytől.  
3. A védjegy jogosultjának a (2) bekezdés szerinti joga megszűnik, ha a lajstromozott védjegy 
bitorlása tárgyában indított eljárás során a nyilatkozattevő, illetve az áru birtokosa bizonyítékot 
szolgáltat arra, hogy a lajstromozott védjegy jogosult jának az áru rendeltetési helye szerinti 
országban nincs joga megtiltani az adott áru forgalomba hozatalát.   
IP.21. cikk: Lajstromozási eljárás  
1. Valamennyi Fél rendelkezik egy olyan védjegylajstromozási rendszerről, amelyben az 
illetékes védjegyhivatal ált al hozott valamennyi jogerős elutasító határozatot – beleértve a részleges 
elutasítást is – írásban közlik az érintett féllel, a határozat megfelelő indokolást tartalmaz, és 
fellebbezéssel megtámadható.   
2. Valamennyi Fél lehetőséget biztosít harmadik felek s zámára arra, hogy felszólaljanak a 
védjegybejelentési kérelmekkel vagy adott esetben a védjegylajstromozásokkal szemben. A 
felszólalási eljárás kontradiktórius.  
 
155 
 3. Valamennyi Fél létrehozza a védjegybejelentéseket és a lajstromozott védjegyeket 
tartalmazó, nyilvánosan hozzáférhető elektronikus adatbázisát.  
4. Valamennyi Fél mindent megtesz annak érdekében, hogy létrehozza a védjegyek 
elektronikus bejelentésének, feldol gozásának, lajstromozásának és karbantartásának rendszerét.  
IP.22. cikk: Közismert védjegyek  
A Párizsi Egyezmény 6a. cikkében és a TRIPS -megállapodás 16.  cikke (2) és (3)  bekezdésében említett 
közismert védjegyek védelmének érvényesítése céljából valamenny i Fél alkalmazza az ipari tulajdon 
oltalmára létesült Párizsi Unió közgyűlése és a WIPO közgyűlése által a WIPO -tagállamok 
közgyűléseinek harmincnegyedik üléssorozata (1999. szeptember 20 –29.) keretében elfogadott, a 
közismert védjegyek védelmére vonatkozó  rendelkezésekre irányuló közös ajánlást.  
IP.23. cikk: A védjegyoltalom alóli kivételek  
1. Valamennyi Fél rendelkezik a védjegyoltalom által biztosított jogok hatálya alóli korlátozott 
kivételekről – mint például a leíró jellegű kifejezések (a földrajzi áruj elzőket is ideértve) méltányos 
használata –, és rendelkezhet más korlátozott kivételekről, feltéve, hogy az ilyen kivételek 
figyelembe veszik a védjegyjogosult és a harmadik felek jogos érdekeit.  
2. A védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthat el harmadik  személyeket attól, hogy 
gazdasági tevékenység körében használja:  
(a) a harmadik személy nevét és címét, amennyiben a harmadik személy természetes személy;  
(b) az áru vagy a szolgáltatás fajtájára, minőségére, mennyiségére, rendeltetésére, értékére, 
földrajzi eredetére, előállítási, illetve teljesítési idejére vagy egyéb jellemzőjére vonatkozó 
megjelölést vagy jelzést; vagy  
(c) a védjegyet a védjegyjogosult áruinak vagy szolgáltatásainak ekként történő azonosítása vagy 
az azokra való hivatkozás céljából, különösen, ha az említett védjegy használata szükséges az 
áru vagy szolgáltatás rendeltetésének jelzéséhez (így különösen tartozékok vagy alkatrészek 
esetében),  
feltéve, hogy a harmadik személy gazdasági tevékenysége körében, az üzleti tisztesség 
követelmé nyeivel összhangban használja a védjegyoltalom alatt álló megjelölést.  
3. A védjegyoltalom alapján a jogosult nem tilthat el mást attól sem, hogy gazdasági 
tevékenysége körében kizárólag helyi jelentőségű korábbi jogát gyakorolja, ha e jog elismerése az 
adot t Fél jogszabályai által és az adott területre korlátozva történik.  
IP.24. cikk: A védjegyoltalom megszűnésének okai  
1. Valamennyi Fél gondoskodik a védjegyoltalom megszűnésének megállapításáról, ha a 
jogosult az árujegyzékben szereplő árukkal, illetve szolg áltatásokkal kapcsolatban a védjegy 
tényleges használatát az adott Fél területén megszakítás nélkül öt éven át elmulasztja, kivéve, ha a 
jogosult a használat elmaradását kellőképpen igazolja.  
2. Valamennyi Fél előírja azt is , hogy  a védjegyoltalom megszűnését  kell megállapítani, ha a 
lajstromozási eljárás befejezését  követő öt éven belül a jogosult által vagy a jogosult engedélyével 
 
156 
 nem kezdődött meg a védjegy tényleges  használata az érintett területen  az árujegyzékben szereplő 
árukkal, illetve szolgáltatásokk al kapcsolatban, és a használat elmaradásának nincs megfelelő indoka.  
3. A védjegyoltalom megszűnése azonban nem állapítható  meg, ha az ötéves időtartam  elteltét 
követően, de a megszűnés megállapítására irányuló kérelem benyújtását megelőzően megkezdik, 
illetve folytatják a tényleges védjegyhasználatot.  E rendelkezés azonban nem alkalmazható, ha a 
jogosult a tényleges védjegyhasználatot a kérelem benyújtá sát megelőző – a használat 
elmulasztásának megszakítás nélküli, ötéves időtartama lejártakor kezdődő – három hónapban 
csupán azt követően kezdi meg, illetve kezdi újra, hogy értesül arról, hogy a használat hiánya miatt a 
megszűnés megállapítását fogják kér ni. 
4. A védjegyoltalom megszűnését kell megállapítani akkor is, ha a lajstromozás napját 
követően:  
(a) a védjegyjogosult cselekménye vagy mulasztása következtében a megjelölés a forgalomban 
azoknak az áruknak vagy szolgáltatásoknak a szokásos nevévé vált, a melyekre lajstromozták;  
(b) a védjegy a jogosult vagy az ő engedélyével más által folytatott védjegyhasználat 
következtében az árujegyzékben szereplő árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban 
megtévesztővé vált, különösen az áruk vagy a szolgáltatás ok jellegét, minőségét vagy földrajzi 
származását illetően.  
IP.25. cikk: A csomagolás vagy egyéb eszközök használatával kapcsolatos előkészítő cselekmények 
megtiltásához való jog  
Amennyiben fennáll a veszély, hogy az olyan csomagolást, címkéket, függőcímk éket, biztonsági vagy 
eredetiséget igazoló elemeket vagy eszközöket, illetve egyéb olyan eszközöket, amelyeken a 
védjegyet elhelyezték, árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatban használják, és e használat sértené 
a védjegyjogosultnak jogait, a védjegy jo gosultjának jogában áll megtiltani a következő 
cselekményeket, ha azokra gazdasági tevékenység körében kerül sor:  
(a) a védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés elhelyezése olyan csomagoláson, címkén, 
függőcímkén, biztonsági vagy eredetiséget igazol ó elemen vagy eszközön, illetve egyéb olyan 
eszközön, amelyen a védjegy elhelyezhető; vagy  
(b) bármely olyan csomagolás, címke, függőcímke, biztonsági vagy eredetiséget igazoló elem vagy 
eszköz, illetve bármely egyéb olyan eszköz eladásra való felkínálása,  forgalomba hozatala vagy 
ilyen célokból történő raktáron tartása, az országba történő behozatala vagy az onnét történő 
kivitele, amelyen a védjegyet elhelyezték.  
IP.26. cikk: Rosszhiszeműen benyújtott kérelmek  
A védjegy törlésének van helye, ha a megjelölést rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra. 
Valamennyi Fél rendelkezhet úgy, hogy az ilyen megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban.  
3. szakasz: Formatervezési minta  
IP.27. cikk: Lajstromozott formate rvezési minták oltalma  
1. Valamennyi Fél biztosítja az önállóan alkotott, új és eredeti formatervezési minták oltalmát. 
Az oltalmat a bejegyzés keletkezteti és a jogtulajdonosra e szakasz rendelkezéseivel összhangban 
kizárólagos jogokat ruház.   
 
157 
 E cikk alkalm azásában a Felek tekinthetik úgy, hogy az egyéni jellegű formatervezési minták 
eredetiek.  
2. A lajstromozott formatervezésiminta -oltalom jogosultjának jogában áll harmadik 
személyeket megakadályozni legalább abban, hogy a jogosult engedélye nélkül kereskedel mi célra 
előállítsanak, értékesítésre felajánljanak, forgalmazzanak, importáljanak, exportáljanak, raktáron 
tartsanak az oltalomban részesülő formatervezési mintát hordozó vagy azt megtestesítő termékeket, 
vagy az oltalomban részesülő formatervezési mintát  hordozó vagy azt megtestesítő árucikkeket 
használjanak.  
3. Az összetett termék alkotóelemét képező termékre alkalmazott vagy ilyen termékbe 
beépített minta kizárólag akkor tekinthető újnak és eredetinek, ha:  
(a) az alkotóelem az összetett termékbe való beé pítését követően is látható marad az összetett 
termék rendeltetésszerű használata során; valamint  
(b) az alkotóelem látható külső jellegzetességei önmagukban is megfelelnek az újdonság és az 
eredetiség követelményeinek.  
4. A (3) bekezdés a) pontja alkalmazá sában „rendeltetésszerű használat”: a végső felhasználó 
részéről történő használat, amely a karbantartást, szervizelést, illetve a javítást nem foglalja 
magában.  
IP.28. cikk: Oltalmi idő  
A lajstromozott formatervezési mintára – beleértve a lajstromozott f ormatervezési minták 
megújítását is – biztosítható oltalmi idő teljes időtartama a bejelentés benyújtásának napjától 
számított 25 év36. 
IP.29. cikk: A nem lajstromozott formatervezési minták oltalma  
1. A lajstromozás nélkül oltalomban részesülő formatervezési minta jogosultjai számára 
valamennyi Fél biztosítja a jogot, hogy a lajstromozás nélkül oltalomban részesülő formatervezési 
mintának a jogosult hozzájárulásával nem rendelkező bármely harmadik fél általi használatát csak 
akkor tiltsák meg, ha a vitatott ha sználat a lajstromozás nélkül oltalomban részesülő formatervezési 
mintának az adott Fél területén történő másolásának eredménye37. E hasznosítás kiterjed legalább a 
termék eladásra való felkínálására, forgalomba hozatalára, behozatalára vagy kivitelére.  
2. A lajstromozás nélkül oltalomban részesülő formatervezési minták tekintetében biztosítható 
oltalmi idő legfeljebb három év, attól a naptól számítva, amikor a mintát az adott Fél területén 
először a nyilvánossá tették.  
IP.30. cikk: Kivételek és kizárások  
1. Valamennyi Fél rendelkezhet a formatervezésiminta -oltalom – a lajstromozás nélkül 
oltalomban részesülő formatervezési mintákat is ideértve – hatálya alóli korlátozott kivételekről, 
                                                            
36  Valamennyi Fél saját jogszabályaival összhangban meghatározhatja a bejelentés benyújtásának 
megfelelő napját.  
37 Ez a szakasz nem vonatkozik az Egyesült Királyságban formatervezésiminta -oltalomként ismert oltalomra.  
 
158 
 feltéve, hogy az ilyen kivételek nem észszerűtlenül ellentétesek a formater vezési minta rendes 
felhasználásával, és nem sértik aránytalanul a minta jogosultjának jogos érdekeit, figyelembe véve 
harmadik személyek jogos érdekeit is.  
2. A formatervezési minta oltalma nem terjed ki a kizárólag műszaki vagy funkcionális 
meggondolások á ltal indokolt mintákra. Nem részesülhet formatervezésiminta -oltalomban a termék 
olyan külső jellegzetessége, amelyet szükségképpen pontosan ugyanabban a formában és méretben 
kell megvalósítani ahhoz, hogy a termék, amelyben a minta megtestesül, illetve ame lyre a mintát 
alkalmazzák, szerkezetileg összekapcsolható legyen egy másik termékkel, vagy elhelyezhető legyen 
benne, körülötte vagy rajta oly módon, hogy mindegyik termék betölthesse a rendeltetését.  
3. A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérve, az IP.27. cikk  [Lajstromozott formatervezési minták 
oltalma] (1) bekezdésében szereplő feltételeknek megfelelő formatervezési minta oltalomban 
részesülhet, ha azt a célt szolgálja, hogy előregyártott elemekből álló rendszerekben lehetővé tegye 
a többféle összeállítást, illetve a kölcsönösen kicserélhető termékek kapcsolódását.  
IP.31. cikk: Kapcsolat a szerzői joggal  
Valamennyi Fél biztosítja, hogy a formatervezési minta, beleértve a nem lajstromozott 
formatervezési mintát is, az adott Fél szerzői jogi joga szerinti olta lomra is jogosult legyen attól a 
naptól kezdve, amikor a mintát bármilyen formában létrehozták vagy rögzítették. E védelem 
terjedelmét és feltételeit – ideértve az előírt egyéni, eredeti jelleg mértékét is – az egyes Felek 
határozzák meg.  
4. szakasz: Szab adalmak  
IP.32. cikk: Szabadalmak és népegészségügy  
1. A Felek elismerik a WTO miniszteri konferenciája által 2001. november 14 -én Dohában 
elfogadott, a TRIPS -megállapodás és a közegészségügy kapcsolatáról szóló nyilatkozat (a 
továbbiakban: a dohai nyilatkozat) jelentőségét. Az e szakasz hatálya alá tartozó jo gok és 
kötelezettségek értelmezése és végrehajtása során valamennyi Fél biztosítja a megfelelést a Dohai 
Nyilatkozatnak.  
2. Valamennyi Fél végrehajtja a TRIPS -megállapodás 31a. cikkét, valamint a TRIPS -
megállapodás mellékletét és a TRIPS -megállapodás mellékl etének függelékét.  
IP.33. cikk: A gyógyszerek és növényvédő szerek szabadalmai  által biztosított oltalom időszakának 
meghosszabbítása  
1. A Felek tudomásul veszik, hogy a területeiken szabadalom által oltalmazott gyógyszerek és 
növényvédő szerek38 közigazgatás i engedélyezési eljárás tárgyát képezhetik a megfelelő piacon 
történő forgalomba hozatalukat megelőzően.  A Felek tudomásul veszik, hogy a szabadalmi oltalom 
tényleges időtartama lerövidülhet a szabadalmi bejelentés benyújtása és a terméknek a piacukon 
való  forgalomba hozatalára – a vonatkozó jogszabályaik e célból meghatározott előírásai szerint – 
kiadott első engedély között eltelt időszakkal.  
                                                            
38  E cím alkalmazásában a „növényvédő sze r” fogalmát az egyes Felekre vonatkozóan a Felek vonatkozó 
jogszabályai határozzák meg.  
 
159 
 2. Valamennyi Fél – saját jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban – további 
oltalmat biztosít a szabad almi oltalom alatt álló és az (1) bekezdésben említett hatósági 
engedélyezési eljárás tárgyát képező terméknek annak érdekében, hogy a szabadalom jogosultját a 
tényleges szabadalmi oltalom csökkenéséért kompenzálja. Az ilyen további oltalom megadásának 
feltételeit, beleértve annak hosszát is, a Felek jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban 
kell meghatározni.  
3. E cím alkalmazásában „gyógyszer”:  
(a)  bármely anyag, vagy azok kombinációja, amelyet emberi vagy állati betegségek kezelésére 
vagy mege lőzésére szolgáló tulajdonságokkal rendelkezőként jelölnek meg; vagy  
(b)  azok az anyagok vagy anyagok kombinációi, amelyek farmakológiai, immunológiai vagy 
metabolikus hatások kiváltása révén az ember vagy állatok valamely élettani funkciójának 
helyreáll ítása, javítása vagy módosítása, illetve az orvosi diagnózis felállítása érdekében 
alkalmazhatók.  
5. szakasz: Nyilvánosságra nem hozott információk védelme  
IP.34. cikk: Az üzleti titok védelme  
1. Valamennyi Fél megfelelő polgári bírósági eljárásokat és jogorv oslati eszközöket biztosít az 
üzleti titok jogosultjának azzal a céllal, hogy a jogosult megakadályozza az üzleti titkok megszerzését, 
felhasználását vagy felfedését, illetve jogorvoslatban részesüljön, valahányszor a fentieket a 
tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétes módon hajtják végre.   
2. E szakasz alkalmazásában:  
(a) „üzleti titok”: az alábbi követelmények mindegyikének megfelelő információ:  
(i) titkos abban az értelemben, hogy – mint egységes egész vagy mint elemeinek egy 
adott pontos konfig urációban összeállított összessége – általánosan nem ismert, 
illetve nem könnyen hozzáférhető az általában ilyen jellegű információval foglalkozó 
körökhöz tartozó személyek számára;  
(ii) titkossága folytán kereskedelmi értékkel bír; valamint  
(iii) titokb an tartása érdekében az információ feletti ellenőrzést jogszerűen gyakorló 
személy a körülmények figyelembevételével elvárható lépéseket megtette;  
(b) „üzleti titok jogosultja”: az üzleti titok feletti ellenőrzés gyakorlására feljogosított 
természetes vag y jogi személy.  
3. E szakasz alkalmazásában legalább a következő magatartások tekintendők a tisztességes 
kereskedelmi gyakorlattal ellentétesnek:  
(a) az üzleti titoknak az üzleti titok jogosultja beleegyezése nélküli megszerzése, amennyiben azt a 
következők  útján hajtották végre: az üzleti titok jogosultjának jogszerű ellenőrzése alatt álló 
olyan dokumentumokhoz, tárgyakhoz, anyagokhoz vagy elektronikus állományokhoz való 
engedély nélküli hozzáférés, azok eltulajdonítása vagy azokról másolat készítése, amely ek az 
üzleti titkot tartalmazzák, vagy amelyekből az üzleti titok kikövetkeztethető;  
 
160 
 (b) üzleti titok felhasználása vagy felfedése, amennyiben azt az üzleti titok jogosultjának 
beleegyezése nélkül követte el olyan személy, akire vonatkozóan az alábbi felté telek 
bármelyike teljesül:  
(i) az üzleti titkot az a) pontban felsorolt módok valamelyikén szerezte meg;  
(ii) az üzleti titokra vonatkozó titoktartási megállapodást vagy az üzleti titokra vonatkozó 
más titoktartási kötelezettséget sért; vagy  
(iii) az üzleti titok felhasználásának korlátozására vonatkozó szerződéses vagy más 
kötelezettséget sért;   
(c) az üzleti titok megszerzése, felhasználása vagy felfedése, ha olyan személy követi el, aki az 
üzleti titok megszerzésekor, felhasználásakor vagy felfe désekor tudott, vagy akinek – az adott 
körülmények között – tudnia kellett volna arról, hogy az üzleti titokhoz közvetlenül vagy 
közvetetten olyan másik személytől jutottak hozzá, aki az üzleti titkot a b) pont értelmében 
jogosulatlanul használta fel vagy fedte fel.  
4. E szakasz egyetlen rendelkezése sem értendő úgy, hogy bármely Félnek a tisztességes 
kereskedelmi gyakorlattal ellentétesnek kell tekintenie a következő magatartási formák bármelyikét:   
(a) független felfedezés vagy alkotás;  
(b) olyan termék m érnöki visszafejtése, amelyet a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tettek, 
vagy amely jogszerűen került az információ megszerzőjének birtokába, amennyiben az 
információ megszerzőjét nem terheli semmilyen, az üzleti titok megszerzését korlátozó 
érvényes jo gi kötelezettség;   
(c) üzleti titkok megszerzése, felhasználása vagy felfedése, amennyiben azt valamennyi Fél 
jogszabályai előírják vagy megengedik;  
(d) a munkavállalóknak vagy a munkavállalók képviselőinek a tájékozódáshoz és a konzultációhoz 
való jogán ak gyakorlása az adott Fél nemzeti jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel 
összhangban;   
5. E szakasz egyetlen rendelkezése sem értendő úgy, mint amely érinti a véleménynyilvánítás 
és a tájékozódás szabadságának – többek között a tömegtájékoztatás szabadsá gának és 
sokszínűségének – valamennyi Fél által védett gyakorlását, korlátozza a munkavállalók mobilitását, 
vagy érinti a szociális partnereknek a Felek jogszabályai és egyéb rendelkezései által biztosított 
autonómiáját és kollektív szerződések kötéséhez v aló jogát.   
IP.35. cikk: Gyógyszerek forgalombahozatali engedélyének megszerzése céljából benyújtott adatok  
védelme  
1. Valamennyi Fél védi a gyógyszerek forgalombahozatali engedélyének (a továbbiakban: 
forgalombahozatali engedély) megszerzése céljából benyúj tott, üzleti titoknak minősülő 
információkat, azokat nem teszi hozzáférhetővé harmadik felek számára, kivéve, ha lépések 
történnek annak biztosítására, hogy az ilyen adatok a tisztességtelen kereskedelmi felhasználással 
szemben védelemben részesüljenek, va gy kivéve, ha a hozzáférhetővé tételt kiemelkedően fontos 
közérdek indokolja.  
 
161 
 2. Valamennyi Fél biztosítja hogy a forgalombahozatali engedély kiadásáért felelős hatóság – a 
nemzeti jogában meghatározott korlátozott ideig és a nemzeti jogában meghatározott fel tételekkel 
összhangban – az első forgalombahozatali engedély iránti kérelemben benyújtott preklinikai vagy 
klinikai vizsgálatok eredményein alapuló későbbi forgalombahozatali engedély iránti kérelmeket ne 
fogadja el az első forgalombahozatali engedély jogo sultjának kifejezett hozzájárulása nélkül, kivéve, 
ha olyan nemzetközi megállapodások, amelyeknek a Felek részes felei, másként rendelkeznek.  
3. Valamennyi Fél biztosítja továbbá, hogy a (2) bekezdésben említett preklinikai és klinikai 
vizsgálatok eredményei alapján a hatóság által később engedélyezett gyógyszert a nemzeti jogában 
meghatározott korlátozott ideig ne hozzák forgalomba az első forgalombahozatali engedély 
jogosultjának kifejezett hozzájárulása nélkül, kivéve, ha olyan nemzetközi megállapodások, 
amelyeknek a Felek részes felei, másként rendelkeznek.  
4. Ez a cikk nem érinti azokat a további védelmi időszakokat, amelyeket valamennyi Fél saját 
jogszabályaiban előírhat.  
IP.36. cikk: Növényvédő szerek vagy biocid termékek forgalombahozatali engedélyének meg szerzése 
céljából benyújtott adatok védelme  
1. Valamennyi Fél átmeneti jogot biztosít a forgalombahozatali engedély megszerzése céljából 
elsőként benyújtott, valamely hatóanyag, növényvédő szer vagy biocid termék biztonságosságára és 
hatásosságára vonatkozó k ísérleti vagy vizsgálati jelentések tulajdonosának. Ezen időszak alatt az 
első jóváhagyáshoz benyújtott kísérleti vagy vizsgálati jelentések nem használhatók fel valamely 
későbbi, egy hatóanyag, növényvédő szer vagy biocid termék forgalomba hozatalának jóv áhagyását 
kérelmező személy javára, kivéve, ha ahhoz az első tulajdonos kifejezett hozzájárulását adja. E cikk 
alkalmazásában ez a jog a továbbiakban: adatvédelem.  
2. Hatóanyag vagy növényvédő szer forgalomba hozatalának engedélyezéséhez benyújtott 
kísérleti  vagy vizsgálati jelentésnek a következő feltételeknek kell megfelelnie:  
(a) szükséges a szer más növény tekintetében történő felhasználásának engedélyezéséhez vagy az 
engedély ilyen értelmű módosításához; valamint  
(b) igazoltan megfelel a helyes laborat óriumi gyakorlat vagy a helyes kísérleti gyakorlat elveinek.  
3. Az adatvédelem időtartama az érintett Fél illetékes hatósága által kiadott első engedélytől 
számított legalább 10 év.  
4. Valamennyi Fél biztosítja, hogy a forgalombahozatali engedély kiadásáért felelős állami 
szervek az (1) és (2) bekezdésben említett információkat nem használják fel bármely későbbi 
forgalombahozatali engedélyek későbbi kérelmezői javára, függetlenül attól, hogy az információkat 
nyilvánosságra hozták -e vagy sem.  
5. Valamennyi Fél szabályokat állapít meg a gerinces állatokon végzett kísérletek 
megismétlésének elkerülése céljából.   
6. szakasz: Növényfajták  
 
162 
 IP.37. cikk: A növényfajta -oltalmi jogok védelme  
Valamennyi fél biztosítja a növényfajta -oltalmi jogok védelmét a legutóbb 1991. március 19 -én 
Genfben felülvizsgált, az új növényfajták oltalmáról szóló nemzetközi egyezménynek (UPOV) 
megfelelően. A Felek együttműködnek e jogok előmozdítása és érvényesítés e érdekében.   
3. fejezet: A szellemitulajdon -jogok érvényesítése  
1. szakasz: Általános rendelkezések  
IP.38. cikk: Általános kötelezettségek  
1. Saját nemzeti jogában valamennyi Fél meghatározza a szellemitulajdon -jogok 
érvényesítésének biztosításához szüksége s intézkedéseket, eljárásokat és jogorvoslati eszközöket.   
E fejezet 1., 2., és 4. szakaszának alkalmazásában a „szellemitulajdon -jogok” kifejezés nem foglalja 
magában a 2. fejezet 5. szakaszában [Nyilvánosságra nem hozott információk védelme] foglalt 
jogokat.  
2. Az (1) bekezdésben említett intézkedések, eljárások és jogorvoslati eszközök:  
(a) tisztességesek és méltányosak;  
(b) nem lehetnek szükségtelenül bonyolultak és költségesek, nem eredményezhetnek 
észszerűtlen határidőket és indokolatlan késedelmeket;   
(c) hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek;  
(d) olyan módon alkalmazandók, hogy a jogszerű kereskedelemnek ne állítsanak korlátokat, és 
hogy biztosítékok álljanak rendelkezésre az azokkal való visszaélés esetére.  
IP.39. cikk: Az intézkedések, elj árások és jogorvoslati eszközök kérelmezésére jogosult személyek  
Valamennyi Fél a következő személyeket tekinti jogosultnak az e fejezet 2. és 4. szakaszában említett 
intézkedések, eljárások és jogorvoslatok kérelmezésére:   
(a) a szellemitulajdon -jogok jo gosultjai, a Fél jogszabályainak rendelkezéseivel összhangban;  
(b) az e jogok használatára jogosult minden más személyt, így különösen a licencvevőket, feltéve, 
hogy azt az adott Fél jogszabályai lehetővé teszik, és összhangban annak azok 
rendelkezéseivel ; valamint  
(c) szövetségek és egyesületek39, amennyiben valamely Fél jogszabályai lehetővé teszik és azokkal 
összhangban vannak.  
2. szakasz: Polgári jogi és közigazgatási úton történő jogérvényesítés  
                                                            
39  Az egyértelműség érdekében, és amennyiben azt valamely Fél jogszabályai megengedik, a „szövetségek 
és egyesületek” kifejezés magában foglalja legalább azokat a közös  jogkezelő szervezeteket és szakmai 
védelmi testületeket, amelyek szabályszerűen elismert jogosultsággal rendelkeznek arra, hogy 
szellemitulajdon -jogok jogosultjait képviseljék.  
 
163 
 IP.40. cikk: A bizonyítékok megóvását célzó intézkedések  
1. Valamennyi Fél biztosítja, hogy még az ügy érdemében lefolytatandó eljárások megindítása 
előtt valamely Fél kérelmére, aki az összes észszerűen rendelkezésre álló bizonyítékot bemutatta 
azon állításának alátámasztására, hogy szellemitulajdon -jogát megsért ették vagy ilyen jogsértés 
küszöbön áll, az illetékes bíróságok – megfelelő biztosítékok és a bizalmas információ védelme 
mellett – azonnali és hatékony ideiglenes intézkedéseket rendelhessenek el a feltételezett 
jogsértésre vonatkozó releváns bizonyítékok  biztosítására.  
2. Ilyen intézkedés lehet például az állítólagos jogsértő áru részletes leírása, mintavétellel vagy 
anélkül, vagy az ilyen áru és – indokolt esetben – annak előállításához és/vagy forgalmazásához 
felhasznált anyagok és felszerelések, valamint az azokhoz kapcs olódó dokumentumok lefoglalása.  
IP.41. cikk: Bizonyítékok  
1. Valamennyi Fél megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy azon fél 
kérelmére, aki igényének kielégítő megalapozásához az összes észszerűen rendelkezésre álló 
bizonyítékot bemutat ta, és megjelölte az igényeinek alátámasztását szolgáló bizonyítékokat, 
amelyek felett az ellenérdekű fél rendelkezik, e bizonyítékoknak az ellenérdekű fél általi bemutatását 
az illetékes bíróságok elrendelhetik, feltéve hogy az a bizalmas információk véde lmét nem sérti.   
2. Valamennyi Fél megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében is, hogy az illetékes 
igazságügyi hatóságok a szellemitulajdon -jogok kereskedelmi nagyságrendben elkövetett 
megsértése esetén adott esetben az (1) bekezdésben foglaltakkal  azonos feltételek mellett 
elrendelhessék az ellenérdekű fél ellenőrzése alatt álló banki, pénzügyi vagy kereskedelmi 
dokumentumok közlését, a bizalmas információk védelmének sérelme nélkül.  
IP.42. cikk: Tájékoztatáshoz való jog  
1. Valamennyi Fél biztosítja, hogy – a szellemitulajdon -jog megsértésével kapcsolatos polgári 
eljárás keretében, és a felperes indokolt és arányos kérelmére – az illetékes bíróságok 
elrendelhessék, hogy a jogsértő vagy bármely más személy szolgáltasson inform ációkat a 
szellemitulajdon -jogot sértő áruk vagy szolgáltatások eredetéről és terjesztési hálózatairól.  
2. Az (1) bekezdés alkalmazásában „bármely más személy” olyan személy:  
(a) akiről megállapították, hogy kereskedelmi mennyiségben birtokolta a jogsértő á rukat;  
(b) akiről megállapították, hogy a jogsértő szolgáltatásokat üzletszerűen vette igénybe;  
(c) akiről megállapították, hogy üzletszerűen nyújtott szolgáltatásokat jogsértő 
tevékenységekhez; vagy  
(d) akiről az a), b) vagy c) pontban említett személy  jelezte, hogy részt vett az áruk előállításában, 
gyártásában vagy forgalmazásában vagy a szolgáltatások nyújtásában.  
3. Az (1) bekezdésben említett tájékoztatás szükség szerint az alábbiakat foglalja magában:  
(a) az áruk vagy szolgáltatások előállítóinak, gyártóinak, forgalmazóinak, szállítóinak és más 
korábbi tulajdonosainak, valamint a tervezett kis - és nagykereskedőknek a neve és címe;  
 
164 
 (b) az előállított, gyártott, kiszállított, átvett vagy megrendelt mennyiségekre vonatkozó 
információk, valamint az érin tett árukért és szolgáltatásokért kapott ár.  
4. Az (1) és (2) bekezdést a Felek egyéb olyan jogszabályainak sérelme nélkül kell alkalmazni, 
amelyek:  
(a) a jogosult számára szélesebb körű tájékoztatáshoz való jogot biztosítanak;  
(b) az e cikk szerint közölt  információ polgári eljárásban való felhasználását szabályozzák;  
(c) a tájékoztatáshoz való joggal történő visszaéléssel kapcsolatos felelősséget szabályozzák;   
(d) lehetőséget nyújtanak az olyan információ megadásának a visszautasítására, amely arra 
kényszerítené az (1) bekezdésben említett személyt, hogy beismerje saját vagy közeli 
rokonainak a részvételét valamely szellemitulajdon -jog megsértésében;  
(e) az információforrások bizalmas kezelésének védelmét vagy a személyes adatok kezelését 
szabályozzák.   
IP.43. cikk: Ideiglenes és biztosítási intézkedések  
1. Valamennyi Fél biztosítja, hogy igazságügyi hatóságai a jogosult kérelmére ideiglenes 
intézkedést rendelhessenek el a feltételezett jogsértő ellen a szellemitulajdon -jogot fenyegető 
sérelem megakadályoz ására, vagy ideiglenes jelleggel és szükség esetén – feltéve, hogy arról az 
adott Fél nemzeti jogszabályai rendelkeznek – ismételt pénzbírság kiszabása mellett a feltételezett 
jogsértés folytatásának megtiltására, vagy a jogsértés folytatásának olyan bizto síték nyújtásától való 
függővé tételére, amely a jogosult kártérítését szolgálja. Ugyanezen feltételek mellett eltiltó 
határozat olyan közvetítővel szemben is kibocsátható, akinek szolgáltatásait harmadik személy 
valamely szellemitulajdon -jog megsértése cé ljából veszi igénybe.  
2. Valamennyi Fél gondoskodik arról, hogy igazságügyi hatóságainak hatáskörében álljon a 
jogosult kérelmére elrendelni a szellemitulajdon -jogot vélhetően sértő áruk lefoglalását vagy 
meghatározott személynek történő átadását, hogy ezzel megakadályozzák azok kereskedelmi 
forgalomba jutását vagy kereskedelmi csatornákon keresztül történő mozgását.  
3. Feltételezett üzletszerűen elkövetett jogsértés esetében valamennyi Fél biztosítja, hogy – 
amennyiben a bejelentő olyan körülményekről nyújt be b izonyítékot, amelyek veszélyeztethetik a 
kártérítést – az igazságügyi hatóságok óvintézkedésként elrendelhessék az állítólagos jogsértő ingó 
és ingatlan vagyonának zár alá vételét, ami azt is jelenti, hogy zárolhatják a bankszámláit vagy egyéb 
vagyonát. E célból az illetékes hatóságok elrendelhetik a banki, pénzügyi vagy kereskedelmi iratok 
átadását, vagy a szóban forgó információkhoz való megfelelő hozzáférés biztosítását.  
4. Valamennyi Fél gondoskodik arról, hogy az (1), (2) és (3) bekezdésben említett intéz kedések 
vonatkozásában igazságügyi hatóságai megköveteljék a felperestől bármely észszerűen 
rendelkezésre álló bizonyíték szolgáltatását annak érdekében, hogy kellő bizonyossággal 
meggyőződhessenek arról, hogy a felperes a jogosult és hogy a felperes joga sérül, vagy fennáll az 
ilyen jogsértés közvetlen veszélye.  
IP.44. cikk: Korrekciós intézkedések  
1. Valamennyi Fél biztosítja, hogy illetékes igazságszolgáltatási hatósága – a bejelentő kérésére, 
és a jogosult számára a jogsértés okán járó kártérítés sérelme n élkül, valamint mindenféle 
 
165 
 ellentételezés nélkül – elrendelhesse azon áruk megsemmisítését, vagy legalább a kereskedelmi 
forgalomból való végleges kivonását, amelyekről bebizonyosodott, hogy szellemitulajdon -jogot 
sértenek. Adott esetben az igazságügyi hat óságok ugyanolyan feltételek mellett elrendelhetik a 
túlnyomórészt ilyen áruk előállítása vagy gyártása során használt anyagok és eszközök 
megsemmisítését.   
2. Valamennyi Fél igazságügyi hatóságai felhatalmazással rendelkeznek arra, hogy ezeket az 
intézkedés eket a jogsértő költségére végrehajtsák, kivéve ha ez ellen különleges indokokra 
hivatkoznak.  
IP.45. cikk: A jogsértés megszüntetésére irányuló intézkedések  
Valamennyi Fél biztosítja, hogy amennyiben bírósági határozat a szellemitulajdon -jog megsértését 
állapítja meg, az illetékes igazságügyi hatóságok a jogsértőt határozattal eltiltsák a további 
jogsértéstől. Valamennyi Fél biztosítja továbbá, hogy az igazságügyi hatóságok eltiltó határozatot 
bocsáthassanak ki olyan közvetítővel szemben is, akinek a szolg áltatásait harmadik személy 
szellemitulajdon -jog megsértése céljából veszi igénybe.   
IP.46. cikk: Alternatív intézkedések  
Valamennyi Fél biztosíthatja, hogy az igazságügyi hatóságok indokolt esetben, azon személy 
kérelmére, akivel szemben az IP.44. cikkbe n [Korrekciós intézkedések] vagy az IP.45. cikkben [A 
jogsértés megszüntetésére irányuló intézkedések] foglalt intézkedések alkalmazhatók, pénzbeli 
kártalanítás fizetését rendeljék el a sértett fél javára az e cikkekben foglalt intézkedések alkalmazása 
helyett, amennyiben e személy nem szándékosan és nem gondatlanul járt el, az intézkedések 
végrehajtása aránytalan kárt okozna számára, és a sértett fél javára fizetendő pénzbeli kártalanítás 
észszerű ellenszolgáltatást biztosít.  
IP.47. cikk: Kártérítés  
1. Valam ennyi Fél biztosítja, hogy igazságügyi hatóságai a sértett fél kérelmére elrendeljék, 
hogy a jogsértő, aki tudta – vagy akinek kellő gondosság mellett tudnia kellett volna –, hogy 
jogsértést követ el, a jogosultnak a jogsértés folytán elszenvedett ténylege s kárnak megfelelő 
kártérítést fizessen.   
2. Valamennyi Fél biztosítja, hogy igazságügyi hatóságai a kártérítés megállapításakor:  
(a) figyelembe vegyenek minden fontos szempontot, így például a sértett fél által elszenvedett 
negatív gazdasági következmények et, ideértve a nyereségkiesést, a jogsértő által szerzett 
tisztességtelen nyereséget, és – adott esetben – a gazdasági szempontoktól eltérő tényezőket, 
mint például a jogsértő által a jogosultnak okozott erkölcsi sérelmet; vagy  
(b) az a) pont alkalmazása helyett a kártérítési összeget indokolt esetben átalányösszegben is 
megállapíthassák olyan tényezők alapján, mint legalább azon díjazás vagy jogdíjak összege, 
amely a jogosultat akkor illette volna meg, ha az adott szellemitulajdon -jog felhasználására a 
jogsértő engedélyt kért volna.  
3. Azokban az esetekben, amelyekben a jogsértő úgy fejtette ki tevékenységét, hogy nem 
tudta, vagy kellő gondosság mellett nem kellett tudnia, hogy jogsértést valósít meg, a Felek 
előírhatják, hogy az igazs ágszolgáltatási hatóságok elrendelhetik a nyereség visszafizettetését vagy 
kártérítés fizetését, amelynek összegét előzetesen is meghatározhatják.  
 
166 
 IP.48. cikk: Jogi költségek  
Valamennyi Fél biztosítja, hogy a pernyertes fél oldalán felmerülő észszerű és a rányos költségeket 
főszabályként a pervesztes fél viselje, ha méltányossági okok ennek nem mondanak ellent.   
IP.49. cikk: Bírósági határozatok közzététele  
Valamennyi Fél biztosítja, hogy a szellemitulajdon -jogok megsértése miatt indított bírósági 
eljáráso kban a bíróságok megfelelő intézkedéseket rendelhessenek el a felperes kérelmére és a 
jogsértő költségére a határozattal kapcsolatos információ terjesztése érdekében, ideértve a 
határozat megjelenítését és teljes vagy részleges közzétételét.   
IP.50. cikk:  A szerzőség vagy jogosultság vélelme  
A 3. fejezetben [A szellemitulajdon -jogok érvényesítése] foglalt intézkedések, eljárások és 
jogorvoslatok alkalmazásában:   
(a) ahhoz, hogy egy irodalmi vagy művészeti mű szerzőjét az ellenkező bizonyításáig szerzőnek 
tekintsék és ennélfogva jogsértés esetén jogosult legyen eljárás megindítására, elegendő ha 
nevét a szokásos módon feltüntetik a művön; valamint  
(b) az a) pontban foglalt rendelkezés értelemszerűen alkalmazandó a szerzői és szomszédos jogok 
jogosultjaira a védelem alatt álló teljesítményük tekintetében.  
IP.51. cikk: Közigazgatási eljárások  
Amennyiben az ügy érdemét érintő közigazgatási eljárás eredmén yeként polgári jogi jogorvoslat 
rendelhető el, az ilyen eljárásokra vonatkozó alapelvek érdemben az e szakaszban irányadó 
alapelveknek felelnek meg.  
3. szakasz: Az üzleti titokkal kapcsolatos polgári bírósági eljárások és jogorvoslati eszközök  
IP.52. cikk : Az üzleti titokkal kapcsolatos polgári bírósági eljárások és jogorvoslati eszközök  
1. Valamennyi Fél biztosítja, hogy az IP.34. cikk [Az üzleti titok védelmének terjedelme] (1) 
bekezdésében említett polgári bírósági eljárásban részt vevő bármely személy, va gy bármely olyan 
személy, aki az említett eljárások részét képező dokumentumokhoz hozzáfér, nem használhat fel 
vagy nem tehet közzé olyan üzleti titkot vagy állítólagos üzleti titkot, amelyet az illetékes 
igazságszolgáltatási hatóságok valamely érintett fé l megfelelően indokolt kérelmére bizalmasnak 
minősítettek, és amelyről e részvétel vagy hozzáférés eredményeképp szerzett tudomást.  
2. Valamennyi Fél biztosítja, hogy az (1) bekezdésben említett kötelezettség a polgári jogi 
bírósági eljárás lezárultát követőe n is érvényben maradjon mindaddig, ameddig az indokolt.  
3. Az IP.34. cikk [Az üzleti titok védelmének terjedelme] (1) bekezdésében említett polgári 
bírósági eljárás vonatkozásában valamennyi Fél biztosítja, hogy igazságügyi hatóságai hatáskörrel 
rendelkeznek  legalább arra, hogy:  
(a) irányadó jogszabályaikkal és egyéb rendelkezéseikkel összhangban ideiglenes intézkedéseket 
rendeljenek el az üzleti titok tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétes módon történő 
felhasználásának vagy felfedésének megszünt etése és megtiltása érdekében;  
 
167 
 (b) irányadó jogszabályaikkal és egyéb rendelkezéseikkel összhangban intézkedéseket rendeljenek 
el az üzleti titok tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétes módon történő 
felhasználásának vagy felfedésének megszüntet ése vagy adott esetben megtiltása érdekében;  
(c) irányadó jogszabályaikkal és egyéb rendelkezéseikkel összhangban arra kötelezzenek bárkit, 
aki üzleti titkot a tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétes módon megszerzett, 
felhasznált vagy felfedett  és tudatában volt vagy tudatában kellett volna lennie annak, hogy az 
üzleti titok megszerzése, felhasználása vagy felfedése a tisztességes kereskedelmi gyakorlattal 
ellentétes módon történik, hogy az üzleti titok jogosultjának az üzleti titok megszerzése,  
felhasználása vagy felfedése következtében elszenvedett tényleges kárnak megfelelő 
kártérítést fizessen;   
(d) az IP.34. cikk [Az üzleti titok védelmének terjedelme] (1) bekezdésében említett eljárásokban 
felhasznált vagy hivatkozott üzleti titkok vagy ál lítólagos üzleti titkok bizalmas jellegének 
megőrzéséhez szükséges különleges intézkedéseket hozzanak. Az ilyen különleges 
intézkedések, az egyes Felek irányadó jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel, többek 
között a védelemhez való joggal összhangban m agukban foglalhatják egyes 
dokumentumokhoz való hozzáférés teljes vagy részleges korlátozásának lehetőségét; a 
meghallgatásokhoz vagy az azokról készült felvételekhez vagy jegyzőkönyvekhez való 
hozzáférés korlátozását; és valamely bírósági határozat olyan betekinthető változatának 
rendelkezésre bocsátását, amelyből az üzleti titkokat tartalmazó részeket törölték vagy 
kitakarták.  
(e) szankciókat szabjanak ki a bírósági eljárásban részt vevő minden olyan személlyel szemben, aki 
elmulasztja vagy megtagadja az  üzleti titok vagy állítólagos üzleti titok védelmével kapcsolatos 
bírósági határozatok teljesítését.  
4. Valamennyi Fél biztosítja, hogy az e cikkben meghatározott intézkedések, eljárások és 
jogorvoslati eszközök igénybevételére irányuló kérelem elutasításra  kerüljön, ha az üzleti titok 
feltételezett megszerzését, felhasználását vagy felfedését az adott Fél jogszabályaival és egyéb 
rendelkezéseivel összhangban a tisztességes kereskedelmi gyakorlattal ellentétesen módon az 
alábbiak érdekében követték el:   
(a) kötelezettségszegés, visszaélés vagy jogellenes tevékenység feltárása céljából a közérdek 
védelme;   
(b) a munkavállalók részéről a képviselőik felé történő, a képviselőik feladatainak jogszerű 
ellátásához szükséges tájékoztatás;  
(c) az adott Fél irányadó jogszabályai és egyéb rendelkezései által elismert jogos érdek védelme.  
4. szakasz: Határon történő érvényesítés  
IP.53. cikk: A határokon alkalmazott intézkedések  
1. A vámellenőrzésnek alávetett áru tekintetében valamennyi Fél olyan elj árásokat fogad el 
vagy tart hatályban, amelyek keretében a jogosult az illetékes hatósághoz40 benyújtott kérelemben 
kérheti a feltehetően szellemitulajdon -jogot sértő áru átengedésének felfüggesztését vagy 
visszatartását.  Ezen alszakasz alkalmazásában „felt ehetően szellemitulajdon -jogot sértő áru”: olyan 
                                                            
40  Az Európai Unió esetében az illetékes hatóság a vámhatóságok.  
 
168 
 áru, amely feltehetően védjegyet, szerzői és szomszédos jogot, földrajzi árujelzőt, szabadalmat, 
használati mintát, ipari formatervezési mintát, integrált áramkörök topográfiáit vagy növényfajta -
oltalmat sér t.  
2. Valamennyi Fél rendelkezik olyan elektronikus rendszerekkel, amelyek segítségével a 
vámhatósága kezelni tudja a jóváhagyott vagy nyilvántartásba vett kérelmeket.  
3. Valamennyi Fél biztosítja, hogy vámhatóságai ne számítsanak fel díjat a kérelem vagy 
beje gyeztetés feldolgozásából eredő adminisztratív költségek fedezésére.  
4. Valamennyi Fél biztosítja, hogy vámhatóságai észszerű időn belül döntsenek a kérelem 
elfogadásáról vagy nyilvántartásba vételéről.  
5. Valamennyi Fél rendelkezik arról, hogy az (1) bekezdés ben említett kérelmek több 
szállítmányra is vonatkozzanak.  
6. A vámellenőrzésnek alávetett áru tekintetében valamennyi Fél biztosítja, hogy vámhatóságai 
hivatalból rendelkezhessenek a feltehetően szellemitulajdon -jogot sértő áru átengedésének 
felfüggesztéséről vagy visszatartásáról.  
7. Valamennyi Fél biztosítja, hogy vámhatóságaik kockázatelemzést alkalmazzanak a 
feltehetően szellemitulajdon -jogot sértő áru azonosítására.  
8. Valamennyi Fél felhatalmazhatja vámhatóságát arra, hogy kérésre tájékoztass a a jogosultat 
az áruról, beleértve annak megnevezését és tényleges vagy becsült mennyiségét, valamint – 
amennyiben ismert – a feladó, az importőr, az exportőr vagy a címzett nevét és címét, továbbá azon 
áru származási vagy eredeti szerinti országát, amely nek kiadását felfüggesztették, vagy amelyeket 
visszatartottak.  
9. Valamennyi Fél rendelkezik olyan eljárásokkal, amelyek lehetővé teszik a feltehetően 
szellemitulajdon -jogot sértő áru megsemmisítését anélkül, hogy a jogsértés hivatalos 
megállapításához előzet es közigazgatási vagy bírósági eljárásra lenne szükség, amennyiben az 
érintett személyek beleegyeznek a megsemmisítésbe, vagy nem ellenzik azt. Amennyiben a 
feltehetően szellemitulajdon -jogot sértő árut nem semmisítik meg, úgy valamennyi Fél biztosítja, 
hogy – különös méltánylást érdemlő körülmények kivételével – az árut úgy távolítsák el a 
kereskedelmi forgalomból, hogy elkerüljék a jogosultnak történő bármilyen károkozást.  
10. Valamennyi Fél rendelkezik olyan eljárásokkal, amelyek lehetővé teszik a postai 
küldeményekben vagy futárszolgálattal feladott hamisított védjegyek és kalózáru gyors 
megsemmisítését.  
11. Valamennyi Fél rendelkezik arról, hogy a vámhatóságok kérésére a megadott vagy 
nyilvántartásba vett kérelem jogosultja köteles legyen megtéríteni a vámhat óságoknál vagy a 
vámhatóságok nevében eljáró más feleknél az áru visszatartása vagy kiadása felfüggesztésének 
időpontjától kezdve felmerült költségeket, beleértve a tárolást, a kezelést, valamint az áru 
megsemmisítésével vagy ártalmatlanításával kapcsolato s költségeket.  
12. Valamennyi Fél dönthet úgy, hogy ezt a cikket nem alkalmazza azon áru behozatalára, 
amelyet maga a jogtulajdonos vagy az ő engedélyével más személy egy másik országban hoz 
forgalomba. A Felek kizárhatják e cikk alkalmazása alól az utasok sze mélyi poggyászában behozott, 
nem kereskedelmi jellegű árut.  
 
169 
 13. Valamennyi Fél lehetővé teszi vámhatóságai számára, hogy rendszeres párbeszédet 
tartsanak fenn és előmozdítsák az együttműködést az érdekelt felekkel és a szellemitulajdon -jogok 
érvényesítésében részt vevő egyéb hatóságokkal.  
14. A Felek együttműködnek a feltehetően szellemitulajdon -jogot sértő áru nemzetközi 
kereskedelme tekintetében. A Felek megosztják egymással különösen a feltehetően 
szellemitulajdon -jogot sértő áru kereskedelmére vonatkozó azon információkat, amelyek a másik 
Felet érintik.  
15. Az együttműködés egyéb formáinak sérelme nélkül, a vámügyekben történő kölcsönös 
közigazgatási segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyvet kell alkalmazni a szellemitulajdon -jogokra 
vonatkozó azon jogszabályok megs értése tekintetében, amelyek végrehajtására valamely Fél 
vámhatóságai e cikkel összhangban hatáskörrel rendelkeznek.  
IP.54. cikk: Az 1994. évi GATT - és a TRIPS -megállapodással való összhang  
A szellemitulajdon -jogoknak a vámhatóságok általi érvényesítése cé ljából a határon alkalmazott 
intézkedések végrehajtása során – függetlenül attól, hogy azok e szakasz rendelkezéseinek hatálya 
alá tartoznak -e –, a Feleknek biztosítaniuk kell az 1994. évi GATT  és a TRIPS -megállapodás – és 
különösen az 1994. évi GATT V. ci kke és a TRIPS -megállapodás 41. cikke valamint III. részének 4. 
szakasza szerinti kötelezettségeikkel való összhangot.  
4. fejezet: Egyéb rendelkezések  
IP.55. cikk: Együttműködés  
1. A Felek együttműködnek az e cím szerinti kötelezettségvállalások és kötelezet tségek 
végrehajtásának támogatása céljából.  
2. Az együttműködés területei többek között, de nem kizárólagosan a következő 
cselekményekre terjednek ki:  
(a) a szellemitulajdon -jogokra irányadó jogi keretre, valamint az oltalom és a jogérvényesítés 
releváns sza bályaira vonatkozó információcsere;  
(b) a jogalkotási fejleményekkel, a szellemitulajdon -jogok érvényesítésével, valamint a központi és 
az az alatti szintű érvényesítéssel kapcsolatos tapasztalatcsere a vám -, rendőrségi, 
közigazgatási és igazságszolgáltat ási szervek között;  
(c) koordináció – harmadik országokkal is – a hamisított áru exportjának megelőzéséért;  
(d) technikai segítségnyújtás, kapacitásépítés, a személyzet cseréje és képzése;  
(e) a szellemitulajdon -jogok oltalma és védelme, valamint az ezz el kapcsolatos információk 
terjesztése többek között az üzleti körök és a civil társadalom körében;  
(f) a fogyasztók és a jogosultak tudatosságának erősítése;  
(g)  az intézményi együttműködés javítása, különösen a Felek szellemitulajdon -jogi hivatalai 
között;  
 
170 
 (h) a nyilvánosság tudatosságának bővítése és előmozdítása a szellemitulajdon -jogok védelmével 
és érvényesítésével kapcsolatos politikák terén;  
(i) a szellemitulajdon -jogok védelmének és érvényesítésének előmozdítása a köz - és magánszféra 
együttműködésével, kis - és középvállalkozások bevonásával;   
(j) hatékony stratégiák kidolgozása a célközönségek és kommunikációs programok azonosítása 
céljából, ame lyek erőteljesebben felhívják a fogyasztók és a média figyelmét a 
szellemitulajdon -jogok megsértésének hatásaira, valamint annak egészségügyi és biztonsági 
kockázataira és a szervezett bűnözéssel való kapcsolatára.  
3. A Felek közvetlenül vagy a szellemi tula jdonnal foglalkozó szakbizottságon keresztül 
kapcsolatot tartanak az e cím végrehajtásával és működésével kapcsolatos valamennyi kérdésben.  
IP.56. cikk: Az érdekelt felek önkéntes kezdeményezései  
Valamennyi Fél törekszik arra, hogy elősegítse az érdekelt felek önkéntes kezdeményezéseit a 
szellemitulajdon -jogokkal kapcsolatos jogsértések visszaszorítása érdekében az online és más 
piactereken is, amelyek konkrét problémákra összpontosítanak és realisztikus, kiegyensúlyozott, 
arányos és minden érintett számár a méltányos gyakorlati megoldásokat keresnek többek között a 
következő módokon:  
(a) saját területén valamennyi Fél törekszik arra, hogy konszenzust teremtsen az érdekelt felek 
között a szellemitulajdon -jogok védelme és érvényesítése, valamint a jogsértése k 
visszaszorítása terén a megoldások elősegítésére és a nézeteltérések feloldására irányuló 
önkéntes kezdeményezések megkönnyítése érdekében;  
(b) a Felek törekszenek arra, hogy megosszák egymással a területükön az érdekelt felek önkéntes 
kezdeményezéseine k megkönnyítésére irányuló erőfeszítésekre vonatkozó információkat; 
valamint  
(c) a Felek kölcsönösen törekszenek egymás érdekelt felei közötti nyílt párbeszéd és 
együttműködés előmozdítására, a közös megoldások ösztönzésére, a szellemitulajdon -jogok 
védelm ével és érvényesítésével kapcsolatos nézeteltérések feloldására és a jogsértések 
visszaszorítására.  
IP.57. cikk: A földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos felülvizsgálat  
Figyelembe véve az egyrészről az Egyesült Királyság, másrészről az Európai Unió és az Európ ai 
Atomenergia -közösség között létrejött bármely korábbi kétoldalú megállapodás vonatkozó 
rendelkezéseit, a Felek közösen törekedhetnek arra, hogy megállapodjanak a földrajzi árujelzőik 
oltalmára és hatékony belföldi érvényesítésére vonatkozó szabályokról.  
VI. CÍM: KÖZBESZERZÉ S 
1. fejezet: Hatály  
PPROC.1. cikk: Célkitűzés  
E cím célja annak biztosítása, hogy valamennyi Fél ajánlattevői több lehetőséget kapjanak a 
közbeszerzési eljárásokban való részvételre, valamint hogy javuljon a közbeszerzési eljárások 
átláthatósága.  
 
171 
 PPROC.2. cikk: A közbeszerzésről szóló megállapodás (GPA) egyes rendelkezéseinek e 
megállapodásba foglalása és a megállapodás hatálya alá tartozó beszerzések  
1.  A közbeszerzésről szóló megállapodásnak (a továbbiakban: GPA) a PPROC -1. mellékle t A. 
szakaszában meghatározott rendelkezéseit – beleértve az egyes Feleknek a GPA I. függelékéhez 
csatolt mellékleteit is – a Felek belefoglalják ebbe a címbe.  
2.  E cím alkalmazásában „megállapodás hatálya alá tartozó beszerzés”: olyan beszerzés, 
amelyre a GPA II. cikke alkalmazandó, továbbá a PPROC -1. melléklet B. szakaszában felsorolt 
beszerzés.  
3.  A megállapodás hatálya alá tartozó beszerzések tekintetében valamennyi Fél értelemszerűen 
alkalmazza a GPA -nak a PPROC -1. melléklet A. szakaszában meghatároz ott rendelkezéseit a másik Fél 
ajánlattevőire, áruira vagy szolgáltatásaira.  
2. fejezet: A megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésekre vonatkozó további szabályok  
PPROC.3. cikk: Elektronikus eszközök alkalmazása a beszerzésben  
1.  Valamennyi Fél biztosí tja, hogy a beszerzést végző szervei a megállapodás hatálya alá tartozó 
beszerzéseket a lehető legnagyobb mértékben elektronikus úton bonyolítsák le.  
2.  A beszerzést végző szerv akkor minősül a megállapodás hatálya alá tartozó beszerzést 
elektronikus úton  bonyolító szervnek, ha a szerv elektronikus információs és kommunikációs 
eszközöket alkalmaz a következőkhöz:  
(a) a hirdetmények és az ajánlattételi dokumentáció közzététele a beszerzési eljárások során; 
valamint  
(b) a részvételi jelentkezések és az ajánl atok benyújtása.  
3.  Az ilyen elektronikus információs és kommunikációs eszközöknek – a különleges helyzetek 
kivételével — megkülönböztetésmentesnek, általánosan elérhetőnek és a széles körben használt 
információs és kommunikációs technológiai termékekkel interoperábilisnak kell lenniük, és nem 
korlátozhatják a beszerzési eljáráshoz való hozzáférést.  
4.  Valamennyi Fél biztosítja, hogy a beszerzést végző szervei jogszabályaival összhangban 
fogadják és dolgozzák fel az elektronikus számlákat.  
PPROC.4. cikk: Elektronikus hirdetmények  
A megállapodás hatálya alá tartozó beszerzések tekintetében valamennyi beszerzési hirdetménynek 
– beleértve a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményeket, az összefoglaló hirdetményeket, a 
tervezett beszerzésről szóló hirdetménye ket és a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatókat is – 
elektronikus úton, díjmentesen és egyetlen internetes hozzáférési ponton keresztül közvetlenül 
hozzáférhetőnek kell lennie.  
PPROC.5. cikk: Alátámasztó bizonyítékok  
Valamennyi Fél biztosítja, hogy a részvételi kérelmek vagy az ajánlatok benyújtásakor a beszerzést 
végző szervek ne követeljék meg az ajánlattevőktől az alátámasztó bizonyítékok egészének vagy egy 
részének benyújtását arra vonatkozóan, hogy nincsenek olyan helyzetben, amelyben az ajánlat tevő 
 
172 
 kizárható, és hogy teljesítik a részvétel feltételeit, kivéve, ha ez a beszerzés megfelelő 
lebonyolításához szükséges.  
PPROC.6. cikk: Részvételi feltételek  
Valamennyi Fél biztosítja, hogy amennyiben beszerzést végző szervei a megállapodás hatálya alá 
tartozó beszerzésben való részvétel feltételeként előírják az ajánlattevőnek, hogy bizonyítsa korábbi 
tapasztalatát, ne követeljék meg, hogy az ajánlattevő az ad ott Fél területén rendelkezzék ilyen 
tapasztalattal.  
PPROC.7. cikk: Nyilvántartási rendszerek és minősítési eljárások  
Ha egy Fél ajánlattevői nyilvántartási rendszert üzemeltet, akkor biztosítja, hogy az érdekelt 
ajánlattevők bármikor kérelmezhessék nyilv ántartásba vételüket. Valamennyi, kérelmet benyújtó 
érdekelt ajánlattevőt észszerű időn belül tájékoztatni kell a kérelme elfogadásáról vagy elutasításáról 
szóló határozatról.  
PPROC.8. cikk: Meghívásos eljárás  
Valamennyi Fél biztosítja, hogy amennyiben a beszerzést végző szerv meghívásos pályázati eljárást 
alkalmaz, a beszerzést végző szerv az ajánlattételi felhívásokat olyan számú ajánlattevőhöz intézze, 
amely elegendő a valódi verseny biztosításához anélkül, hogy befolyásolná a beszerzési rendszer 
működé si hatékonyságát.  
PPROC.9. cikk: Kirívóan alacsony árak  
A GPA XV. cikkének (6) bekezdése értelmében ha a beszerzést végző szervhez a többi benyújtott 
ajánlathoz képest kirívóan alacsony árat tartalmazó ajánlat érkezik, a beszerzést végző szerv 
tisztázhatja  a beszállítóval azt is, hogy az ár figyelembe veszi -e a támogatások odaítélését.  
PPROC.10. cikk: Környezetvédelmi, szociális és munkaügyi szempontok  
Valamennyi Fél biztosítja, hogy beszerzést végző szervei a közbeszerzési eljárás során figyelembe 
vehessék  a környezetvédelmi, munkaügyi és szociális megfontolásokat, feltéve, hogy ezek a 
megfontolások összeegyeztethetők az 1. és a 2, fejezetben megállapított szabályokkal, és 
szerepelnek a szándékolt beszerzésről szóló hirdetményben vagy a szándékolt beszerzés ről szóló 
hirdetményként használt más hirdetményben vagy az ajánlattételi dokumentációban.  
PPROC.11. cikk: Hazai jogorvoslati eljárások  
1. Ha az egyik Fél a GPA XVIII. cikkének (4) bekezdése szerint pártatlan közigazgatási hatóságot 
jelöl ki, akkor az adot t Fél biztosítja, hogy:  
(a) a kijelölt hatóság tagjai kinevezésük ideje alatt függetlenek, pártatlanok és külső befolyástól 
mentesek;  
(b) a kijelölt hatóság tagjait hivatali idejük alatt nem bocsáthatják el akaratuk ellenére, kivéve, ha 
elbocsátásukat a kijelölt h atóságra vonatkozó rendelkezések írják elő; valamint  
(c) a kijelölt hatóság elnöke vagy legalább egy másik tagja olyan jogi és szakmai képesítéssel 
rendelkezik, amely egyenértékű a Fél jogszabályai és egyéb rendelkezései szerint képesített 
bírák, ügyvédek vagy  más jogi szakértők képesítésével.  
 
173 
 2. Valamennyi Fél elfogad vagy fenntart eljárásokat olyan azonnali átmeneti intézkedésekre 
vonatkozóan, amelyek biztosítják az ajánlattevő számára a beszerzésben való részvétel lehetőségét. 
A GPA XVIII. cikke (7) bekezdés ének a) pontjában előírt ilyen ideiglenes intézkedések a közbeszerzési 
eljárás felfüggesztését, illetve – amennyiben a beszerzést végző szerv már szerződést kötött, és 
valamelyik Fél így rendelkezett – a szerződés teljesítésének felfüggesztését eredményezh etik. Az 
eljárások lehetővé tehetik az érintett érdekek – többek között a közérdek – szempontjából 
túlnyomóan hátrányos következmények figyelembevételét annak eldöntésekor, hogy szükséges -e az 
említett intézkedések alkalmazása. Az intézkedés mellőzését írá sban kell indokolni.  
3. Abban az esetben, ha egy érdekelt vagy részt vevő ajánlattevő az (1) bekezdésben említett 
kijelölt hatóságnak kifogást nyújtott be, valamennyi Fél elvben gondoskodik arról, hogy a beszerzést 
végző szerv mindaddig ne köthesse meg a s zerződést, amíg az adott hatóság vonatkozó szabályaival, 
jogszabályaival és eljárásaival összhangban a kifogás kapcsán nem hoz határozatot vagy nem tesz 
ajánlást ideiglenes intézkedésre, kiigazító intézkedésre vagy a (2), (5) és (6) bekezdésben említettek 
szerint elszenvedett veszteség vagy kár ellentételezésére vonatkozóan. Valamennyi Fél rendelkezhet 
úgy, hogy elkerülhetetlen és kellően indokolt körülmények között a szerződést mégis meg lehet 
kötni.  
4. Valamennyi Fél rendelkezhet a következőkről:  
(a) a szerző dés odaítéléséről szóló döntés és a szerződés megkötése közötti szerződéskötési 
tilalmi időszak, annak érdekében, hogy elegendő időt biztosítson az elutasított ajánlattevőnek 
annak felmérésére, hogy indokolt -e jogorvoslati eljárást kezdeményeznie; vagy  
(b) elegendő időt biztosítson egy érdekelt ajánlattevőnek kifogás benyújtására, amely indokolttá 
teheti a szerződés végrehajtásának felfüggesztését.  
5. A GPA XVIII. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti kiigazító intézkedés tartalmazhat egyet 
vagy többet a kö vetkezők közül:  
(a) a megkülönböztető műszaki, gazdasági vagy pénzügyi előírások törlése az ajánlati felhívásból, 
az ajánlattételhez szükséges dokumentációból, illetve minden egyéb, a kérdéses pályázati 
eljárással kapcsolatos dokumentumból, és új közbeszerzési  eljárás lefolytatása;  
(b) a közbeszerzési eljárás megismétlése a feltételek megváltoztatása nélkül;  
(c) a szerződés odaítéléséről szóló döntés hatályon kívül helyezése, és egy új döntés elfogadása a 
szerződés odaítéléséről;  
(d) a szerződés felmondása vagy érvénytelen ségének kinyilatkoztatása; vagy  
(e) egyéb intézkedések elfogadása az 1. és 2. fejezetben foglaltak megsértésének orvosolása 
végett, például egy adott pénzösszeg megfizetésére kötelezés mindaddig, amíg a jogsértést 
hatásosan nem orvosolták.  
6. A GPA XVIII. cikk e (7) bekezdésének b) pontjával összhangban valamennyi Fél rendelkezhet 
az elszenvedett veszteség vagy kár ellentételezéséről. E tekintetben, ha az adott Fél jogorvoslati 
szerve nem bíróság, és az ajánlattevő úgy ítéli meg, hogy megsértették az 1. és 2. fe jezet szerinti 
kötelezettségek végrehajtására vonatkozó hazai jogszabályokat és egyéb rendelkezéseket, az 
ajánlattevő bírósághoz fordulhat, többek között azzal a céllal, hogy a Fél bírósági eljárásainak 
megfelelően kártérítést követeljen.  
 
174 
 7. Valamennyi Fél  elfogadja vagy fenntartja azokat a szükséges eljárásokat, amelyekkel 
eredményesen végrehajtják a jogorvoslati szervek által hozott határozatokat vagy ajánlásokat, vagy a 
bírósági jogorvoslati szervek határozatait.  
3. fejezet: Nemzeti elbánás a megállapodá s hatálya alá tartozó beszerzéseken túl  
PPROC.12. cikk: Fogalommeghatározások  
1.  E fejezet alkalmazásában a „Felek által biztosított elbánás”:  
(a)  az Egyesült Királyság tekintetében nem kedvezőtlenebb elbánás, mint a hasonló helyzetekben 
az Egyesült Kirá lyság ajánlattevői számára biztosított legkedvezőbb elbánás; valamint  
(b)  a valamely tagállam tekintetében nem kedvezőtlenebb elbánás, mint a hasonló helyzetekben 
az adott tagállam ajánlattevői számára az adott tagállamban biztosított legkedvezőbb elbánás . 
2.  E fejezet alkalmazásában valamely Fél olyan ajánlattevője, amely jogi személy:  
(a)  az Unió esetében az uniós jog vagy legalább egy tagállam joga szerint létrehozott vagy 
szervezett jogi személy, amely az Unió területén tényleges üzleti tevékenységet  folytat, mely 
fogalmat az Unió – az Európai Közösséget létrehozó szerződésről a WTO -nak küldött 
értesítésével (WT/REG39/1) összhangban – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 54. 
cikkében foglalt, az Unió egy tagállama gazdaságával fenntartott „tény leges és folyamatos 
kapcsolat” fogalmával egyenértékűnek tekint; valamint  
(b)  az Egyesült Királyság esetében az Egyesült Királyság joga szerint létrehozott vagy szervezett 
jogi személy, amely az Egyesült Királyság területén tényleges üzleti tevékenységet folytat.  
PPROC.13. cikk: A helyben letelepedett ajánlattevőkre vonatkozó nemzeti elbánás  
1.  Egy beszerzés tekintetében az egyik Fél intézkedése nem eredményezheti azt, hogy a másik 
Félnek a területén letelepedett ajánlattevői  egy jogi személy létrehozása,  megszerzése vagy 
fenntartása révén  kedvezőtlenebb elbánásban részesüljenek, mint amilyenben az adott Fél saját 
hasonló ajánlattevőit részesíti41. 
2.  Az e cikkben előírt nemzeti elbánásra vonatkozó kötelezettség alkalmazása továbbra is a 
GPA III. cikkében meghatározott biztonsággal kapcsolatos és általános kivételek hatálya alá tartozik, 
még akkor is, ha a közbeszerzés e cím értelmében nem minősül a megállapodás hatálya alá tartozó 
közbeszerzésnek.  
4. fejezet: Egyéb rendelkezések  
PPROC.14. cikk: A piacra ju tási kötelezettségvállalások módosításai és helyesbítései  
Valamennyi Fél módosíthatja vagy helyesbítheti a PPROC -1. melléklet B. szakaszának megfelelő 
alszakaszában szereplő piacra jutási kötelezettségvállalásait a PPROC.15 [Módosítások] –PPROC.18 [A 
PROC -1. melléklet B. szakaszának módosítása] cikkekben rögzített eljárásnak megfelelően.  
                                                            
41  Az egyérte lműség érdekében az e cikkben előírt nemzeti elbánásra vonatkozó kötelezettség 
alkalmazására a PPROC -1. MELLÉKLET [Közbeszerzés] B1. és B2. alszakasza megjegyzései közül a 
3. megjegyzésben említett kivételek vonatkoznak.  
 
175 
 PPROC.15. cikk: Módosítások  
1.  A PPROC -1. melléklet B. szakaszának valamely alszakaszát módosítani kívánó Fél:  
(a) írásban értesíti a másik Felet; valamint  
(b) az értesítésben ismerteti a másik Fél számára ajánlott megfelelő kompenzációs kiigazításokra 
irányuló javaslatot annak érdekében, hogy a módosítást megelőzővel összehasonlítható szintű 
piacra jutási kötelezettségvállalást lehessen fenntartani.  
2.  Az (1) bekezdés b) pontj a ellenére egyik Fél sem köteles kompenzációs kiigazítást nyújtani a 
másik Félnek, ha a javasolt módosítás olyan beszerzést végző szervre vonatkozik, amely felett a Fél 
ténylegesen megszüntette ellenőrzését vagy befolyását a megállapodás hatálya alá tartoz ó 
beszerzések tekintetében.  
Az egyik Félnek a megállapodás hatálya alá tartozó beszerzést végző szervek feletti ellenőrzése vagy 
befolyása akkor tekinthető megszűntnek, ha a beszerzést végző szerv versenynek van kitéve olyan 
piacokon, amelyre nem korlátozo tt a bejutás.  
3. A másik Fél kifogást emelhet az (1) bekezdés a) pontjában említett módosítással szemben, ha 
vitatja, hogy:  
(a) az (1) bekezdés b) pontja alapján javasolt kompenzációs kiigazítás megfelelő a piacra jutási 
kötelezettségvállalásoknak a kölcsönöse n elfogadottakkal összehasonlítható szintje 
fenntartásához; vagy  
(b) a javasolt módosítás olyan beszerzést végző szervre vonatkozik, amely felett a Fél a (2) 
bekezdésnek megfelelően ténylegesen megszüntette ellenőrzését vagy befolyását.  
A másik Fél az (1) beke zdés a) pontjában említett értesítés kézhezvételétől számított 45 napon belül 
emelhet írásban kifogást; ennek hiányában úgy tekintendő, hogy elfogadta a kompenzációs 
kiigazítást vagy a módosítást, többek között a hatodik rész [Vitarendezés és horizontális 
rendelkezések] I. címének [Vitarendezés] alkalmazásában.  
PPROC.16. cikk: Helyesbítések  
1.   A PPROC -1. melléklet B. szakaszának valamely alszakaszát helyesbíteni kívánó Fél írásban 
értesíti erről a másik Felet.  
A PPROC -1. melléklet B. szakasza alatti alsza kaszok következő módosításai tekintendők 
helyesbítésnek, feltéve, hogy nem érintik az e címben előírt, kölcsönösen elfogadott piacra jutási 
kötelezettségvállalásokat:  
(a) a beszerzést végző szerv nevének megváltozása;  
(b) az adott alszakaszban szereplő két vagy tö bb beszerzést végző szerv egyesülése; valamint  
(c) az adott alszakaszban szereplő beszerzést végző szerv szétválása két vagy több beszerzést 
végző szervre, amelyeket hozzáadnak az ugyanazon alszakaszban felsorolt beszerzést végző 
szervekhez.  
 
176 
 2.   Az értesítés kézhezvételétől számított 45 napon belül bármelyik Fél értesítheti a többi Felet 
a javasolt helyesbítéssel szembeni kifogásáról. A kifogást előterjesztő Félnek fel kell tüntetnie, hogy 
miért véli úgy, hogy a javasolt helyesbítés nem az (1) bekezdés szerint i változás, valamint le kell írnia, 
hogy a javasolt helyesbítés milyen hatással jár az e megállapodásban előírt kölcsönösen elfogadott 
piacra jutási kötelezettségvállalásokra. Amennyiben az értesítés kézhezvételétől számított 45 napon 
belül nem terjesztene k elő írásban ilyen kifogást, úgy tekintendő, hogy a Fél elfogadta a javasolt 
helyesbítést.  
PPROC.17. cikk: Konzultáció és vitarendezés  
Ha valamelyik Fél kifogást emel a PPROC.15. cikkben [Módosítások] említett javasolt módosítással 
vagy kompenzációs kiig azítással, illetve a PPROC.16. cikkben [Helyesbítések] említett javasolt 
helyesbítéssel szemben, a Felek törekednek arra, hogy a kérdést konzultáció útján rendezzék. 
Amennyiben a kifogás kézhezvételétől számított 60 napon belül nem születik megállapodás, a z a Fél, 
amelyik módosítani vagy helyesbíteni kívánja a PPROC -1. melléklet B. szakaszában szereplő 
alszakaszát, az ügyet az e megállapodás hatodik része [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. 
címének [Vitarendezés] megfelelően vitarendezési eljárá s elé utalhatja annak megállapítása 
érdekében, hogy a kifogás indokolt -e. 
PPROC.18. cikk: A PPROC -1. melléklet B. szakaszának módosítása  
Ha valamely Fél nem emel kifogást a módosítás ellen a PPROC.15. cikk [Módosítások] (3) bekezdése 
szerint vagy a helyesb ítés ellen a PPROC.16. cikk [Helyesbítések] (2) bekezdése szerint, vagy ha a 
Felek a módosításról vagy helyesbítésről a PPROC.17. cikk [Konzultáció és vitarendezés] szerinti 
konzultáció útján megállapodtak, vagy ha az ügyben végső döntés született e megáll apodás hatodik 
részének [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címe [Vitarendezés] alapján, akkor a 
partnerségi tanács módosítja a PPROC -1. melléklet B. szakaszának vonatkozó alszakaszát a megfelelő 
módosítások vagy helyesbítések vagy kompenzációs  kiigazítások átvezetése érdekében.  
PPROC.19. cikk: Együttműködés  
1.  A Felek elismerik azokat az előnyöket, amelyek a közbeszerzési piacok kölcsönös 
liberalizációjának nemzetközi előmozdítása terén való együttműködésből származhatnak.  
2.  A Felek egymás rendelkezésére bocsátják a megállapodás hatálya alá tartozó beszerzésekre 
vonatkozó éves statisztikákat.  
 
VII. CÍM: KIS - ÉS KÖ ZÉPVÁLLALKOZÁSOK  
SME.1. cikk: Célkitűzés  
E cím célkitűzése a kis - és középvállalkozások azon képességének fejlesztése, hogy részesülni 
tudjanak az első tárgykörben [Kereskedelem] rögzített előnyökből.  
SME.2. cikk: Információmegosztás  
1. Valamennyi Fél létrehoz a kis - és középvállalkozások számára egy olyan nyilvánosan 
hozzáférhető weboldalt, amely az első tárgykörre [Kereskedel em] vonatkozó információkat 
tartalmaz, beleértve a következőket:  
(a) az első tárgykör [Kereskedelem] összefoglalása;  
 
177 
 (b) az első tárgykör [Kereskedelem] azon rendelkezéseinek leírása, amelyekről a Felek úgy vélik, 
hogy mindkét Fél kis - és középvállalkozás ainak szempontjából relevánsak; valamint  
(c) bármely további információ, amelyet a Felek hasznosnak ítélnek meg az első tárgykörben 
[Kereskedelem] rögzített előnyökből részesülni kívánó kis - és középvállalkozásoknak.  
2. Az (1) bekezdésben előírt weboldalon  valamennyi Fél feltünteti a következőkre mutató 
internetes hivatkozásokat:  
(a) az első tárgykör [Kereskedelem] szövege;  
(b) a másik Fél megfelelő weboldala; valamint  
(c) a saját hatóságainak weboldalai, amelyekről a Fél úgy véli, hogy hasznos információka t 
szolgáltat a területén folytatott kereskedésben és üzleti tevékenységben érdekelt személyek 
számára.  
3. Az (1) bekezdésben előírt weboldalon valamennyi Fél feltünteti a saját hatóságainak 
weboldalára mutató internetes hivatkozásokat, amelyek a következők ről tájékoztatnak:  
(a) vámügyi jogszabályok és egyéb rendelkezések, behozatali, kiviteli és továbbítási eljárások, 
valamint vonatkozó formanyomtatványok, dokumentumok és egyéb szükséges információk;  
(b) a szellemitulajdon -jogra – ideértve a földrajzi jelz éseket – vonatkozó jogszabályok, egyéb 
rendelkezések és eljárások;  
(c) technikai jogszabályok és egyéb rendelkezések, szükség esetén a kötelező 
megfelelőségértékelési eljárások és a megfelelőségértékelő szervezetek jegyzékeire mutató 
hivatkozások, amennyib en az e tárgykör I. címének [Árukereskedelem] 4. fejezetében [A 
kereskedelem technikai akadályai] meghatározottak szerint kötelező a harmadik fél által 
végzendő megfelelőségértékelés;  
(d) az e tárgykör I. címének [Árukereskedelem] 3. fejezetében [Állat - és növényegészségügyi 
kérdések] meghatározott behozatalhoz és kivitelhez kapcsolódó állat - és növényegészségügyi 
intézkedésekről szóló jogszabályok és egyéb rendelkezések;  
(e) közbeszerzési jogszabályok és egyéb rendelkezések, a közbeszerzési hirdetményekhez  való, az 
e tárgykör VI. címében [Közbeszerzés] meghatározott egységes internetes hozzáférési pont, 
valamint az említett címben foglalt egyéb vonatkozó rendelkezésekről szóló jogszabályok és 
egyéb rendelkezések;  
(f) cégbejegyzési eljárások; valamint  
(g) egyéb olyan információk, amelyek a Fél megítélése szerint a kis - és középvállalkozások 
segítségére lehetnek.  
4. Valamennyi Fél feltüntet az (1) bekezdésben említett weboldalon egy olyan adatbázisra 
mutató internetes hivatkozást, amely a vámtarifa szerinti nó menklatúra kódja segítségével 
elektronikusan kereshető, és amely a piacára való bejutás tekintetében a következő információkat 
tartalmazza:  
(a)  a tarifális intézkedések és a vámügyi információk tekintetében:  
 
178 
 (i) vámtételek és kvóták, ideértve a legnagyobb  kedvezményben részesített nemzetet, a 
legnagyobb kedvezményben nem részesített nemzetekre vonatkozó vámtételeket, 
valamint a preferenciális vámtételeket és a vámkontingenseket;  
(ii) jövedéki adók;  
(iii) adók (hozzáadottérték -adó/forgalmi adó);  
(iv) vámok és egyéb díjak, ideértve az egyéb termékspecifikus díjakat is;  
(v) az e tárgykör I. címének [Árukereskedelem] 2. fejezetében [Származási szabályok] 
meghatározott származási szabályok;  
(vi) vámvisszatérítés, halasztott vámfizetés vagy más olyan kedvezmény, amely a vámokat 
csökkenti, visszatéríti vagy azok alól mentességet biztosít;  
(vii) az áru vámértékének meghatározásához használt kritériumok; valamint  
(viii)  egyéb vámjellegű intézkedések;  
(b)  a vámtarifa szerinti nómenklatúrával kapcsolatos nem tarifális  intézkedések tekintetében:  
(i) a behozatali eljárásokhoz szükséges információk; valamint  
(ii) a nem tarifális intézkedésekkel kapcsolatos információk.  
5. Valamennyi Fél rendszeresen – vagy a másik Fél kérésére – frissíti az (1) –(4) bekezdésben 
említett, a  weboldalán feltüntetett információkat és hivatkozásokat annak érdekében, hogy ezek az 
információk és hivatkozások naprakészek és pontosak legyenek.  
6. Valamennyi Fél biztosítja, hogy az (1) –(4) bekezdésben említett információk és hivatkozások 
a kis - és kö zépvállalkozások számára megfelelő módon legyenek feltüntetve.  Valamennyi Fél 
törekszik arra, hogy az információkat angolul hozzáférhetővé tegye.  
7. Egyik Fél egyik személye sem kötelezhető az (1) –(4) bekezdés alapján nyújtott 
információkhoz való hozzáfé rés fejében díj fizetésére.  
SME.3. cikk: Kis - és középvállalkozások kapcsolattartó pontjai  
1. A megállapodás hatálybalépésekor valamennyi Fél kijelöl egy kapcsolattartó pontot az e 
cikkben felsorolt feladatok ellátására, és értesíti a másik Felet a kapcsol attartó pont elérhetőségi 
adatairól. A Felek az adott elérhetőségi adatokkal kapcsolatos bármilyen változásról haladéktalanul 
értesítik egymást.  
2. A Felek kis - és középvállalkozásainak kapcsolattartó pontjai a következő feladatokat látják el:  
(a) töreked nek annak biztosítására, hogy az első tárgykör [Kereskedelem] végrehajtása során 
figyelembe vegyék a kis - és középvállalkozások érdekeit, valamint hogy mindkét Fél kis - és 
középvállalkozásai részesülhessenek az első tárgykör [Kereskedelem] előnyeiből;  
(b)  megfontolják a kis - és középvállalkozások számára fontos kérdésekben a Felek közötti 
együttműködés megerősítésének módjait a kis - és középvállalkozások kereskedelmi és 
beruházási lehetőségeinek növelése érdekében;  
 
179 
 (c)  biztosítják, hogy az SME.2. cikkben  [Információmegosztás] említett információk naprakészek, 
pontosak és a kis - és középvállalkozások számára relevánsak legyenek. A kis - és 
középvállalkozások kapcsolattartó pontján keresztül bármely Fél javasolhat olyan további 
információkat, amelyeket a más ik Fél feltüntethet az SME.2. cikkel [Információmegosztás] 
összhangban fenntartandó weboldalán;  
(d)  megvizsgálnak az első tárgykör [Kereskedelem] végrehajtásával kapcsolatos, kis - és 
középvállalkozásokat érintő ügyeket, többek között a következőket:  
(i) a partnerségi tanács azon feladatának elvégzését támogató információcsere, amely az 
első tárgykörben [Kereskedelem] foglalt, kis - és középvállalkozásokkal kapcsolatos 
vonatkozások nyomon követését és végrehajtását célozza;  
(ii) szakbizottságok, közös munk acsoportok és az e megállapodás által létrehozott 
kapcsolattartó pontok támogatása a kis - és középvállalkozások szempontjából 
lényeges kérdések mérlegelésében;  
(e)  tevékenységükről – közösen vagy egyénileg – rendszeresen jelentést tesznek a partnerségi 
tanácsnak megfontolás céljából; valamint  
(f) a Felek megállapodása szerint mérlegelik az e megállapodásból felmerülő, kis - és 
középvállalkozásokat érintő további kérdéseket.  
3. A Felek kis - és középvállalkozásainak kapcsolattartó pontjai munkájukat a Felek á ltal 
meghatározott kommunikációs csatornákon keresztül végzik, amelyek magukban foglalhatják az 
elektronikus levelezést, a videokonferenciát vagy egyéb eszközöket. Adott esetben ülésezhetnek is.  
4. A kis - és középvállalkozások kapcsolattartó pontjai tevéke nységük végzése során – adott 
esetben – törekedhetnek a szakértőkkel és külső szervezetekkel való együttműködésre.  
SME.4. cikk: A hatodik résszel fennálló viszony  
A hatodik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címe [Vitarendezés] nem alkal mazandó 
erre a címre.  
 
VIII. CÍM: ENERGIA  
1. fejezet: Általános rendelkezések  
ENER.1. cikk: Célkitűzések  
E cím célja, hogy elősegítse a Felek közötti kereskedelmet és beruházásokat az energia és a 
nyersanyagok területén, továbbá támogassa az ellátásbiztonságot és a környezeti fenntarthatóságot, 
elsősorban az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez való hozzájárulással ezeken a területeken.  
ENER.2. cikk: Fogalommeghatározások  
1. E cím alkalmazásában:  
 
180 
 (a) „Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége”: az Energiaszabályozók Európai Uniós 
Együttműködési Ügynökségének létrehozásáról szóló, 2019. június 5 -i (EU)  2019/942 európai 
parlamenti és tanácsi rendelet által létrehozott ügynökség42; 
(b) „engedély”: olyan hozzájárulás, licenc, koncesszió vagy hasonló közig azgatási vagy szerződéses 
okmány, amelynek révén az egyik Fél illetékes hatósága feljogosít egy jogalanyt arra, hogy a 
területén egy bizonyos gazdasági tevékenységet folytasson;  
(c) „kiegyensúlyozás”:  
(i) villamosenergia -rendszerek esetében valamennyi olyan – bármilyen ütemezésű  – 
intézkedés és folyamat, amelynek révén a villamosenergia -átviteli rendszerek 
üzemeltetői folyamatosan biztosítják, hogy a rendszerfrekvencia egy előre 
meghatározott stabilitási tartományon belül maradjon, és teljesüljenek az adott 
minőséghez tartozó tartalékképzési követelmények;  
(ii) gázrendszerek esetében a földgázszállításirendszer -üzemeltetők által a 
szállítóhálózatba betáplálásra kerülő vagy onnan kilépő gázforgalom 
megváltoztatására hozott intézkedések, kivéve azokat, amelyek a rend szerből való 
vételezésként nem elszámolható gázhoz vagy a szállításirendszer -üzemeltető által a 
rendszer működtetésére használt gázhoz kapcsolódnak;  
(d) „elosztás”:  
(i) villamos energia vonatkozásában villamos energia szállítása nagyfeszültségű, 
középfeszültségű és kisfeszültségű elosztórendszereken a felhasználókhoz történő 
eljuttatás céljából, ide nem értve az ellátást;  
(ii) földgáz vonatkozásában földgáz szállítása helyi vagy regionális csővezeték -hálózatokon 
a felhasználókhoz történő eljuttatás céljából, ide nem ér tve az ellátást;  
(e) „elosztórendszer -üzemeltető”: az a természetes vagy jogi személy, aki/amely felelős egy adott 
terület villamosenergia - vagy gázelosztó rendszerének üzemeltetéséért, karbantartásáért és 
szükség esetén annak fejlesztéséért, illetve adott ese tben annak más rendszerekkel történő 
összekapcsolásáért, továbbá azért, hogy a rendszer hosszú távon alkalmas legyen a 
villamosenergia - vagy gázelosztás iránti indokolt igények kielégítésére;  
(f) „villamosenergia -rendszerösszekötő”: szállítóvezeték  
(i) a Felek kö zött, kizárva azokat a vezetékeket, amelyek teljes egészükben az írországi és 
észak -írországi egységes villamosenergia -piacon belül húzódnak;  
(ii) Nagy -Britannia és az i. alpont hatályán kívül eső írországi és észak -írországi egységes 
villamosenergia -piac közöt t; 
                                                            
42  HL L 158., 2019.6.14., 22. o.  
 
181 
 (g) „energiahordozó”: az e címhez tartozó ENER -1. melléklet felsorolásában a megfelelő 
harmonizáltrendszer -kód (HR) alatt szereplő olyan áru, amelyekből energiát állítanak elő;  
(h) „jogalany”: bármely természetes személy, jogi személy vagy vállalkozás vagy ezek  csoportja;  
(i) „földgáz -rendszerösszekötő”: a Felek közötti határt keresztező vagy átszelő szállítóvezeték;  
(j) „termelés”: a villamos energia előállítása;  
(k) „szénhidrogén”: az e címhez tartozó ENER -1. melléklet felsorolásában a megfelelő HR -kód 
alatt szereplő áru;  
(l) „összekötési pont”: a földgáz vonatkozásában az Unió és az Egyesült Királyság betáplálási -
kiadási rendszereit, illetve egy betáplálási -kiadási rendszert egy rendszerösszekötővel 
összekötő fizikai vagy virtuális pont, amennyiben ezekre a pontokra a rendsze rhasználók 
foglalási eljárásai vonatkoznak;  
(m) „nyersanyag”: az e címhez tartozó ENER -1. melléklet felsorolásában a megfelelő HR -
árucsoport alatt szereplő áru;  
(n) „megújuló energia”: nem fosszilis megújuló energiaforrásokból előállított energiatípus, 
beleértve a  villamos energiát is;  
(o) „szabványos kapacitástermék”: földgáz vonatkozásában egy meghatározott összekötési 
ponton adott időtávra rendelkezésre bocsátott, bizonyos szállításikapacitás -mennyiség;  
(p) „szállítás”:  
(i) villamos energia vonatkozásában a villamos energia  igen nagy feszültségű és 
nagyfeszültségű rendszereken történő szállítása a végfelhasználókhoz vagy az 
elosztókhoz történő eljuttatás céljából, ide nem értve az ellátást.  
(ii) földgáz vonatkozásában a földgáz hálózaton, túlnyomórészt nagynyomású 
csővezetéken, d e nem upstream csővezeték -hálózaton és nem az elsődlegesen a helyi 
földgázelosztás keretében használt nagynyomású vezetékeken történő szállítása a 
felhasználókhoz történő eljuttatás céljából, ide nem értve az ellátást;  
(q) „szállításirendszer -üzemeltető”: az a  természetes vagy jogi személy, aki/amely a szállítás 
feladatát végzi, vagy felelős egy adott terület villamosenergia - vagy földgázszállítási 
rendszerének üzemeltetéséért, karbantartásáért és szükség esetén annak fejlesztéséért, 
illetve adott esetben annak  más rendszerekkel történő összekötéséért, továbbá azért, hogy a 
rendszer hosszú távon alkalmas legyen a földgáz - vagy villamosenergia -szállítás iránti észszerű 
igények kielégítésére;  
(r) „upstream csővezeték -hálózat”: csővezeték vagy csővezeték -hálózat, amel y egy kőolaj - vagy 
földgázkitermelő létesítmény részeként üzemel vagy épült, vagy amelyet egy vagy több ilyen 
létesítménytől a földgáznak feldolgozóüzembe, terminálra vagy tengerparti átfejtőállomásra 
történő szállítására használnak.  
 
182 
 2. E cím alkalmazásába n a „megkülönböztetésmentes” és a „megkülönböztetésmentesség” 
kifejezés a SERVIN.2.4. cikkben [Legnagyobb kedvezményes elbánás] és a SERVIN.3.5. cikkben 
[Legnagyobb kedvezményes elbánás] meghatározott legnagyobb kedvezményes elbánást, a SERVIN. 
2.3. cikkbe n [Nemzeti elbánás] és a SERVIN.3.4. cikkben [Nemzeti elbánás] meghatározott nemzeti 
elbánást, valamint a hasonló helyzetben lévő bármely más hasonló jogalany számára biztosítottnál 
nem kedvezőtlenebb feltételek szerinti elbánást jelenti.  
ENER.3. cikk: Kap csolat más címekkel  
1.           A II. cím 2. fejezete [A beruházások liberalizálása] és 3. fejezete [Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem] az energiára és a nyersanyagokra is alkalmazandó. Az e cím és a II. cím 
[Szolgáltatások és beruházások] és a SERVIN -1 – SERVIN -6. mellékletek közötti bármilyen 
ellentmondás esetén a II. cím [Szolgáltatások és beruházások] és a SERVIN -1 – SERVIN -6. mellékletek 
az irányadók.  
2.           A GOODS.4A. cikk [Szabad árutovábbítás] alkalmazásában, amennyiben valamely Fél 
csővezetékek vagy villamosenergia -hálózat felhasználásával virtuális földgáz - vagy villamosenergia -
kereskedelmi rendszert tart fenn vagy valósít meg, azaz olyan rendszert, amely nem követeli meg a 
továbbított földgáz vagy villamos energia fizikai azonosítását, hanem egy a b e- és kimenetet 
nettósító rendszeren alapul, az említett cikkben említett nemzetközi árutovábbítás számára 
legalkalmasabb útvonalakat úgy kell tekinteni, hogy magukban foglalják az ilyen virtuális 
kereskedelmet is.  
3.           A XI. cím [A nyílt és tiszte sséges versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő 
versenyfeltételek] 3. fejezetének [A támogatások ellenőrzése] alkalmazásakor az ENER -2. melléklet is 
alkalmazandó. A XI. cím [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegí tő egyenlő 
versenyfeltételek] 3. fejezete [A támogatások ellenőrzése] alkalmazandó az ENER -2. mellékletre. A 
XI. cím [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő 
versenyfeltételek] 3. fejezetének 3.13. cikke [Vitarendezés ] alkalmazandó az ENER -2. melléklet 
értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban a Felek között felmerülő vitákra.  
ENER.4. cikk: Alapelvek  
Valamennyi Fél fenntartja azt a jogát, hogy e megállapodás rendelkezéseivel összhangban 
elfogadjon, fenntartson és v égrehajtson olyan jogszerű közpolitikai célok eléréséhez szükséges 
intézkedéseket, mint például az energiahordozókkal és nyersanyagokkal való ellátás biztosítása, a 
társadalom és a környezet védelme, beleértve az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, a 
népegé szségügyet és a fogyasztókat, valamint a biztonság és a védelem előmozdítása.  
2. fejezet: Villamos energia és földgáz  
1. szakasz: Verseny a villamosenergia - és földgázpiacokon  
ENER.5. cikk: Verseny a piacokon és megkülönböztetésmentesség  
1. A tisztességes verseny biztosítása érdekében valamennyi Fél biztosítja, hogy a villamos 
energia vagy földgáz termelésére, előállítására, szállítására, elosztására vagy szolgáltatására 
vonatkozó szabályozási kerete a szabályok, díjak és elbánás tekintetében megkülönböztet éstől 
mentes legyen.  
 
183 
 2. Valamennyi Fél biztosítja, hogy saját kiskereskedelmi piacaikon belül az alkalmazandó 
jogszabályokkal és egyéb rendelkezésekkel összhangban a fogyasztók szabadon választhassanak vagy 
cserélhessenek döntésük szerinti villamosenergia - vagy földgázszolgáltatót.  
3. Valamennyi  Fél azon  jogának  sérelme  nélkül,  hogy  minőségi  követelményeket  határozzon  
meg,  e fejezet  földgázra  vonatkozó  rendelkezéseit  a biogázból  és a biomasszából  származó  gázra  
vagy  más típusú  gázra  is alkalmazni  kell, amennyiben  az ilyen  gáz műszakilag  és biztonságosan  
betáplálható  a földgázrendszerbe,  és azon  keresztül  szállítható.  
4. Ez a cikk nem  alkalmazandó  a határokon  átnyúló  kereskedelemre,  és nem  érinti  valamennyi  
Fél azon  törvényes  jogát,  hogy  bizonyos  közpolitikai  célok  elérése  érdekében  objektív  és 
megkülönböztetésmentes  kritériumok  alapján  szabályozást  folytasson.  
ENER.6. cikk: A nagykereskedelmi villamosenergia - és gázpiacokra vonatkozó rendelkezések  
1. Valamennyi Fél biztosítja, hogy a villamosenergia - és gázárakra vonatko zó szabályok a 
tényleges keresletet és kínálatot tükrözzék. Ennek érdekében a Felek biztosítják, hogy a villamos 
energia és a földgáz nagykereskedelmi piaci szabályai:  
(a) ösztönözzék a szabad árképzést;  
(b) az árképzésre vonatkozóan ne szabjanak olyan technikai korlátokat, amelyek akadályozzák a 
kereskedelmet;  
(c) lehetővé tegyék a villamosenergia -termelő eszközök, az energiatárolás és a keresletoldali 
válasz hatékony teherelosztását, valamint a villamosenergia -rendszer hatékony használatát;  
(d) lehetővé tegyék a földgáz rendszer hatékony használatát; valamint  
(e) lehetővé tegyék a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia integrálását, 
valamint biztosítsák a villamosenergia -rendszer hatékony és biztonságos működését és 
fejlesztését.  
2. Valamennyi Fél biztosítja, h ogy a kiegyenlítő piacok oly módon szerveződjenek, amely:  
(a) biztosítja a résztvevők közötti tényleges megkülönböztetésmentességet, valamint számukra a 
megkülönböztetésmentes hozzáférést;  
(b) a szolgáltatások meghatározása átlátható módon történjék;  
(c) a szolgálta tásokat átlátható, piaci alapú módon szerezzék be, figyelembe véve az új 
technológiák megjelenését is; valamint  
(d) a megújuló energia termelőit észszerű és megkülönböztetésmentes feltételek illessék meg a 
termékek és szolgáltatások beszerzése során.  
Valamely  Fél dönthet úgy, hogy nem alkalmazza a c) pontot, ha a kiegyenlítő szabályozási 
szolgáltatások piacán nincs verseny.  
 
184 
 3. Valamennyi Fél gondoskodik arról, hogy a villamosenergia -piacok kapacitásmechanizmusai 
egyértelműen meghatározottak, átláthatók, arányosak  és megkülönböztetésmentesek legyenek. 
Egyik Fél sem köteles engedélyezni, hogy a másik Fél területén található kapacitás részt vegyen a 
villamosenergia -piacain működő kapacitásmechanizmusokban.  
4. Valamennyi Fél értékeli a megújuló forrásokból származó gáz i ntegrálásának elősegítéséhez 
szükséges intézkedéseket.  
5. Ez a cikk nem érinti valamennyi Fél azon törvényes jogát, hogy bizonyos közpolitikai célok 
elérése érdekében objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján szabályozást 
folytasson.  
ENER.7. cikk : A piaci visszaélés tilalma a nagykereskedelmi villamosenergia - és gázpiacokon  
1. Valamennyi Fél minden időkeretben megtiltja a piaci manipulációt és a bennfentes 
kereskedelmet a nagykereskedelmi villamosenergia - és földgázpiacokon, beleértve a tőzsdén kívüli 
piacokat, a villamosenergia - és földgáztőzsdéket, valamint a villamos energiával és földgázzal, 
kapacitással, kiegyenlítéssel és kiegészítő szolgáltatásokkal kereskedő piacokat, beleértve a 
határidős, a másnapi és a napon belüli piacokat is.  
2. A bennf entes információkon alapuló kereskedelem és a piaci manipuláció felderítése és 
megelőzése érdekében valamennyi Fél figyelemmel kíséri a nagykereskedelmi villamosenergia - és 
földgázpiacokon folytatott kereskedelmi tevékenységet.  
3. A Felek együttműködnek – többek között az ENER.20. cikkel [A szabályozó hatóságok közötti 
együttműködés] összhangban – a bennfentes információkon és a piaci manipuláción alapuló 
kereskedelem felderítése és megelőzése céljából, és adott esetben információt cserélhetnek többek 
közöt t a piacmegfigyelési és végrehajtási tevékenységekről is.  
ENER.8. cikk: Harmadik felek hozzáférése a szállító - és elosztóhálózatokhoz  
1. A Felek biztosítják, hogy olyan rendszert hozzanak létre, amelyben a harmadik feleknek a 
szállító - és elosztóhálózataikhoz  való hozzáférése nyilvános tarifákon alapul, amelyeket objektív 
módon, az adott Fél piacán található jogalanyok közötti megkülönböztetés nélkül alkalmaznak.  
2. Az ENER.4. cikk [Alapelvek] sérelme nélkül valamennyi Fél biztosítja, hogy a területén 
működő szál lításirendszer - és elosztórendszer -üzemeltetők a hozzáférés iránti kérelem időpontjától 
számított észszerű időn belül hozzáférést nyújtsanak szállító - vagy elosztórendszereikhez az adott Fél 
piacán működő vállalkozásoknak.  
Valamennyi Fél biztosítja, hogy a  szállításirendszer -üzemeltetők észszerű és 
megkülönböztetésmentes feltételek mellett bánjanak a megújuló energia termelőivel a 
villamosenergia -hálózathoz való csatlakozás és annak használata tekintetében.  
A szállításirendszer - vagy elosztórendszer -üzemelt ető megtagadhatja a hozzáférést, ha nem áll 
rendelkezésére a szükséges kapacitás. Az ilyen megtagadást kellőképpen meg kell indokolni.  
 
185 
 3. A jogos közpolitikai célkitűzések sérelme nélkül a Felek biztosítják, hogy a szállító - és 
elosztórendszer -üzemeltetők ált al az adott Fél piacán működő szervezetekre a hálózatokhoz való 
hozzáférésért, a hálózatokhoz való csatlakozásért vagy azok használatáért alkalmazott díjak, 
valamint adott esetben a kapcsolódó hálózatmegerősítések díjai megfelelően tükrözzék a 
költségeket és átláthatóak legyenek. A Felek biztosítják a feltételek, tarifák és minden olyan 
információ közzétételét, amely szükséges lehet a szállító - és elosztóhálózatokhoz való hozzáféréshez 
és az azok használatához való jog hatékony gyakorlásához.  
4. Valamennyi Fél  biztosítja, hogy az (1) és (3) bekezdésben említett tarifákat és díjakat 
megkülönböztetésmentesen alkalmazzák az egyes Felek piacán működő jogalanyokra.  
ENER.9. cikk: Rendszerüzemeltetés és a szállítóhálózat -üzemeltetők szétválasztása  
1. Valamennyi Fél bizt osítja, hogy a szállításirendszer - és elosztórendszer -üzemeltetők 
átlátható és megkülönböztetésmentes módon végezzék feladataikat.  
2. A szállításirendszer -üzemeltetőkre vonatkozóan valamennyi Fél olyan szétválasztási 
rendszert vezet be, amely hatásosan kiküsz öböl minden olyan összeférhetetlenséget, amely abból 
ered, hogy ugyanaz a személy gyakorol ellenőrzést egy szállításirendszer -üzemeltető és egy termelő 
vagy szolgáltató fölött.  
ENER.10. cikk: A harmadik felek hozzáférésére és a tulajdonjogok szétválasztásá ra vonatkozó 
közpolitikai célkitűzések  
1. Amennyiben az jogszerű közpolitikai célkitűzés eléréséhez szükséges és objektív 
kritériumokon alapul, valamelyik Fél dönthet úgy, hogy nem alkalmazza az ENER.8. cikket [Harmadik 
felek hozzáférése a szállító - és eloszt óhálózatokhoz] és az ENER.9. cikket [Rendszerüzemeltetés és a 
szállítóhálózat -üzemeltetők szétválasztása] a következőkre:  
(a) kialakulóban lévő vagy elszigetelt piacok vagy rendszerek;  
(b) az ENER -3. mellékletben meghatározott feltételeknek megfelelő infrastrukt úra. 
2. Amennyiben az jogszerű közpolitikai célkitűzés eléréséhez szükséges és objektív 
kritériumokon alapul, valamelyik Fél dönthet úgy, hogy nem alkalmazza az ENER.5. cikket [Verseny a 
piacokon és megkülönböztetésmentesség] és az ENER.6. cikket [A nagykereskedelmi 
villamosenergia - és gázpiacokra vonatkozó rendelkezések] a következőkre:  
(a) kicsi vagy elszigetelt villamosenergia -piacok vagy -rendszerek;  
(b) kicsi, kialakulóban lévő vagy elszigetelt földgázpiacok vagy -rendszerek.  
 
186 
 ENER.11. cikk: A rendszeröss zekötőkre vonatkozó meglévő mentességek  
Valamennyi Fél biztosítja, hogy az (EU)  2019/943 európai parlamenti és tanácsi rendelet43 63. cikke, 
valamint a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv44 36. cikkét átültető jogszabály alapján 
az Unió és az E gyesült Királyság közötti rendszerösszekötőknek saját joghatóságán belül biztosított, 
az átmeneti időszakon túl is érvényes feltételek továbbra is alkalmazandók saját joghatósága 
jogszabályainak, valamint az érvényes feltételeknek megfelelően.  
ENER.12. cik k: Független szabályozó hatóság  
1. Valamennyi Fél biztosítja a működés szempontjából független villamosenergia - és 
földgázszabályozó hatóság vagy hatóságok kijelölését és fenntartását, amelyek hatásköre és 
feladatai a következők:  
(a) az ENER.8. cikkben [Harmadik felek hozzáférése a szállító - és elosztóhálózatokhoz] említett 
hálózati hozzáférési tarifák, díjak vagy feltételek, illetve az azok alapjául szolgáló 
módszertanok meghatározása vagy jóváhagyása;  
(b) az ENER.9. cikkben [Rendszerüzemeltetés és a szállítóhálózat -üzemeltetők szétválasztása] és 
az ENER.10. cikkben [A harmadik felek hozzáférésére és a tulajdonjogok szétválasztására 
vonatkozó közpolitikai célkitűzések] említett szétválasztási rendszernek való megfelelés 
biztosítása;  
(c) kötelező erejű határozatok kiadása legalább az a) és b) ponttal kapcsolatban;  
(d) hatékony jogorvoslatok előírása.  
2. E feladatok ellátása és e hatáskörök gyakorlása során a független szabályozó hatóság vagy 
hatóságok pártatlanul és átláthatóan járnak el.  
2. szakasz: Kereskedelem a rendszerösszek ötőkön keresztül  
ENER.13. cikk: A villamosenergia -rendszerösszekötők hatékony használata  
1. Az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti villamosenergia -rendszerösszekötők 
hatékony használatának és kereskedelmi akadályok csökkentésének biztosítása céljáb ól a Felek 
biztosítják, hogy:  
(a) a villamosenergia -rendszerösszekötők tekintetében a kapacitásfelosztás és a szűk 
keresztmetszetek kezelése piaci alapon, átláthatóan és megkülönböztetésmentesen történjék;  
                                                            
43  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/943 rendelete (2019. június 5.) a villamos energia belső 
piacáról (HL L 158., 2019.6.14., 54. o.).  
44  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/73/EK irányelve (2009. július 13.) a földgáz belső piacára 
vonatkozó köz ös szabályokról (HL L 211., 2009.8.14., 94. o.).  
 
187 
 (b) a villamosenergia -rendszerösszekötők maximális kapacitása rendelkezésre álljon, tiszteletben 
tartva:  
(i) a rendszer biztonságos működésének szükségességét; valamint  
(ii) a rendszerek leghatékonyabb használatát;  
(c) a villamosenergia -rendszerösszekötők kapacitását csak vészhelyzetekben lehessen korlátozni, 
és minden ilyen korlátozásra megkülönböztetéstől mentesen kerüljön sor;  
(d) e cikk célkitűzéseinek támogatása érdekében közzétegyék a kapacitásszámításra vonatkozó 
információkat;  
(e) a villamosenergia -rendszerösszekötők e gyedi ügyleteire ne vessenek ki hálózati díjakat, és 
azok használatára ne alkalmazzanak kiinduló árakat;  
(f) a villamosenergia -rendszerösszekötők közötti kapacitásfelosztást és a szűk keresztmetszetek 
kezelését az érintett uniós, illetve egyesült királysági s zállításirendszer -üzemeltetők 
koordinálják; ez a koordináció magában foglalja olyan intézkedések kidolgozását is, amelyek 
megbízható és hatékony eredményeket hoznak valamennyi releváns – határidős, másnapi, 
napon belüli vagy kiegyensúlyozó – időkereten bel ül; valamint  
(g) a kapacitásfelosztásra és a szűk keresztmetszetek kezelésére vonatkozó intézkedések 
hozzájáruljanak a gazdaságilag hatékony villamosenergia -összeköttetések fejlesztését és az 
azokba történő beruházásokat támogató feltételekhez.  
2. Az (1) bekezdés  f) pontjában említett koordináció és rendelkezések nem vonják maguk után 
vagy foglalják magukban az Egyesült Királyság szállításirendszer -üzemeltetőinek a 
kapacitásfelosztással és a szűk keresztmetszetek kezelésével kapcsolatos uniós eljárásokban történő 
részvételét.  
3. Valamennyi Fél megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a lehető 
leghamarabb többoldalú megállapodást kössön a határkeresztező villamosenergia -áramlás fogadási 
költségeinek ellentételezéséről az alábbiak között:  
(a) a 838/2010/EU bizo ttsági rendelettel45 létrehozott átvitelirendszer -üzemeltetők közötti 
ellentételezési mechanizmusban részt vevő szállításirendszer -üzemeltetők; és  
(b) az Egyesült Királyság szállításirendszer -üzemeltetői.  
4. A (3) bekezdésben említett többoldalú megállapodás célj a a következők biztosítása:  
                                                            
45  A Bizottság 838/2010/EU rendelete (2010. szeptember 23.) az átvitelirendszer -üzemeltetők közötti 
ellentételezések mechanizmusára és az átviteli díjak szabályozásának közös elveire vonatkozó iránymutatás 
megállapításáról (HL  L 250., 2010.9.24., 5.  o.). 
 
188 
 (a) az Egyesült Királyság szállításirendszer -üzemeltetői egyenlő elbánásban részesüljenek a 
szállításirendszer -üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmusban részt vevő országok 
szállításirendszer -üzemeltetőivel; valamint  
(b) az Egyesült Királyság szállításirendszer -üzemeltetőivel szembeni elbánás ne legyen kedvezőbb 
annál, mint amely a szállításirendszer -üzemeltetők közötti ellentételezési mechanizmusban 
részt vevő szállításirendszer -üzemeltetőre vonatkozna.  
5. Az (1) bekezdés e) pon tja ellenére a (3) bekezdésben említett többoldalú megállapodás 
megkötéséig szállításirendszer -használati díj vethető ki az Unió és az Egyesült Királyság közötti 
tervezett behozatalra és kivitelre.  
ENER.14. cikk: A villamosenergia -kereskedelemre vonatkozó rendelkezések minden időkeretben  
1. A kapacitásfelosztás és a szűk keresztmetszetek kezelése tekintetében a másnapi szakaszban 
az energiaügyi szakbizottság – prioritásként – az ENER.19. cikkel [A szállításirendszer -üzemeltetők 
közötti együttműködés] összha ngban megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, 
hogy a szállításirendszer -üzemeltetők az ENER -4. melléklettel összhangban meghatározott határidőn 
belül műszaki eljárásokat meghatározó megállapodásokat dolgozzanak ki.  
2. Ha az energiaügyi szakbizottság nem ajánlja a feleknek, hogy az ENER.19 cikk [A 
szállításirendszer -üzemeltetők közötti együttműködés] (4) bekezdésével összhangban ilyen műszaki 
eljárásokat hajtsanak végre, a bizottság szükség szerint határozatokat hoz és ajánlásokat tesz ar ra 
vonatkozóan, hogy a villamosenergia -rendszerösszekötők kapacitását a másnapi piaci időkeretben 
osszák fel az ENER -4. mellékletnek megfelelően.  
3. Az energiaügyi szakbizottság folyamatosan felülvizsgálja az összes időkeretre és különösen a 
kiegyensúlyozá sra és a napon belüli időkeretekre vonatkozó rendelkezéseket, és javasolhatja, hogy 
mindkét fél kérje fel szállításirendszer -üzemeltetőit, hogy az ENER.19.  cikkel [A szállításirendszer -
üzemeltetők közötti együttműködés] összhangban dolgozzanak ki műszaki e ljárásokat az egy adott 
időkeretre vonatkozó rendelkezések javítása érdekében.  
4. Az energiaügyi szakbizottság folyamatosan felülvizsgálja, hogy az (1) bekezdéssel 
összhangban kidolgozott műszaki eljárások továbbra is megfelelnek -e az ENER -4. melléklet 
követelményeinek, és haladéktalanul foglalkozik az esetlegesen feltárt kérdésekkel.  
ENER.15. cikk: A földgáz -rendszerösszekötők hatékony használata  
1. Az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti földgáz -rendszerösszekötők hatékony 
használatának és kereskedelmi akadályok csökkentésének biztosítása céljából a Felek biztosítják, 
hogy:  
(a) a földgáz -rendszerösszekötők maximális kapacitása rendelkezésre álljon, tiszteletben tartva a 
megkülönböztetésmentesség elvét és figyelembe véve a következőket:  
(i) a rendsz er biztonságos működésének szükségessége; valamint  
(ii) a rendszerek leghatékonyabb használata.  
 
189 
 (b) a földgáz -rendszerösszekötőkre vonatkozó kapacitásfelosztási mechanizmusok és 
szűkkeresztmetszet -kezelési eljárások piaci alapúak, átláthatóak és 
megkülönböztetésm entesek legyenek, az aukciókat pedig általában a rendszerösszekötési 
pontokon történő kapacitásfelosztásra használják.  
2. Valamennyi Fél megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy:  
(a) a szállításirendszer -üzemeltetők törekedjenek arra, hogy  közösen kínáljanak szabványos 
kapacitástermékeket, amelyek a rendszer -összekötési pont mindkét oldalán megfelelő 
betáplálási és kiadási kapacitásból állnak;  
(b) az érintett uniós, illetve egyesült királyságbeli szállításirendszer -üzemeltetők közötti földgáz -
rendszerösszekötők használatával kapcsolatos eljárásokat a szállításirendszer -üzemeltetők 
koordinálják.  
3. A (2) bekezdés b) pontjában említett koordináció nem vonja maga után vagy foglalja 
magában az Egyesült Királyság szállításirendszer -üzemeltetőinek a föld gáz-rendszerösszekötők 
használatával kapcsolatos uniós eljárásokban történő részvételét.  
3. szakasz: Hálózatfejlesztés és ellátásbiztonság  
ENER.16. cikk: Hálózatfejlesztés  
1. A Felek együttműködnek a területeiket összekötő energiainfrastruktúra időben történő  
fejlesztésének és interoperabilitásának elősegítése érdekében.  
2. Valamennyi Fél biztosítja, hogy a villamosenergia - és földgázszállítási rendszerekre 
vonatkozóan tízéves hálózatfejlesztési terveket dolgozzanak ki, tegyenek közzé és azokat 
rendszeresen friss ítsék.  
ENER.17. cikk: Ellátásbiztonsági együttműködés  
1. A Felek együttműködnek a villamosenergia - és földgázellátás biztonságával kapcsolatos 
együttműködés tekintetében.  
2. A Felek kellő időben információt cserélnek az ENER.18. cikk [Kockázati felkészültség és  
veszélyhelyzeti tervek] alapján azonosított kockázatokról.  
3. A Felek megosztják egymással az ENER.18. cikkben [Kockázati felkészültség és 
veszélyhelyzeti tervek] említett terveket. Az Unió esetében ezek a tervek lehetnek tagállami vagy 
regionális szintűek.  
4. A Felek indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatják egymást, amennyiben megbízható 
információ áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a villamosenergia - vagy földgázellátással 
kapcsolatban zavar vagy más válság következhet be, valamint a tervezett vagy m eghozott 
intézkedésekről.  
 
190 
 5. A Felek tényleges zavar vagy egyéb válság esetén haladéktalanul tájékoztatják egymást az 
esetleges összehangolt kárenyhítő és helyreállító intézkedések meghozatala érdekében.   
6. A Felek megosztják egymással a rövid távú és szezonál is megfelelőségértékelésekkel 
kapcsolatos bevált gyakorlatokat.  
7. A Felek megfelelő keretrendszert dolgoznak ki a villamosenergia - és földgázellátás 
biztonságával kapcsolatos együttműködés tekintetében.  
ENER.18. cikk: Kockázati felkészültség és veszélyhelyze ti tervek  
1. Valamennyi Fél értékeli a villamosenergia -, illetve földgázellátás biztonságát érintő 
kockázatokat, beleértve az ilyen kockázatok valószínűségét és hatását, valamint a határokon átnyúló 
kockázatokat is.  
2. A villamosenergia - és földgázellátás bizto nságát érintő azonosított kockázatok kezelésére 
valamennyi Fél terveket készít és azokat rendszeresen frissíti. Ezeknek a terveknek tartalmazniuk kell 
az (1) bekezdés alapján azonosított kockázatok valószínűségének és hatásának megszüntetéséhez 
vagy enyhít éséhez szükséges intézkedéseket, valamint egy villamosenergia - vagy földgázválságra 
való felkészüléshez és hatása enyhítéséhez szükséges intézkedéseket.  
3. A (2) bekezdésben említett tervekben foglalt intézkedések:  
(a) egyértelműen meghatározottak, átláthatók, a rányosak, megkülönböztetésmentesek és 
ellenőrizhetők;  
(b) nem torzítják jelentősen a Felek közötti kereskedelmet; és  
(c) nem veszélyeztetik a másik Fél villamosenergia - vagy földgázellátásának biztonságát.  
Válság esetén a Felek csak végső esetben vezetnek be nem p iaci alapú intézkedéseket.  
4. szakasz: Technikai együttműködés  
ENER.19. cikk: A szállításirendszer -üzemeltetők közötti együttműködés  
1. Valamennyi Fél biztosítja, hogy a szállításirendszer -üzemeltetők hatékony és inkluzív 
munkamegállapodásokat dolgozzanak ki az e cím célkitűzéseinek eléréséhez kapcsolódó tervezési és 
üzemeltetési feladatok támogatása érdekében, beleértve – az energiaügyi szakbizottság ajánlása 
esetén – az alábbi rendelkezések hatékony végrehajtásához szükséges részletes eljárások 
kidolgozását:  
(a) ENER.13. cikk [A villamosenergia -rendszerösszekötők hatékony használata];  
(b) ENER.14. cikk [A villamosenergia -kereskedelemre vonatkozó rendelkezések minden 
időkeretben];  
(c) ENER.15. cikk [A földgáz -rendszerösszekötők hatékony használata];  
 
191 
 (d) ENER.16. cikk [Hálózatfejlesztés]; és  
(e) ENER.17. cikk [Ellátásbiztonsági együttműködés]  
Az első albekezdésben említett munkamegállapodások magukban foglalják az egyrészről az (EU) 
2019/943 rendelettel összhangban létrehozott Villamosenergia -piaci Átvitelirendszer -üzemelte tők 
Európai Hálózata (ENTSO -E) és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel46 
összhangban létrehozott Földgázpiaci Szállításirendszer -üzemeltetők Európai Hálózatát (ENTSOG), 
másrészről az Egyesült Királyság villamosenergia - és gázpiaci szállít ásirendszer -üzemeltetői közötti 
együttműködés kereteit. Ezek a keretek legalább a következő területekre terjednek ki:  
(a) villamosenergia - és földgázpiacok;  
(b) a hálózatokhoz való hozzáférés;  
(c) a villamosenergia - és földgázellátás biztonsága;  
(d) tengeri energia;  
(e) infra struktúra -tervezés;  
(f) a villamosenergia - és földgáz -rendszerösszekötők hatékony használata; és  
(g) a gáz dekarbonizációja és minősége.  
Az energiaügyi szakbizottság a lehető leghamarabb megállapodik a munkamegállapodásokra és 
együttműködési keretekre vonatkozó ir ánymutatásokról azok szállításirendszer -üzemeltetőknek 
történő továbbítása céljából.  
A második albekezdésben említett együttműködési keretek nem foglalják magukban az Egyesült 
Királyság szállításirendszer -üzemeltetőinek ENTSO -E vagy ENTSOG szervezetbeli ta gságát, és hasonló 
státuszt sem biztosít.  
2. Az energiaügyi szakbizottság ajánlhatja mindkét Félnek, hogy kérje fel szállításirendszer -
üzemeltetőit az (1) bekezdés első albekezdésében említett műszaki eljárások előkészítésére.  
3. Valamennyi Fél biztosítja, hogy  szállításirendszer -üzemeltetői – egyetértés hiányában vagy a 
műszaki eljárások véglegesítése előtt bármikor – kikérjék az Energiaszabályozók Együttműködési 
Ügynökségének, illetve az Egyesült Királyságban az ENER.12. cikkel [Független szabályozó hatóság] 
összhangban kijelölt független szabályozó hatóságnak a véleményét a műszaki eljárásokról. A Felek 
szállításirendszer -üzemeltetői ezeket a véleményeket a műszaki eljárások tervezetével együtt az 
energiaügyi szakbizottság elé terjesztik.  
                                                            
46  Az Európai Parlament és a Tanács 715/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a földgázszállító 
hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről ( HL L 211., 
2009.8.14., 36. o.).  
 
192 
 4. Az energiaügyi szakbi zottság áttekinti a műszaki eljárások tervezetét, és ajánlhatja a 
Feleknek, hogy saját nemzeti megállapodásaikban hajtsák végre ezeket az eljárásokat, kellően 
figyelembe véve az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége és az ENER.12. cikkel [Független 
szabályozó hatóság] összhangban az Egyesült Királyságban kijelölt szabályozó hatóság véleményét. 
Az energiaügyi szakbizottság figyelemmel kíséri az ilyen műszaki eljárások hatékony működését, és 
ajánlhatja azok naprakésszé tételét.  
ENER.20. cikk: A szabályozó hatóságok közötti együttműködés  
1. A Felek biztosítják, hogy az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége és az Egyesült 
Királyságnak az ENER.12. cikkel [Független szabályozó hatóság] összhangban kijelölt szabályozó 
hatósága a lehető leghamar abb kapcsolatokat alakítson ki és igazgatási megállapodásokat kössön 
egymással annak érdekében, hogy elősegítse e megállapodás célkitűzéseinek elérését. A 
kapcsolattartás és az igazgatási megállapodások legalább a következő területekre terjednek ki:  
(a) villam osenergia - és földgázpiacok;  
(b) a hálózatokhoz való hozzáférés;  
(c) a piaci visszaélés megelőzése a nagykereskedelmi villamosenergia - és gázpiacokon  
(d) a villamosenergia - és földgázellátás biztonsága;  
(e) infrastruktúra -tervezés;  
(f) tengeri energia;  
(g) a villamosenergia - és földgáz -rendszerösszekötők hatékony használata;  
(h) a szállításirendszer -üzemeltetők közötti együttműködés; és  
(i) a gáz dekarbonizációja és minősége.  
Az energiaügyi szakbizottság a lehető leghamarabb megállapodik az említett együttműködéshez 
szükséges igazgatási megállapodásokról szóló iránymutatásokról azok szabályozó hatóságoknak 
történő továbbítása céljából.  
2. Az (1) bekezdésben említett igazgatási megállapodások nem foglalják magukban az Egyesült 
Királyságnak az ENER.12. cikkel [Független szabályozó hatóság] összhangban kijelölt szabályozó 
hatóságának az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségében való tagságát, és hasonló 
státuszt sem biztosítanak.  
3. fejezet: Biztonságos és fenntartható energia  
ENER.21. cikk: Megújuló energia és energiahatékonyság  
1. Valam ennyi Fél előmozdítja az energiahatékonyságot és a megújuló forrásokból származó 
energia felhasználását.  
 
193 
 Valamennyi Fél biztosítja, hogy a megújuló forrásokból származó energia engedélyezésére vagy 
hasonló intézkedésekre vonatkozó szabályok szükségesek és arányosak legyenek.  
2. Az Unió újólag megerősíti az (EU)  2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvben47 a 
megújuló energiaforrásokból származó energiának a bruttó végsőenergia -fogyasztáson belüli 
arányára vonatkozóan 2030 -ra meghatározott célt.  
Az Unió  újólag megerősíti a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben48 2030 -ra kitűzött 
energiahatékonysági céljait.  
3. Az Egyesült Királyság újólag megerősíti a következőket:  
(a) a megújuló energiaforrásokból származó energiának a bruttó végsőenergia -fogyasz tásban való 
részarányára vonatkozó, a nemzeti energia - és klímatervében meghatározott 2030 -as 
törekvés;  
(b) az elsődleges és végsőenergia -fogyasztás abszolút szintjére vonatkozó, a nemzeti energia - és 
klímatervében meghatározott 2030 -as törekvés;  
4. A Felek folya matosan tájékoztatják egymást a (2) és (3) bekezdésben említett ügyekről.  
ENER.22. cikk:  A megújuló energia támogatása  
1. A Felek gondoskodnak arról, hogy a megújuló forrásokból származó villamos energiára 
nyújtott támogatás elősegítse a megújuló forrásokból  előállított villamos energia villamosenergia -
piaci integrálását.  
2. A bioüzemanyagok, a folyékony bio -energiahordozók és a biomassza csak akkor 
támogatható megújuló energiaként, ha megfelelnek a fenntarthatóságra és az üvegházhatásúgáz -
kibocsátás csökkentésé re vonatkozó megbízható kritériumoknak, amelyeket ellenőrizni kell.  
3. Valamennyi Fél világosan meghatározza azokat a műszaki előírásokat, amelyeket a megújuló 
energiát előállító berendezéseknek és rendszereknek a támogatási programok igénybevételéhez 
teljesí teniük kell. Az ilyen műszaki előírások figyelembe veszik az ENER.25. cikk [Szabványügyi 
együttműködés], a TBT.4. cikk [Műszaki előírások] és a TBT.5. cikk [Szabványok] alapján kialakított 
együttműködést.  
ENER.23. cikk: Együttműködés a megújuló tengeri energia fejlesztése terén  
1. A Felek a bevált gyakorlatok megosztásával és adott esetben egyedi projektek 
kidolgozásának megkönnyítésével együttműködnek a megújuló tengeri energia fejlesztésében.  
                                                            
47  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló 
energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról ( HL L 328., 2018.12.21., 82.  o.). 
48  Az Európai Parlament és a Tanács 2012 /27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról 
(HL L 315., 2012.11.14., 1.  o.). 
 
194 
 2. Az északi -tengeri energiaügyi együttműködésre építve a Felek le hetővé teszik az Európai 
Bizottság, a tagállamok minisztériumai és hatóságai, az Egyesült Királyság minisztériumai és 
hatóságai, az átvitelirendszer -üzemeltetők, a tengeri energiaipar és tágabb értelemben az érdekelt 
felek közötti, a tengeri hálózatok fejl esztésével és az északi -tengeri régió nagy megújulóenergia -
potenciáljával kapcsolatos technikai megbeszélések különleges fórumának létrehozását. Ez az 
együttműködés legalább a következő területekre terjed ki:  
(a) hibrid és közös projektek;  
(b) tengeri területrende zés; 
(c) támogatási keret és finanszírozás;  
(d) a szárazföldi és tengeri hálózatok tervezésével kapcsolatos bevált gyakorlatok;  
(e) az új technológiákra vonatkozó információk megosztása; és  
(f) a vonatkozó szabályokkal, jogszabályokkal és műszaki szabványokkal kapcsolato s bevált 
gyakorlatok cseréje.  
ENER.24. cikk: Tengeri kockázatok és biztonság  
1. A Felek együttműködnek és információt cserélnek annak érdekében, hogy valamennyi 
tengeri olaj - és gázipari tevékenység tekintetében fenntartsák a biztonság és a környezetvédelem 
magas szintjét.  
2. A Felek megfelelő intézkedéseket tesznek a tengeri olaj - és gázipari tevékenységekből eredő 
súlyos balesetek megelőzése, illetve az ilyen balesetek következményeinek korlátozása érdekében.  
3. A Felek elősegítik a bevált gyakorlatoknak a biztons ágért és a környezetvédelemért felelős 
hatóságaik közötti cseréjét a tengeri olaj - és gázipari tevékenységek tekintetében. A tengeri olaj - és 
gázipari tevékenységek biztonsági és környezetvédelmi szabályozásának függetlennek kell lennie a 
tengeri olaj - és gázipari tevékenységek engedélyezésével kapcsolatos feladatoktól.  
ENER.25. cikk: Szabványügyi együttműködés  
A TBT.5. cikkel [Szabványok] és a TBT.11. cikkel [Együttműködés] összhangban a Felek előmozdítják a 
területükön található szabályozók és szabványüg yi testületek közötti együttműködést azzal a céllal, 
hogy a fenntarthatóenergia - és éghajlat -politikához való hozzájárulás érdekében megkönnyítsék 
nemzetközi szabványok kidolgozását az energiahatékonyság és a megújuló energia terén.  
ENER.26. cikk: Kutatás,  fejlesztés és innováció  
A Felek előmozdítják a kutatást, a fejlesztést és az innovációt az energiahatékonyság és a megújuló 
energia területén.  
4. fejezet: Energiahordozók és nyersanyagok  
 
195 
 ENER.27. cikk: Exportárak  
Az energiahordozók vagy nyersanyagok exportjára vonatkozóan a Felek semmiféle intézkedés –
 például engedélyek vagy minimálár -követelmények  – útján nem szabhatnak meg a másik Fél 
számára magasabb árat, mint a belföldi piacra szánt energiahordozók vagy nyersanyagok esetében.  
ENER.28. cikk: Szab ályozott árak  
Ha valamely Fél úgy dönt, hogy szabályozza a villamosenergia - vagy földgázfogyasztók belföldi 
ellátásának árát, ezt csak közérdekű cél elérése érdekében teheti meg, és csak oly módon, hogy 
egyértelműen meghatározott, átlátható, megkülönbözte téstől mentes és arányos szabályozott árat 
ír elő.  
ENER.29. cikk: Szénhidrogének feltárásának és kitermelésének, valamint a villamosenergia -
termelésnek az engedélyezése  
1. Amennyiben valamelyik Fél engedélyezést ír elő szénhidrogének feltárására vagy 
kitermel ésére vagy villamosenergia -termelésre, az ilyen engedélyeket olyan objektív és 
megkülönböztetésmentes kritériumok alapján adja meg, amelyeket a kérelmek benyújtására 
rendelkezésre álló időszak kezdete előtt, a II. cím [Szolgáltatások és beruházások] 5. fej ezetének 
[Szabályozási keret] 1. szakaszában [Belföldi szabályozás] meghatározott általános feltételekkel és 
eljárásokkal összhangban dolgoztak ki és tettek közzé.  
2. E cikk (1) bekezdése és az ENER.3. cikk [Kapcsolat más címekkel] ellenére az alkalmazandó 
jogszabályokban előírt, kellően indokolt mentességek alapján valamennyi Fél kiadhat a 
szénhidrogének feltárására vagy kitermelésére vonatkozó engedélyeket a SERVIN.5.8. cikkben 
[Közzététel és rendelkezésre álló információk] meghatározott közzétételi feltéte leknek és 
eljárásoknak való megfelelés nélkül is.  
3. Az engedéllyel rendelkező szervezetektől megkövetelt pénzügyi vagy természetbeni 
hozzájárulások nem befolyásolhatják az ilyen szervezetek irányítási és döntéshozatali folyamatát.  
4. Valamennyi Fél rendelkezik arról, hogy az engedély kérelmezője a határozatot kibocsátó 
hatóságnál magasabb szintű vagy attól független hatósághoz fellebbezhessen az engedélyre 
vonatkozó határozat ellen, vagy kérheti, hogy az ilyen magasabb szintű vagy független hatóság 
vizsgálja fel ül a határozatot. Valamennyi Fél biztosítja, hogy a kérelmezőt tájékoztassák a 
közigazgatási határozat indokairól annak érdekében, hogy szükség esetén fellebbezési vagy 
felülvizsgálati eljárást vehessen igénybe. A fellebbezésre vagy felülvizsgálatra alkalm azandó 
szabályokat közzé kell tenni.  
ENER.30. cikk:  Az energetikai berendezések és az infrastruktúra biztonsága és integritása  
Ez a cím nem értelmezhető úgy, mint amely megakadályozza valamely Felet abban, hogy az 
energetikai berendezések vagy infrastruktú ra biztonságának védelméhez és integritásának 
megőrzéséhez szükséges ideiglenes intézkedéseket fogadjon el, feltéve, hogy az említett 
intézkedéseket nem alkalmazza oly módon, amely a Felek közötti kereskedelem vagy beruházások 
rejtett korlátozását jelenten é. 
 
196 
 5. fejezet: Záró rendelkezések  
ENER.31. cikk:  Hatékony végrehajtás és módosítások  
1. A partnerségi tanács módosíthatja az ENER -1. mellékletet és az ENER -3. mellékletet. A 
partnerségi tanács szükség szerint naprakésszé teheti az ENER -2. mellékletet annak  folyamatos 
működésének biztosítása érdekében.  
2. Az energiaügyi szakbizottság módosíthatja az ENER -4. mellékletet.    
3. Az energiaügyi szakbizottság szükség szerint ajánlásokat tesz e cím azon fejezetei hatékony 
végrehajtásának biztosítása érdekében, amel yekért felelős.  
ENER.32. cikk: Párbeszéd  
A Felek rendszeres párbeszédet alakítanak ki, hogy elősegítsék e cím célkitűzéseinek elérését.  
ENER.33. cikk: E cím felmondása  
1.           E cím 2026. június 30 -án hatályát veszti.     
2.           Az (1) bekezdés e llenére a partnerségi tanács 2026. július 1. és 2026. december 31. között 
határozhat úgy, hogy ez a cím 2027. március 31 -ig alkalmazandó. A partnerségi tanács 2027. április 1. 
és 2027. december 31. között, valamint bármely azt követő évben bármikor határoz hat arról, hogy 
ez a cím a következő év március 31 -ig alkalmazandó.  
3.           E cikk a FISH.17. cikk [Felmondás], a FINPROV.8. cikk [A megállapodás felmondása] és az 
OTH.10. cikk [A második rész felmondása] sérelme nélkül alkalmazandó.  
 
IX. CÍM: ÁTLÁTHATÓSÁG  
TRNSY.1. cikk: Célkitűzés  
1. Elismerve egymás szabályozási környezeteinek a közöttük folytatott kereskedelemre és 
beruházásokra gyakorolt esetleges hatását, a Felek arra törekednek, hogy kiszámítható szabályozási 
környezetet és hatékony eljárá sokat biztosítsanak a gazdasági szereplőknek, különösen a kis - és 
középvállalkozásoknak.   
2. A Felek megerősítik az átláthatósággal kapcsolatos, WTO -egyezmény szerinti 
kötelezettségvállalásaikat, és az ebben a címben meghatározott rendelkezésekben e 
kötel ezettségekből indulnak ki.  
TRNSY.2. cikk: Fogalommeghatározás  
E cím alkalmazásában „közigazgatási határozat”: olyan jogi hatállyal bíró határozat vagy intézkedés, 
amely egy egyedi esetben alkalmazandó egy konkrét személyre, árura vagy szolgáltatásra, és a rra az 
esetre is kiterjed, amikor elmarad a határozat vagy intézkedés meghozatala olyan esetben, amikor 
ezt valamely Fél joga előírja.  
 
197 
 TRNSY.3. cikk: Hatály  
E cím alkalmazandó az I –VIII. cím, a X –XII. cím és a hatodik tárgykör [Egyéb rendelkezések] 
tekint etében.   
TRNSY.4. cikk: Közzététel  
1. Valamennyi Fél biztosítja, hogy jogszabályai és egyéb rendelkezései, eljárásai és általánosan 
alkalmazandó közigazgatási határozatai haladéktalanul közzétételre kerüljenek, ha kivitelezhető, 
elektronikus úton, vagy más  olyan módon, amely bárkinek lehetővé teszi ezek tartalmának 
megismerését.  
2. Valamennyi Fél – a megfelelő mértékig – tájékoztatást ad az (1) bekezdésben említett 
intézkedések céljáról és indokáról.  
3. Valamennyi Fél biztosítja, hogy észszerű idő teljen el jogszabályai és egyéb rendelkezései 
közzététele és hatálybalépése között, kivéve, ha sürgősség miatt ez nem lehetséges.  
TRNSY.5. cikk: Tájékoztatáskérés  
1. Valamennyi Fél megfelelő és arányos mechanizmusokat hoz létre vagy tart fenn, hogy 
bármely személynek választ adhasson a jogszabályok vagy egyéb rendelkezések bármelyikére 
vonatkozóan feltett kérdéseire.  
2. Valamennyi Fél haladéktalanul tájékoztatást ad é s válaszol a másik Fél bármely – akár 
hatályos, akár tervezett – jogszabályt vagy egyéb rendelkezést érintő kérdéseire, kivéve, ha e 
megállapodás más rendelkezése alapján erre külön mechanizmus jött létre.  
TRNSY.6. cikk: Az általánosan alkalmazandó intézk edések igazgatása  
1.  Valamennyi Fél tárgyilagos, pártatlan és észszerű módon igazgatja törvényeit, rendeleteit, 
eljárásait és általánosan alkalmazandó közigazgatási határozatait.   
2.  Amennyiben a másik Fél személyeire, áruira vagy szolgáltatásaira vonat kozóan a 
jogszabályok vagy egyéb rendelkezések alkalmazása tekintetében közigazgatási eljárás indul, 
valamennyi Fél:  
(a) arra törekszik, hogy a közigazgatási eljárás által közvetlenül érintett személyek részére 
jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összha ngban észszerű tájékoztatást adjon, ideértve 
az eljárás jellegének meghatározását, az eljárás kezdeményezésére vonatkozó joghatóság 
megnevezését és a vitatott kérdések általános leírását; valamint  
(b) észszerű lehetőséget biztosít az ilyen személyeknek arra, h ogy bármely végleges közigazgatási 
határozatot megelőzően előadhassák az álláspontjukat alátámasztó tényeket és érveket, 
amennyiben ezt a rendelkezésre álló idő, az eljárás jellege és a közérdek lehetővé teszi.  
TRNSY.7. cikk: Felülvizsgálat és fellebbezés  
1. Valamennyi Fél a közigazgatási határozatok haladéktalan felülvizsgálata és – indokolt 
esetben – kiigazítása céljából bírósági, választottbírósági vagy közigazgatási mechanizmust vagy 
eljárást hoz létre vagy tart fenn. Valamennyi Fél biztosítja, hogy bí róságai megkülönböztetésmentes 
 
198 
 és elfogulatlan módon folytassák le a fellebbezési vagy felülvizsgálati eljárásokat. Ezek a bíróságok 
pártatlanok és függetlenek a közigazgatási végrehajtással megbízott hatóságtól.   
2. Valamennyi Fél biztosítja, hogy az (1)  bekezdésben említett eljárások részes felei észszerű 
lehetőséget kapjanak álláspontjaik alátámasztására vagy megvédésére.   
3. Valamennyi Fél jogszabályaival összhangban biztosítja, hogy az (1) bekezdésben említett 
eljárások során elfogadott határozatok b izonyítékokon és feljegyzések benyújtásán, vagy adott 
esetben a közigazgatási hatóság által összeállított feljegyzéseken alapuljanak.  
4. Valamennyi Fél biztosítja, hogy a (3) bekezdésben említett határozatokat a közigazgatási 
végrehajtással megbízott ható ság hajtsa végre, a jogszabályaiban előírt fellebbezéstől vagy további 
felülvizsgálattól függően.  
TRNSY.8. cikk: Más címekkel való kapcsolat  
Az e címben meghatározott rendelkezések kiegészítik az ezen rész azon címeiben meghatározott 
egyedi átláthatósági szabályokat, amelyekre e cím alkalmazandó.  
X. CÍM: HELYES SZABÁ LYOZÁSI GYAKORLATOK ÉS SZABÁLYOZÁSI EGYÜ TTMŰKÖDÉS   
GRP.1. cikk: Általános elve k 
1. Valamennyi Fél szabadon, saját jogi keretével, gyakorlatával, eljárásaival és a szabályozási 
keretét meghatározó alapelveivel49 összhangban határozhatja meg az e megállapodás szerinti helyes 
szabályozási gyakorlatokra vonatkozó megközelítését.  
2. E cím egyetlen rendelkezése sem értelmezendő úgy, hogy az kötelezné valamely Felet   
(a) a szabályozási intézkedések előkészítésére és elfogadására vonatkozó belső eljárásaitól való 
eltérésre;  
(b) olyan intézkedések meghozatalára, amelyek aláásnák vagy akadályoznák a  közpolitikai 
célkitűzéseinek megvalósítására irányuló szabályozási intézkedések időben történő 
elfogadását; vagy  
(c) valamilyen konkrét szabályozási eredmény elérésére.  
3. E cím egyetlen rendelkezése sem érinti az egyes Felek azon jogát, hogy meghatározzák vagy 
szabályozzák saját védelmi szintjeiket a közpolitikai célkitűzések elérésére való törekvés vagy azok 
előmozdítása érdekében olyan területeken, mint:   
(a) a népegészségügy;   
(b) az emberek, az állatok vagy a növények élete és egészsége, valamint az állatjólé t;   
(c) a munkahelyi egészség és biztonság;   
(d) a munkafeltételek;  
                                                            
49  Az Unió esetében ezek az elvek az elővigyázatosság elvét is tartalmazzák.  
 
199 
 (e) a környezetvédelem, beleértve az éghajlatváltozást is;   
(f)  a fogyasztóvédelem;   
(g) a szociális védelem és szociális biztonság;  
(h) az adatvédelem és a kiberbiztonság;   
(i) a kulturális sokszínűség;   
(j) a pénzügyi rendszer integritása és stabilitása, valamint a befektetők védelme;  
(k) az energiabiztonság; valamint  
(l) a pénzmosás elleni küzdelem.  
Az egyértelműség érdekében, különösen az első albekezdés c) és d) pontjában megjelölt célokból 
továbbra is alkalmaz andók a munkahelyi kapcsolatokra – és ezen belül a szociális partnerek 
szerepére és autonómiájára – vonatkozóan az egyes Felek jogszabályaiban vagy nemzeti 
gyakorlatában meghatározott különböző modellek, ideértve a kollektív tárgyalásra és a kollektív 
szerződések érvényesítésére vonatkozó jogszabályokat és gyakorlatokat is.  
4. A szabályozási intézkedések nem képezhetnek rejtett kereskedelmi akadályt.  
GRP.2. cikk: Fogalommeghatározások  
E cím alkalmazásában:   
(a) „szabályozó hatóság”:  
(i) az Unió részéről az Európai Bizottság; valamint  
(ii) az Egyesült Királyság részéről Nagy -Britannia és Észak -Írország Egyesült Királyságának 
kormánya és az Egyesült Királyság decentralizált közigazgatási szervei.  
(b)  „szabályozási intézkedések”:  
(i) az Unió eseté ben:  
(A) rendeletek és irányelvek, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 
(EUMSZ) 288. cikkének rendelkezései szerint; valamint  
(B) az EUMSZ 290. és 291. cikkében előírtak szerinti végrehajtási és 
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok; valamint  
(ii) az Egyesült Királyság esetében:  
(A) elsődleges jogszabályok; valamint  
(B) másodlagos jog.  
 
200 
 GRP.3. cikk: Hatály  
1. Ez a cím a Felek szabályozó hatóságai által az I –IX. cím, a XI. cím és a XII. cím, továbbá a 
hatodik tárgykör [Egyéb rendelkezések] alá tartozó bá rmely kérdés tekintetében javasolt, illetve 
meghozott szabályozási intézkedésekre vonatkozik.  
2. A GRP.12. cikk [Szabályozási együttműködési tevékenységek] és a GRP.13. cikk [A 
szabályozási együttműködéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság] alkalmaza ndó a Felek 
szabályozó hatóságai által az (1) bekezdésben említett címek alá tartozó bármely kérdés 
tekintetében meghozott vagy javasolt más általánosan alkalmazandó intézkedésekre is, amennyiben 
ezek relevánsak a szabályozási együttműködési tevékenységek vonatkozásában, mint például az 
iránymutatások, szakpolitikai dokumentumok vagy ajánlások.   
3. E cím nem alkalmazandó a tagállamok szabályozó hatóságaira és szabályozási 
intézkedéseire, szabályozási gyakorlataira vagy megközelítéseire.  
4. Az (1) bekezdés ben említett címek konkrét rendelkezései elsőbbséget élveznek e cím 
rendelkezéseivel szemben a konkrét rendelkezések alkalmazásához szükséges mértékben.   
GRP.4. cikk: Belső koordináció  
Valamennyi Fél rendelkezik belső koordinációs vagy felülvizsgálati eljárásokkal vagy 
mechanizmusokkal a szabályozó hatóságuk által előkészített szabályozási intézkedések tekintetében. 
Ezeknek az eljárásoknak vagy mechanizmusoknak többek között a következők re kell irányulniuk:   
(a) a helyes szabályozási gyakorlatok ösztönzése, beleértve az e címben foglaltakat is;  
(b) az adott Fél saját szabályozási intézkedései között fennálló szükségtelen átfedések és 
következetlen előírások azonosítása és kiküszöbölése;  
(c) az ado tt Fél nemzetközi kereskedelemmel és beruházásokkal kapcsolatos kötelezettségeinek 
való megfelelés biztosítása; valamint  
(d) a vonatkozó szabályaival és eljárásaival összhangban az előkészítés alatt álló szabályozási 
intézkedések által – többek között a kis - és középvállalkozásokra50 – gyakorolt hatás 
mérlegelésének elősegítése.  
GRP.5. cikk: Az eljárások és mechanizmusok leírása  
Valamennyi Fél nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a szabályozó hatósága által a szabályozási 
intézkedések előkészítéséhez, értékeléséhe z vagy felülvizsgálatához alkalmazott eljárások vagy 
mechanizmusok leírását. Ezek a leírások feltüntetik a vonatkozó szabályokat, iránymutatásokat vagy 
eljárásokat, beleértve azokat is, amelyek a nyilvánosság véleménynyilvánításra vonatkozó 
lehetőségeit ta rtalmazzák.   
 
GRP.6. cikk: Korai tájékoztatásnyújtás a tervezett szabályozási intézkedésekről  
1. Valamennyi Fél saját szabályaival és eljárásaival összhangban legalább évente nyilvánosan 
hozzáférhetővé teszi azon jelentős51 tervezett szabályozási intézked ések listáját, amelyeket 
                                                            
50 Az Egyesült Királyság esetében a „kis - és középvállalkozások” mikro - és kisvállalk ozásokat jelent.  
 
201 
 szabályozó hatósága előreláthatóan egy éven belül elő fog terjeszteni vagy el fog fogadni. 
Valamennyi Fél szabályozó hatósága meghatározhatja, hogy mi minősül „jelentős” szabályozási 
intézkedésnek az e cím szerinti kötelezettségei tekintetében.   
2. Valamennyi Fél az (1) bekezdésben említett listán szereplő egyes jelentős szabályozási 
intézkedések tekintetében a lehető legkorábban nyilvánosan hozzáférhetővé teszi következőket is:  
(a) az intézkedés hatályának és célkitűzésének rövid leí rása; valamint  
(b) amennyiben ismert, az intézkedés elfogadásának várható időpontja, ideértve a nyilvános 
konzultáció esetleges lehetőségeit is.   
GRP.7. cikk: Nyilvános konzultáció  
1. Jelentős szabályozási intézkedés előkészítése során valamennyi Fél saját szabályaival és 
eljárásaival összhangban biztosítja, hogy szabályozó hatósága  
(a) közzétegye a szabályozási intézkedések tervezetét vagy olyan konzultációs dokumentumokat, 
amelyek kellő részletességgel ismertetik a kidolgozás alatt álló szabályozási intézkedéseket, 
bármely személynek lehetővé téve annak felmérését, hogy az érdekeire azok jelentős hatást 
gyakorolnak -e, és ha igen, hogyan;  
(b) megkülönböztetéstől mentes alapon észszerű lehetős éget kínáljon bármely személy számára 
észrevételek megtételére; valamint  
(c) megvizsgálja a kapott észrevételeket.   
2. Valamennyi Fél biztosítja, hogy szabályozó hatósága elektronikus kommunikációs eszközöket 
használjon, és törekedjen a nyilvánosság számára ingyenesen hozzáférhető online szolgáltatások 
fenntartására az (1) bekezdés a) pontjában említett típusú megfelelő szabályozási intézkedések vagy 
dokumentumok közzététele, valamint a nyilvános konzultációkra érkező észrevételek fogadása 
céljából.   
3. Vala mennyi Fél biztosítja, hogy szabályozó hatósága saját szabályaival és eljárásaival 
összhangban nyilvánosan hozzáférhetővé tegye az e cikkben említett nyilvános konzultációk 
eredményeinek összefoglalóját.  
GRP.8. cikk: Hatásvizsgálat  
1.  Valamennyi Fél mege rősíti, hogy biztosítani kívánja, hogy szabályozó hatósága – saját 
szabályaival és eljárásaival összhangban – hatásvizsgálatokat végezzen az általa előkészített jelentős 
szabályozási intézkedésekre vonatkozóan. Az említett szabályok és eljárások kivételeke t 
állapíthatnak meg.  
2. A hatásvizsgálatok végzése során valamennyi Fél biztosítja, hogy szabályozó hatósága 
rendelkezzék olyan eljárásokkal és mechanizmusokkal, amelyek előmozdítják a következő tényezők 
figyelembevételét:  
                                                                                                                                                                                         
51  Az Egyesült Királyság esetében jelentős szabályozási intézkedések alatt azon jelentős szabályozási 
intézkedések értendők, amelyek az Egyesült Királyság szabályaiban és eljárásaiban az ilyen intézkedésekre 
vonatkozó fogalommeghatározásna k megfelelnek.  
 
202 
 (a) a szabályozási intézkedés szükségessége, beleértve annak a problémának a jellegét és 
jelentőségét, amelyet a szabályozási intézkedés kezelni kíván;   
(b) minden olyan megvalósítható és megfelelő szabályozási vagy nem szabályozási lehetőség, 
amely a Fél közpoli tikai célkitűzéseit megvalósítaná, beleértve a szabályozás mellőzésének 
lehetőségét is;   
(c) a lehetséges és releváns mértékben az említett alternatívák esetleges társadalmi, gazdasági és 
környezeti hatása, ideértve a nemzetközi kereskedelemre és beruházásokr a gyakorolt hatás, 
valamint – a vonatkozó szabályokkal és eljárásokkal összhangban – a kis - és 
középvállalkozásokra gyakorolt hatás is; valamint  
(d) adott esetben az, hogy a mérlegelt lehetőségek hogyan kapcsolódnak a vonatkozó nemzetközi 
előírásokhoz, ideért ve az esetleges eltérések okait is.  
3. A szabályozó hatóság által valamely szabályozási intézkedésre vonatkozóan végzett 
hatásvizsgálat tekintetében valamennyi Fél biztosítja, hogy szabályozó hatósága zárójelentést 
készítsen, amely a hatásvizsgálatában ál tala figyelembe vett tényezőket és releváns megállapításait 
is részletezi. Amennyire lehetséges, valamennyi Fél nyilvánosan elérhetővé teszi ezeket a 
jelentéseket legkésőbb a GRP.2. cikk [Fogalommeghatározások] b) pontja i. alpontjának (A) 
pontjában vagy b ) pontja ii. alpontjának (A) pontjában említett szabályozási intézkedésre irányuló 
javaslat vagy a GRP.2. cikk [Fogalommeghatározások] b) pontja i. alpontjának (B) pontjában vagy b) 
pontja ii. alpontjának (B) pontjában említett szabályozási intézkedés nyil vánosságra hozatalának 
időpontjában.  
GRP.9. cikk: Visszamenőleges értékelés  
1. Valamennyi Fél biztosítja, hogy szabályozó hatósága adott esetben rendelkezzék a hatályos 
szabályozási intézkedések időszakos rendszeres visszamenőleges értékelésének elvégzés ére szolgáló 
eljárásokkal vagy mechanizmusokkal.  
2. Az időszakos visszamenőleges értékelés során valamennyi Fél törekszik annak mérlegelésére, 
hogy van -e lehetőség közpolitikai célkitűzései hatékonyabb megvalósítására és a felesleges 
szabályozási – többek  között a kis - és középvállalkozásokat sújtó – terhek csökkentésére.  
3. Valamennyi Fél biztosítja, hogy szabályozó hatósága nyilvánosan hozzáférhetővé tegye az 
ilyen visszamenőleges értékelések eredményeit és az ilyen értékelésekre vonatkozó meglévő 
tervek et.   
GRP.10. cikk: Szabályozási nyilvántartás  
Valamennyi Fél biztosítja, hogy a hatályos szabályozási intézkedéseket egy olyan külön 
nyilvántartásban tegyék közzé, amely azonosítja a szabályozási intézkedéseket és amely nyilvánosan 
és ingyenesen elérhető  az interneten. A nyilvántartásnak lehetővé kell tennie a szabályozási 
intézkedésekre vonatkozóan hivatkozás vagy szó megadásával történő keresést. Valamennyi Fél 
rendszeresen frissíti nyilvántartását.   
GRP.11. cikk: A bevált szabályozási gyakorlatokkal k apcsolatos információcsere  
A Felek törekednek arra, hogy információt cseréljenek az e címben meghatározott helyes 
szabályozási gyakorlataikról, többek között a szabályozási együttműködéssel foglalkozó kereskedelmi 
szakbizottság keretében.  
 
203 
 GRP.12. cikk: S zabályozási együttműködési tevékenységek  
1. A Felek önkéntes alapon, saját döntéshozataluk autonómiájának és saját jogrendjüknek a 
sérelme nélkül szabályozási együttműködési tevékenységeket folytathatnak. A Felek megtagadhatják 
a szabályozási együttműködé si tevékenységek folytatását, vagy elállhatnak azoktól. A szabályozási 
együttműködési tevékenységek folytatását megtagadó vagy az azoktól elálló Félnek meg kell 
indokolnia döntését a másik Félnek.   
2. Valamennyi Fél javasolhat a másik Félnek szabályozási együttműködési tevékenységet. Ezt a 
javaslatot a GRP.14. cikk [Kapcsolattartó pontok] szerint kijelölt kapcsolattartó ponton keresztül kell 
benyújtania. A másik Fél észszerű időn belül megvizsgálja a javaslatot, és tájékoztatja a javaslattevő 
Felet arról, hogy megítélése szerint a javasolt tevékenység szabályozási együttműködésre alkalmas -
e.   
3. A szabályozási együttműködésre alkalmas tevékenységek meghatározása érdekében 
valamennyi Fél figyelembe veszi a következőket:   
(a) a GRP.6. cikk [Korai tájékoztatásny újtás a tervezett szabályozási intézkedésekről] (1) 
bekezdésében meghatározott lista; valamint  
(b) a valamelyik Fél személyei által előterjesztett, megfelelő információkkal alátámasztott és 
kísért szabályozási együttműködési tevékenységekre vonatkozó javaslat ok.   
4. Ha a Felek valamely szabályozási együttműködési tevékenység folytatása mellett döntenek, 
valamennyi Fél szabályozó hatósága adott esetben törekszik arra, hogy:   
(a) tájékoztassa a másik Fél szabályozó hatóságát az új szabályozási intézkedések előkész ítéséről, 
illetve a meglévők felülvizsgálatáról, ideértve a GRP.3. cikk [Hatály] (2) bekezdésében említett, 
szabályozási együttműködési tevékenység szempontjából lényeges egyéb általánosan 
alkalmazandó intézkedések előkészítését vagy felülvizsgálatát is;   
(b) kérésre tájékoztatást nyújtson, és megvitassa a szabályozási intézkedéseket és a GRP.3. cikk 
[Hatály] (2) bekezdésében említett, szabályozási együttműködési tevékenység szempontjából 
lényeges egyéb általánosan alkalmazandó intézkedéseket; valamint   
(c) az új szabályozási vagy a GRP.3. cikk [Hatály] (2) bekezdésében említett más általánosan 
alkalmazandó intézkedések előkészítésekor, illetve a meglévők felülvizsgálatakor a lehetséges 
mértékig mérlegelje a másik Fél által ugyanazon vagy kapcsolódó ügyben al kalmazott bármely 
szabályozási megközelítést.   
GRP.13. cikk: A szabályozási együttműködéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság   
1. A szabályozási együttműködéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság a következő 
feladatokat látja el:  
(a) a helyes szabál yozási gyakorlatok és a Felek közötti szabályozási együttműködés erősítése 
javítása és előmozdítása;   
(b) a GRP.12. cikk [Szabályozási együttműködési tevékenységek] alapján javasolt vagy folytatott 
együttműködési tevékenységekkel kapcsolatos véleménycsere;   
 
204 
 (c) a szabályozási együttműködés és koordináció ösztönzése a nemzetközi fórumokon, ideértve 
adott esetben a releváns folyamatban lévő vagy tervezett tevékenységekre vonatkozó 
rendszeres kétoldalú információcseréket is.  
2. A szabályozási együttműködéssel foglal kozó kereskedelmi szakbizottság felkérheti az 
érdekelt feleket az ülésein való részvételre.  
GRP.14. cikk: Kapcsolattartó pontok   
A megállapodás hatálybalépésétől számított egy hónapon belül valamennyi Fél kijelöl egy -egy 
kapcsolattartó pontot a Felek közö tti információcsere megkönnyítésére.  
GRP.15. cikk: A vitarendezés alkalmazásának kizárása  
A hatodik rész I. címe [Vitarendezés] az ezen cím értelmezését és alkalmazását érintő viták 
tekintetében nem alkalmazandó.  
 
 
XI. CÍM: A NYÍLT ÉS TISZTESSÉGES VERSENYT ÉS A FENNTA RTHATÓ FEJLŐDÉST ELŐ SEGÍTŐ EGYENLŐ 
VERSENYFELTÉTELEK  
Első fejezet: Általános rendelkezések  
1.1. cikk: Elvek és célkitűzések  
1. A Felek elismerik, hogy az Unió és az Egyesült Királyság közötti kereskedelem és beruházás 
az e megállapodásban meghatározott feltételek szerint olyan feltételeket követelnek meg, amelyek 
egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak a Felek közötti nyílt és tisztességes verseny számára, 
valamint biztosítják, hogy a kereskedelem és a beruházás a fenntartható fejlődést el ősegítő módon 
valósuljanak meg.  
2. A Felek elismerik, hogy a fenntartható fejlődés magában foglalja mind a gazdasági fejlődést, 
a társadalmi fejlődést és a környezetvédelmet, mely három összetevő egymással kölcsönösen 
összefügg és egymást erősíti, továbbá a Felek megerősítik elkötelezettségüket a nemzetközi 
kereskedelem és beruházások oly módon történő előmozdítása iránt, amely hozzájárul a 
fenntartható fejlődés célkitűzéséhez.  
3. A Felek ismételten megerősítik azon ambíciójukat, hogy 2050 -ig megvalósítják az eg ész 
gazdaságra kiterjedő klímasemlegességet.  
4. A Felek megerősítik közös értelmezésüket abban, hogy gazdasági kapcsolatuk csak akkor 
nyújthat kölcsönösen kielégítő előnyöket, ha a nyílt és tisztességes versenyt elősegítő egyenlő 
feltételekre vonatkozó kötele zettségvállalások kiállják az idő próbáját, vagyis megelőzik a 
kereskedelem vagy a beruházások torzulását, és hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez. A Felek 
azonban elismerik, hogy ennek a címnek nem célja a Felek előírásainak harmonizálása. A Felek 
elkötelezettek amellett, hogy az e cím hatálya alá tartozó területeken fenntartsák és javítsák magas 
szintű előírásaikat.  
 
205 
 1.2. cikk: A szabályozáshoz való jog, az elővigyázatossági megközelítés52, valamint tudományos és 
műszaki információk  
1. A Felek megerősítik,  hogy mindkét félnek jogában áll az e cím hatálya alá tartotó területeken 
meghatározni saját szakpolitikáit és prioritásait, a szükségesnek tartott védelem szintjét, valamint 
nemzetközi kötelezettségeivel, többek között az e cím szerinti kötelezettségeivel  összhangban 
elfogadni és módosítani jogszabályait és szakpolitikáit.  
2. A Felek elismerik, hogy az elővigyázatossági megközelítéssel összhangban, amennyiben 
megalapozott aggodalom merül fel azzal kapcsolatban, hogy fennáll a környezet vagy az emberi 
egészség  súlyos vagy visszafordíthatatlan károsodásának veszélye, a teljes tudományos bizonyosság 
hiánya nem szolgálhat indokul annak megakadályozására, hogy a Felek megfelelő intézkedéseket 
fogadjanak el az ilyen károk megelőzésére.  
3. A környezet vagy a munkafeltét elek védelmét célzó és a kereskedelmet vagy a 
beruházásokat esetlegesen érintő intézkedések előkészítése vagy végrehajtása során a Felek 
figyelembe veszik a rendelkezésre álló megfelelő tudományos és technikai információkat, valamint 
nemzetközi előírásokat , iránymutatásokat és ajánlásokat.  
1.3. cikk: Vitarendezés  
A hatodik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címe [Vitarendezés] nem alkalmazandó 
erre a fejezetre, eltekintve az 1.2. cikk [A szabályozáshoz való jog, az elővigyázatossági megkö zelítés, 
valamint tudományos és műszaki információk] (2) bekezdésétől. A 9.1. cikk [Konzultációk] és a 9.2. 
cikk [Szakértői testület] alkalmazandók az 1.1. cikk [Alapelvek és célkitűzések] (3) bekezdésére.  
Második fejezet: Versenypolitika  
2.1. cikk: Elvek  és fogalommeghatározások  
1. A Felek elismerik a szabad és torzulásoktól mentes verseny fontosságát kereskedelmi és 
beruházási kapcsolataikban. A Felek elismerik, hogy a versenyellenes üzleti gyakorlatok torzíthatják a 
piacok megfelelő működését és gyengíthet ik a kereskedelem liberalizálásából származó előnyöket.  
2. E fejezet alkalmazásában „gazdasági szereplő” a jogállásától függetlenül minden olyan 
jogalany vagy egyetlen gazdasági egységet alkotó jogalanyok minden olyan csoportja, amely áruk 
vagy szolgáltatáso k egy adott piacon történő kínálásával gazdasági tevékenységet folytat.  
2.2. cikk: Versenyjog  
1. A 2.1. cikkben [Elvek és fogalommeghatározások] rögzített elvek elismerése jegyében 
mindkét fél olyan versenyjogot tart fenn, amely eredményesen kezeli az alábbi  versenyellenes üzleti 
gyakorlatokat:  
a) a gazdasági szereplők közötti olyan megállapodások, a gazdasági szereplők társulásainak olyan 
határozatai és olyan összehangolt magatartása, amelyek célja vagy hatása a verseny 
megakadályozása, korlátozása vagy torzítá sa; 
                                                            
52 Az egyértelműség érdekében e megállapodásnak az Unió területén való végrehajtásával összefüggésben az 
elővigyázatossági megközelítés az elővigyázatosság elvének felel meg.  
 
206 
 b) az erőfölénnyel való visszaélés egy vagy több gazdasági szereplő részéről; valamint  
c) az Egyesült Királyság esetében a gazdasági szereplők közötti olyan egyesülések és 
felvásárlások, az Unió esetében a gazdasági szereplők közötti olyan összefonódások, a melyek 
jelentős versenyellenes hatásokkal járhatnak.  
2. Az (1) bekezdésben említett versenyjog honosságtól és tulajdonjogi helyzettől függetlenül 
valamennyi gazdasági szereplőre vonatkozik.  
3. A Felek jogszerű közpolitikai célok elérése érdekében biztosíthatnak mentességet 
versenyjoguk alól, amennyiben az ilyen mentességek átláthatóak és az említett célokkal arányosak.  
2.3. cikk: Jogérvényesítés  
1. A Felek megteszik a megfelelő intézkedéseket versenyjoguk saját területükön történő 
érvényesítése érdekében.  
2. Mindegyik Fél fenntart egy vagy több függetlenül működő hatóságot, amelynek hatáskörébe 
tartozik a versenyjog gyakorlati érvényesítése.  
3. A Felek átlátható és megkülönböztetésmentes módon alkalmazzák versenyjogukat, 
figyelemmel a tisztességes eljárás elveire, ideértv e az érintett gazdasági szereplők védelemhez való 
jogát is, honosságtól és tulajdonjogi helyzettől függetlenül.  
2.4. cikk: Együttműködés  
1. E fejezet célkitűzéseinek elérése és a saját versenyjoguk gyakorlati érvényesítésének 
fokozása érdekében a Felek elismerik a versenyhatóságaik közötti együttműködés jelentőségét a 
versenypolitika fejleményei és a jogérvényesítési tevékenységek tekintetében.  
2. Az (1) bekezdés alkalmazása céljából egyrészről az Európai Bizottság vagy a tagállamok 
versenyhatóságai, másrés zről az Egyesült Királyság versenyhatósága vagy versenyhatóságai 
törekednek arra, hogy az azonos vagy egymáshoz kapcsolódó magatartásokkal vagy ügyletekkel 
kapcsolatos jogérvényesítési tevékenységeik tekintetében együttműködjenek vagy koordinálják 
munkájuk at, amennyiben ez lehetséges és helyénvaló.  
3. Az (1) és a (2) bekezdésben említett együttműködés és koordináció megkönnyítése 
érdekében egyrészről az Európai Bizottság és a tagállamok versenyhatóságai, másrészről az Egyesült 
Királyság versenyhatósága vagy ve rsenyhatóságai információt cserélhetnek az egyes Felek törvényei 
által megengedett mértékben.  
4. E cikk célkitűzéseinek megvalósítása érdekében a Felek külön együttműködési és 
koordinációs megállapodást köthetnek az Európai Bizottság, a tagállamok versenyhat óságai és az 
Egyesült Királyság versenyhatósága vagy versenyhatóságai között, amely magában foglalhatja a 
bizalmas információk cseréjének és felhasználásának feltételeit is.  
2.5. cikk: Vitarendezés  
Ez a fejezet nem tartozik a hatodik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címe 
[Vitarendezés] szerinti vitarendezés hatálya alá.  
Harmadik fejezet: A támogatások ellenőrzése  
 
207 
 3.1. cikk: Fogalommeghatározások   
1. E fejezet alkalmazásában:  
a) „vállalkozás”: jogállásától függetlenül olyan jogalany vagy egyetlen gazdasági egységet alkotó 
jogalanyok csoportja, amely áruk vagy szolgáltatások egy adott piacon kínálásával gazdasági 
tevékenységet folytat;  
b) „támogatás”: olyan pénzügyi segítségnyújtás, amely:  
(i) a Felek  forrásaiból  származik,  ideértve  az alábbia kat:  
(A) pénzeszközök, például közvetlen támogatások, kölcsönök vagy hitelgaranciák 
közvetlen vagy feltételes átruházása;  
(B) az egyébként esedékes bevételről való lemondás; vagy  
(C) áruk vagy szolgáltatások nyújtása vagy megvásárlása;  
(ii) gazdasági  előnyt biztosít  egy vagy  több  gazdasági  szereplőnek;  
(iii) egyedi,  azaz  meghatározott  gazdasági  szereplőket  meghatározott  áruk  vagy  
szolgáltatások  előállításában  másokkal  szemben  akár  de iure,  akár  de facto  előnyhöz  
juttat;  valamint  
(iv) hatással  jár vagy  járhat a Felek  közötti  kereskedelemre  vagy  befektetésekre.  
2. Az (1) bekezdés b) pontja iii. alpontjának alkalmazásában:  
(a) egy adóügyi intézkedés nem minősül egyedinek, kivéve, ha:  
(i) meghatározott  gazdasági  szereplőknek  csökken  általa  az adókötelezettsége  ahhoz  képest,  
amely  egyébként  a rendes  adórendszerben  terhelte  volna  őket;  valamint  
(ii) ezek  a gazdasági  szereplők  előnyösebb  elbánásban  részesülnek,  mint  a rendes  
adórendszerbe  tartozó  más gazdasági  szereplők;  e pont  alkalmazásában  az általános  
adórendszert  belső célja,  jellemzői  (mint  például  az adóbázis,  az adóalany,  az 
adóztatandó  tényállás  vagy  az adókulcs)  és egy önálló,  intézményi,  eljárási,  gazdasági  
és pénzügyi  szempontból  önálló  hatóság  határozza  meg,  amely  hatáskörrel  
rendelkezik  az adórendszer  jellem zőinek  kialakítására.  
(b) az a) pont ellenére egy támogatás nem tekinthető egyedinek, ha az általános rendszer 
kialakításának mögöttes elvei indokolják. Az adóügyi intézkedések esetében ilyen mögöttes 
elvnek minősülnek például az adócsalás és az adókijátszás e lleni küzdelem szükségessége, az 
adminisztratív kezelhetőség követelménye, a kettős adózás elkerülése, az adósemlegesség 
elve, a jövedelemadó lépcsőzetessége és újraelosztási célja, vagy az adófizetők adófizetési 
képessége tiszteletben tartásának szükséges sége;  
(c) az a) pont ellenére a speciális célú adók nem tekinthetők egyedinek, ha kialakításukat nem 
gazdasági jellegű közpolitikai célok – például bizonyos tevékenységek vagy termékek által a 
 
208 
 környezetre vagy az emberi egészségre gyakorolt negatív hatások kor látozásának 
szükségessége – követelik meg, amennyiben e közpolitikai célok nem diszkriminatívak53. 
3.2. cikk: Hatály és kivételek  
1. A 3.4. cikk [Elvek], a 3.5. cikk [Tiltott és feltételhez kötött támogatások] és a 3.12. cikk 
[Korrekciós intézkedések] nem alka lmazandó a természeti katasztrófák vagy más rendkívüli, nem 
gazdasági események által okozott károk ellentételezésére nyújtott támogatásokra.  
2. E szakasz egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a Feleket abban, hogy szociális jellegű 
támogatást nyújtsanak a végső fogyasztóknak.  
3. A nemzeti vagy globális gazdasági vészhelyzetre való reagálás céljából ideiglenes alapon 
nyújtott támogatásoknak célzottaknak, arányosaknak és hatékonyaknak kell lenniük a vészhelyzet 
orvoslása érdekében. E támogatásokra nem vonatkoz ik a 3.5. cikk [Tiltott és feltételhez kötött 
támogatások], sem a 3.12. cikk [Korrekciós intézkedések].  
4. Ez a fejezet nem vonatkozik azokra a támogatásokra, amelyek esetében az egyetlen 
gazdasági szereplőnek bármely három egymást követő pénzügyi év alatt ny újtott támogatás összege 
nem éri el a 325  000 különleges lehívási jogot. A partnerségi tanács módosíthatja ezt a küszöböt.  
5. Ez a fejezet nem vonatkozik a Mezőgazdaságról szóló megállapodás IV. részének vagy 2. 
mellékletének rendelkezései hatálya alá tartozó  támogatásokra, valamint a hal - és haltermék -
kereskedelemhez kapcsolódó támogatásokra.  
6. Ez a fejezet nem vonatkozik az audiovizuális ágazathoz kapcsolódó támogatásokra.  
7. A 3.9. cikk [Független hatóság vagy szerv és együttműködés] nem alkalmazandó a Felek 
erőforrásaiból szupranacionális szinten finanszírozott támogatásokra.  
8. A légitársaságoknak nyújtott támogatások kontextusában „a Felek közötti kereskedelemre 
vagy befektetésekre gyakorolt hatás” helyett ebben a fejezetben „a Felek légitársaságai közötti, a 
légi fuvarozási szolgáltatások nyújtása területén érvényesülő versenyre gyakorolt hatás” értendő, 
azon légi fuvarozási szolgáltatások kapcsán is, melyekre nem alkalmazandó a 2. tárgykör [Légi 
közlekedés] I. címe [Légi fuvarozás].  
3.3. cikk: Általános gazdasá gi érdekű szolgáltatások  
1. A meghatározott közérdekű feladatokkal – többek között közszolgáltatási kötelezettségekkel 
– megbízott gazdasági szereplőknek nyújtott támogatások annyiban tartoznak a 3.4. cikk [Elvek] 
hatálya alá, amennyiben az említett cikkben e lőírt elvek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen 
nem akadályozza az érintett gazdasági szereplőre bízott sajátos feladat végrehajtását. A feladatot 
előre, átlátható módon kell kijelölni.  
2. A Felek biztosítják, hogy egy közérdekű feladattal megbízott gazdasági szereplőnek nyújtott 
ellentételezés összege a feladat végrehajtása során felmerülő költségek egészének vagy részének 
fedezéséhez szükséges mértékre korlátozódjék, figyelembe véve a vona tkozó bevételeket és a 
                                                            
53 Ebben az összefüggésben a diszkrimináció azt jelenti, hogy egy gazdasági szereplő kedvezőtlenebb 
elbánásban részesül, mint a vele hasonló helyzetben lévők, és ez az eltérő bánásmód objektív 
kritériumokkal nem indokolható. 
 
209 
 feladat elvégzéséből származó észszerű nyereséget. A Felek biztosítják, hogy a nyújtott 
ellentételezést ne lehessen felhasználni a kijelölt feladat körén kívül eső tevékenységek 
kereszttámogatására. A feladatonként 15 millió különleg es lehívási jognál kisebb összegű 
ellentételezésekre nem vonatkoznak a 3.7. cikk [Átláthatóság] szerinti követelmények. A partnerségi 
tanács módosíthatja ezt a küszöböt.  
3. Ez a fejezet nem alkalmazandó abban az esetben, ha a közérdekű feladatokat ellátó 
gazd asági szereplőre jutó ellentételezés összege három egymást követő pénzügyi év alatt nem éri el 
a 750 000 különleges lehívási jogot. A partnerségi tanács módosíthatja ezt a küszöböt.  
3.4. cikk: Elvek  
1. Annak biztosítása érdekében, hogy ne ítéljenek oda olyan támogatásokat, melyek lényegi 
hatást gyakorolnak vagy gyakorolhatnak a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra, a Felek 
hatékony támogatás -ellenőrzési rendszert vezetnek be és tartanak fenn, amely biztosítja, hogy a 
támogatások nyújtása tiszteletbe n tartsa a következő elveket:  
a) a támogatások konkrét közpolitikai célkitűzést követnek egy azonosított piaci hiányosság 
orvoslása vagy méltányossági okok, például társadalmi nehézségek vagy elosztási aggályok 
kezelése érdekében (a továbbiakban: a cél);  
b) a támogatások arányosak, és nem lépik túl a cél eléréséhez szükséges mértéket;  
c) a támogatások úgy vannak kialakítva, hogy a kedvezményezett gazdasági magatartásában a cél 
elérését elősegítő változást idézzen elő, amely a támogatás nyújtásának hiányában nem 
valósulna meg;  
d) a támogatások nem kompenzálhatnak olyan költségeket, amelyeket a kedvezményezett 
támogatás hiányában is fedezett volna;  
e) a támogatások megfelelő szakpolitikai eszközt jelentenek egy közpolitikai cél eléréséhez, és ez 
a cél más, kevésbé torzító eszközökkel nem érhető el;  
f) a támogatásoknak a cél eléréséhez való pozitív hozzájárulása meghaladja a negatív hatásokat, 
különösen a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra gyakorolt negatív hatásokat.  
2. Az (1) bekezdés sérelme nélkül megfelelő esetbe n mindkét Fél alkalmazza a 3.5. cikk [Tiltott 
és feltételhez kötött támogatások] feltételeit, ha a támogatások lényegi hatást gyakorolnak vagy 
gyakorolhatnak a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra.  
3. A Felek maguk határozzák meg az (1) és a (2) b ekezdés szerinti kötelezettségeik 
teljesítésének módját saját nemzeti jogukban előírt támogatás -ellenőrzési rendszereik kialakítása 
során, amennyiben mindegyik Fél biztosítja, hogy az (1) és a (2) bekezdés szerinti kötelezettségeknek 
a nemzeti jogban való végrehajtása úgy történjék, hogy az elvek meghatározzák az egyes 
támogatások jogszerűségét.  
3.5. cikk: Tiltott és feltételhez kötött támogatások  
1. A 3.4. cikk [Elvek] (2) bekezdésében említett támogatások kategóriái és az azokra vonatkozó 
feltételek az alább iakban szerepelnek. A partnerségi tanács szükség szerint naprakésszé teheti 
ezeket a rendelkezéseket e cikk megfelelő működésének biztosítása érdekében.  
 
210 
 Korlátlan állami garanciák  
2. A valamely vállalkozás tartozásaira vagy kötelezettségeire vonatkozó garanci a formájában 
nyújtott támogatások tilosak e tartozások és kötelezettségek összegének vagy a garancia 
időtartamának korlátozása nélkül.  
Megmentés és szerkezetátalakítás  
3. A nehéz helyzetben lévő vagy fizetésképtelen gazdasági szereplő számára nyújtott 
támogat ás tilos anélkül, hogy a gazdasági szereplő hiteles szerkezetátalakítási tervet készített volna. 
A szerkezetátalakítási tervnek reális feltételezéseken kell alapulnia abból a célból, hogy észszerű időn 
belül biztosítsa a nehéz helyzetben lévő vagy fizetésk éptelen gazdasági szereplő újbóli hosszú távú 
gazdasági életképességét. A szerkezetátalakítási terv elkészítése során a gazdasági szereplő kaphat 
átmeneti likviditási támogatást kölcsön vagy hitelgarancia formájában. A kkv -kis- és közepes méretű 
vállalkozá sok kivételével a gazdasági szereplő vagy tulajdonosai, hitelezői vagy új befektetői számára 
kötelező jelentős pénzeszközökkel vagy eszközökkel hozzájárulni a szerkezetátalakítás költségeihez. 
E bekezdés alkalmazásában a nehéz helyzetben lévő vagy fizetésk éptelen gazdasági szereplő olyan 
gazdasági szereplő, amely a támogatás nélkül rövid vagy középtávon szinte biztosan felhagyna üzleti 
tevékenységével.  
4. Hacsak nem állnak fenn kivételes körülmények, a fizetésképtelen vagy nehéz helyzetben lévő 
gazdasági szere plőknek nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatások csak akkor 
engedélyezhetők, ha közérdekű célt szolgálnak azáltal, hogy szociális nehézségeket teszek 
elkerülhetővé vagy súlyos piaci hiányosságokat előznek meg, különös tekintettel a munkahe lyek 
megszűnésére vagy egy fontos, nehezen pótolható szolgáltatás megzavarására. Hacsak nem állnak 
fenn olyan előre nem látható körülmények, amelyeket nem a kedvezményezett idézett elő, 
támogatás öt évenként legfeljebb egyszer nyújtható.  
5. A (3) és a (4) bek ezdés nem vonatkozik a nehéz helyzetben lévő vagy fizetésképtelen 
bankokra, hitelintézetekre és biztosítótársaságokra.  
Bankok, hitelintézetek és biztosítótársaságok  
6. A SERVIN 5.39. cikk [Prudenciális kivételek] sérelme nélkül a bankok, hitelintézetek és 
biztosítótársaságok szerkezetátalakításához támogatás csak olyan hiteles szerkezetátalakítási terv 
alapján nyújtható, amely helyreállítja a hosszú távú gazdasági életképességet. Amennyiben a hosszú 
távú gazdasági életképesség helyreállása nem bizonyítható hi telt érdemlően, a bankoknak, 
hitelintézeteknek és biztosítótársaságoknak nyújtott támogatásokat arra kell korlátozni, ami a 
szabályos felszámolásuk és a piacról való kilépésük biztosításához szükséges, a támogatás összegét 
és annak a Felek közötti keresked elemre vagy beruházásokra gyakorolt negatív hatásait pedig 
minimálisra kell korlátozni.  
7. Gondoskodni kell arról, hogy a támogatást nyújtó hatóság ellentételezést kapjon a 
szerkezetátalakításhoz nyújtott támogatásért, ugyanakkor a támogatás kedvezményezettj ének, a 
részvényeseknek, hitelezőknek, illetve azon üzleti csoportnak, amelyhez a kedvezményezett tartozik, 
saját forrásaikból jelentős mértékben hozzá kelljen járulniuk a szerkezetátalakítási vagy felszámolási 
költségekhez. A likviditásnyújtási támogatáso k csupán ideiglenesek lehetnek, nem használhatók fel 
veszteségek fedezésére, és nem válhatnak tőketámogatássá. A likviditásnyújtási támogatást nyújtó 
hatóság számára azért megfelelő ellentételezést kell fizetni.  
Exporttámogatások  
 
211 
 8. Tilosak a jog szerint vagy  ténylegesen – akár kizárólag, akár több egyéb feltétel mellett – az 
árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos exportteljesítménytől függő támogatások54, kivéve az 
alábbiakhoz kapcsolódóakat:  
(a) nem piacképes kockázatokra nyújtott rövid lejáratú hitelbiztosít ás; vagy  
(b) a körülményeknek megfelelően értelmezett SCM -megállapodással összeegyeztethető 
exporthitelek, exporthitel -garanciák vagy biztosítási programok.  
9. A (8) bekezdés a) pontjának alkalmazásában „piacképes kockázat” a piacképes országok 
állami és nem állami vevőihez kapcsolódó olyan kereskedelmi és politikai kockázat, amelyek teljes 
kockázatviselési ideje két évnél rövidebb55. Egy ország ideiglenesen tekinthető úgy, mint amely nem 
tartozik a piacképes kockázatú országok csoportjába, ha az alábbiak miatt  nem áll rendelkezésre 
elegendő magánpiaci kapacitás:  
(a) a magán hitelbiztosítási kapacitás jelentős szűkülése;  
(b) az államadósság -minősítés jelentős romlása; vagy  
(c) a vállalati szektor teljesítményének jelentős romlása.  
10. A piacképes kockázatú országok csoportjáb ól való ideiglenes kizárás a Felek tekintetében 
csak a (9) bekezdésben említett kritériumok alapján az adott Fél által hozott határozattal 
összhangban hajtható végre, és kizárólag ilyen értelmű határozat elfogadásával. Az ilyen értelmű 
határozat közzététel ét úgy kell tekinteni, mint a másik Fél értesítését az előbbi Fél ideiglenes 
kizárásról.  
11. Amennyiben egy támogatott biztosító exporthitel -biztosítást nyújt, a piacképes kockázatokra 
vonatkozó biztosítást kereskedelmi alapon kell nyújtani. Ilyen esetben a b iztosító sem közvetlenül, 
sem közvetve nem részesülhet támogatásban a piacképes kockázatok biztosításához.  
A hazai tartalom alkalmazásától függő támogatások  
12. A SERVIN 2.6. cikk [Teljesítési követelmények] és a SERVIN 2.7. cikk [Nem megfelelő 
intézkedések és  kivételek] sérelme nélkül tilos az olyan támogatás, amelynek kizárólagos vagy egyik 
feltétele az import helyett a belföldi áruk vagy szolgáltatások felhasználása.  
Határokon átnyúló nagyszabású vagy nemzetközi együttműködési projektek  
13. Támogatás nyújtható határokon átnyúló nagyszabású vagy nemzetközi együttműködési 
projektek keretében, többek között a közlekedés, az energia, a környezetvédelem, a kutatás és 
fejlesztés területén, valamint az új technológiák létrejöttének és alkalmazásának  ösztönzését célzó 
bevezető projektekhez (kivéve a gyártást). Az ilyen határokon átnyúló vagy nemzetközi 
együttműködési projektek előnyei nem korlátozódhatnak csupán az azokban részt vevő 
vállalkozásokra, ágazatra, vagy államokra, hanem tovagyűrűző hatások  révén szélesebb körű 
                                                            
54 Az egyértelműség érdekében ez a követelmény akkor teljesül, ha tényekkel bizonyítható, hogy a t ámogatás 
nyújtásának valójában feltétele a valós vagy várható export vagy exportbevétel, anélkül hogy azt jogilag az 
exportteljesítménytől tennék függővé.  E rendelkezés értelében az a tény, hogy olyan gazdasági szereplő kap 
támogatást, aki exporttal foglal kozik, önmagában nem meríti ki az exporttámogatás fogalmát.  
55 Piacképes kockázatú országok az Egyesült Királyság, az uniós tagállamok, Ausztrália, Kanada, Izland, Japán, 
Új-Zéland, Norvégia, Svájc és az Amerikai Egyesült Államok.  
 
212 
 előnyöket és relevanciát kell felmutatniuk, amelyek nem kizárólag a támogatást nyújtó államot, a 
megfelelő ágazatot és a kedvezményezettet érintik.  
Energia és környezetvédelem  
14. A Felek elismerik a biztonságos, megfizethető és fenntarth ató energiarendszer, valamint a 
környezeti fenntarthatóság jelentőségét az emberiség létét fenyegető éghajlatváltozás elleni 
küzdelem szempontjából. Ezért a 3.4. cikkben [Elvek] foglaltak sérelme nélkül az energiával és a 
környezetvédelemmel kapcsolatos tá mogatásoknak arra kell irányulniuk és arra kell ösztönözniük a 
kedvezményezetteket, hogy biztonságos, megfizethető és fenntartható energiarendszer és jól 
működő, versenyképes energiapiac jöjjön létre, illetve hogy a környezetvédelem szintje emelkedjen 
a tá mogatás nélkül elérhető szinthez képest. Ezek a támogatások nem mentesíthetik a 
kedvezményezetteket a megfelelő Fél jogszabályai szerint szennyezőként viselt felelősségükből 
eredő kötelezettségeik alól.  
A légitársaságoknak útvonalak működtetéséhez nyújtot t támogatások  
15. A légitársaságoknak nem nyújtható támogatás útvonalak működtetéséért56, kivéve:  
(a) ha közszolgáltatási kötelezettség áll fenn a 3.3. cikkel [Általános gazdasági érdekű 
szolgáltatások] összhangban;  
(b) különleges esetekben, ha a támogatás a társadalo m egésze számára előnyös; vagy  
(c) az indulási célú támogatást regionális repülőterekre irányuló új útvonalak megnyitásához, ha 
ez növeli a polgárok mobilitását és ösztönzi a regionális fejlődést.  
3.6. cikk: A támogatások felhasználása  
A Felek biztosítják, hog y a gazdasági szereplők csak arra a meghatározott célra használják fel a 
támogatást, amelyre azt kapták.  
3.7. cikk: Átláthatóság  
1. A területükön nyújtott vagy fenntartott támogatások tekintetében a Felek a támogatás 
odaítélésétől számított hat hónapon belül közzéteszik egy hivatalos weboldalon vagy egy 
nyilvános adatbázisban a következő információkat:  
(a) a támogatás jogalapja és szakpolitikai vagy más célja;  
(b) a támogatás kedvezményezettjének neve, amennyiben rendelkezésre áll;  
(c) a támogatás odaítélésének időpontja,  a támogatás időtartama és a támogatáshoz kapcsolódó 
esetleges további határidők; valamint  
(d) a támogatás összege vagy a támogatáshoz rendelt költségvetés.  
2. Az adóintézkedések formájában nyújtott támogatások esetében az információkat az 
adóbevallás esedékesség ének időpontjától számított egy éven belül kell közzétenni. Az 
                                                            
56 Az egyértelműség érdekéb en ez nem érinti a 3.2. cikk [Hatály és kivételek] (1) és (2) bekezdését.  
 
213 
 adóintézkedések formájában nyújtott támogatásokra vonatkozó átláthatósági kötelezettségek az (1) 
bekezdésben felsoroltakkal megegyező információkra vonatkoznak, kivéve az (1) bekezdés d) 
pontjá ban előírt információt, amely értéktartomány formájában is megadható.  
3. Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségen túlmenően a Felek az alábbi (4) vagy (5) 
bekezdéssel összhangban is rendelkezésre bocsátják a támogatásokkal kapcsolatos információkat.  
4. Az Unió esetében a (3) bekezdésnek való megfelelés azt jelenti, hogy a területén nyújtott 
vagy fenntartott bármely támogatásról annak odaítélésétől számított hat hónapon belül közzéteszi 
egy hivatalos weboldalon vagy egy nyilvános adatbázisban azokat az inf ormációkat, amelyek alapján 
az érdekeltek megítélhetik a 3.4. cikkben [Elvek] meghatározott elveknek való megfelelést.  
5. Az Egyesült Királyság számára a (3) bekezdésnek való megfelelés azt jelenti, hogy biztosítja 
az alábbiakat:  
(a) amennyiben egy érdekelt fél a rról tájékoztatja a támogatást nyújtó hatóságot, hogy bírósági 
vagy törvényszéki felülvizsgálat iránt folyamodhat (i) a támogatást nyújtó hatóság által 
nyújtott támogatás tárgyában vagy (ii) a támogatást nyújtó hatóság, illetve egy független 
testület vagy hatóság vonatkozó határozata tárgyában,  
(b) akkor az írásbeli kérelem benyújtásától számított 28 napon belül a támogatást nyújtó hatóság, 
a független testület vagy hatóság a szóban forgó érdekelt rendelkezésére bocsátja azokat az 
információkat, amelyek alapjá n megítélheti a 3.4. cikkben [Elvek] meghatározott elvek 
alkalmazását, figyelemmel minden olyan arányos korlátozásra, amely jogszerű célt szolgál, 
például az üzleti érzékenység, a bizalmas kezelés vagy a jogi titoktartási kötelezettség célját.  
Az első albe kezdés b) pontjában említett információkat az érdekelt a kereset benyújtásával 
kapcsolatos tájékozott döntéshozatal, vagy a javasolt keresetben megtámadandó kérdések 
megértése és pontos feltérképezése érdekében kaphatja meg.  
6. E cikk, a 3.10. cikk [Bíróságok  és törvényszékek] és a 3.11. cikk [Visszafizettetés] 
alkalmazásában az „érdekelt” bármely olyan természetes vagy jogi személy, gazdasági szereplő vagy 
gazdasági szereplők társulása, amelynek érdekeit befolyásolhatja a támogatás nyújtása, különösen a 
kedve zményezett, a kedvezményezettel versenyben álló gazdasági szereplők vagy az érintett 
szakmai szövetségek.  
7. Az e cikk szerinti kötelezettségek nem érintik a Feleknek a tájékozódás szabadságához 
fűződő és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó saját j ogszabályai alapján fennálló 
kötelezettségeit.  
3.8. cikk: A támogatás -ellenőrzéssel kapcsolatos konzultációk  
1. Amennyiben az egyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél támogatást nyújtott, vagy 
egyértelmű bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a  másik Fél támogatást szándékozik 
nyújtani, és e támogatás nyújtása negatív hatást gyakorol vagy gyakorolhat a Felek közötti 
kereskedelemre vagy beruházásokra, felkérheti a másik Felet annak ismertetésére, hogy 3.4. cikkben 
[Elvek] meghatározott elveket a támogatás tekintetében hogyan tartotta tiszteletben.  
2. A Fél kérheti továbbá a 3.7. cikk [Átláthatóság] (1) bekezdésében felsorolt információk 
rendelkezésre bocsátását, amennyiben azokat még nem tették közzé egy hivatalos weboldalon vagy 
egy nyilvános adatbá zisban a 3.7. cikk [Átláthatóság] (1) bekezdésének megfelelően, vagy nem 
könnyen és készen hozzáférhető módon tették közzé.  
 
214 
 3. A másik Fél a kérelem kézhezvételétől számított 60 napon belül írásban megküldi a kért 
információkat. Ha a kért információk valamely ike nem biztosítható, az érintett Fél írásos válaszban 
fejti ki, hogy miért nem.  
4. Ha a kért információ kézhezvételét követően az információt kérő Fél még mindig úgy véli, 
hogy a másik Fél által nyújtott vagy nyújtani tervezett támogatás negatív hatást gyako rol vagy 
gyakorolhat a Felek közötti kereskedelemre vagy befektetésekre, konzultációkat kérhet a nyílt és 
tisztességes versenyt lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételekkel és a fenntartható fejlődéssel 
foglalkozó kereskedelmi szakbizottságban. E kérelmet ír ásban kell benyújtani, ismertetve a 
kérelmező Fél konzultációra irányuló kérését alátámasztó indokokat.  
5. A nyílt és tisztességes versenyt lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételekkel és a fenntartható 
fejlődéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság mindent megtesz az ügy kölcsönösen kielégítő 
megoldása érdekében. E szakbizottság a konzultációs kérelemtől számított 30 napon belül megtartja 
első ülését.  
6. A fenti (3) és (5) bekezdésben említett konzultációkra rendelkezésre álló időkeret a Felek 
megállapodásával meghosszabbítható.  
3.9. cikk: Független hatóság vagy szerv és együttműködés  
1. Mindkét Fél létrehoz vagy fenntart egy működési szempontból független, a támogatás -
ellenőrzési rendszerében megfelelő szerepet betöltő hatóságot vagy szervet. E szerv rendelkezik az 
operatív feladatainak ellátása kapcsán a függetlenség szükséges garanciáival, és pártatlanul jár el.  
2. A Felek ösztönzik független hatóságaikat vagy szerveiket, hogy működjenek együtt 
egymással a feladatkörükbe tartozó közös érdekű ügyekben, ideértve adot t esetben a 3.1 –3.7. cikkek 
[Fogalommeghatározások –Átláthatóság] alkalmazását is a vonatkozó jogszabályi kereteik által 
meghatározott korlátokon belül. A Felek vagy azok független hatóságai vagy szervei az érintett 
független hatóságok közötti együttműködés  tekintetében egy külön keretről is megállapodhatnak.  
3.10. cikk: Bíróságok és törvényszékek  
1. A Felek általános és alkotmányos jogukkal és eljárásaikkal összhangban biztosítják, hogy 
bíróságaik és törvényszékeik hatáskörrel rendelkezzenek az alábbiakra:  
a)  támogatást nyújtó hatóság vagy adott esetben független hatóság vagy szerv által hozott 
támogatási határozatok felülvizsgálata az adott Félnek a 3.4. cikket [Elvek] végrehajtó 
jogszabályainak való megfelelés tekintetében;  
b)  a független hatóság vagy szerv  további idevágó határozatai, valamint az esetleges mulasztások 
felülvizsgálata;  
c)  hatékony korrekciós intézkedések meghozatala a fenti a) és b) ponttal kapcsolatban, beleértve 
a támogatást nyújtó hatóság intézkedésének felfüggesztését, megtiltását vagy előírását, 
kártérítés megítélését és a támogatásnak a kedvezményezettel való visszafizettetését is, ha és 
amennyiben ezen intézkedésekről a vonatkozó jogszabályok e megállapodás 
hatálybalépésének napján rendelkeznek;  
d)  az érdekeltek által az e fejezet ha tálya alá tartozó támogatásokkal kapcsolatban indított 
keresetek elbírálása, amennyiben egy érdekelt az adott Fél jogszabályai szerint rendelkezik 
keresetindítási joggal a támogatásokkal kapcsolatban.  
 
215 
 2. Az (1) bekezdés szerinti esetekben mindkét Fél jogosult  beavatkozni, szükség esetén az 
érintett bíróság vagy törvényszék engedélyével és a másik Fél általános jogszabályaival és eljárásaival 
összhangban.  
3. Az e cikk (1) és (2) bekezdésében és a 3.11. cikkben [Visszafizettetés] említett hatáskörök, 
jogorvoslatok és beavatkozási jogok fenntartására vagy szükség esetén létrehozására vonatkozó 
kötelezettségek sérelme nélkül e cikk egyetlen rendelkezése sem kötelezi egyik Felet sem arra, hogy 
a saját jogszabályaiban e megállapodás hatálybalépésének napján meglévőkön t úl új fellépési 
jogokat, jogorvoslati lehetőségeket vagy eljárásokat vezessen be vagy a hatóságai határozataival 
szembeni felülvizsgálat feltételeit vagy hatályát módosítsa.  
E cikk egyetlen rendelkezése sem kötelezi egyik Felet sem arra, hogy az Egyesült Királyság 
Parlamentjének jogi aktusai, az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa jogi aktusai vagy az 
Európai Unió Tanácsa jogi aktusai tekintetében a bíróságai és törvényszékei által gyakorolt, az e 
megállapodás hatálybalépésének napján hatályos jog szabályaiban előírt felülvizsgálati jog feltételeit 
vagy hatályát módosítsa57.  
3.11. cikk: Visszafizettetés  
1. A Felek hatékony visszafizettetési mechanizmust működtetnek a támogatások tekintetében 
a következő rendelkezésekkel összhangban, az adott Fél jogába n meglévő egyéb korrekciós 
intézkedések sérelme nélkül58.  
2. A Felek biztosítják, hogy amennyiben a 3.7.  cikk [Átláthatóság] (6)  bekezdésében 
meghatározott érdekelt fél az e cikk (3)  bekezdésében meghatározott időtartamon belül bíróság 
vagy törvényszék előtt megtámadta a támogatás odaítéléséről szóló határozatot, a visszafizettetés 
elrendelhető, ha valamelyik Fél bírósága lényeges jogi hibát állapít meg, amennyiben:  
(a) A támogatást megvalósító intézkedést a támogató nem tekintette támogatásnak;  
(b) A támogatást nyú jtó támogató nem alkalmazta a 3.4.  cikkben [Elvek] meghatározott, az adott 
Fél jogrendszerében végrehajtott elveket, vagy olyan módon alkalmazta azokat, amely 
elmarad az adott Fél jogrendszerében alkalmazandó felülbírálati mérce követelményeitől; 
vagy  
(c) A tá mogatást nyújtó támogató, a támogatás odaítélésekor hatáskörén kívül járt el, vagy 
visszaélt e hatáskörével a 3.4.  cikkben [Elvek] meghatározott, az adott Fél jogrendszerében 
végrehajtott elvek tekintetében.  
3. E cikk alkalmazásában a meghatározott időtartamo t a következőképpen kell meghatározni:  
                                                            
57 Az egyértelműség érdekében e cikk alkalmazásában az Egyesült Királyság jogszabályai nem foglalják 
magukban [i] az Európai Unióból való kilépésről szóló 2018. évi törvény 1.A. szaka sza szerint az Európai 
Közösségekről szóló 1972. évi törvény 2. szakaszának (1) bekezdése alapján hatályos jogszabályokat, vagy [ii] 
az Európai Közösségekről szóló 1972. évi törvény 2. szakaszának (2) bekezdése alapján elfogadott, illetve a 
valamely ott em lített célt szolgáló jogszabályokat.  
58 Az Egyesült Királyság esetében ez a cikk új visszafizettetési korrekciós intézkedést tesz szükségessé, amely – 
a felülbírálati mércével összhangban – a nemzeti jog szerinti, a meghatározott időtartamon belül megkezdet t 
sikeres bírósági felülvizsgálat végén állna rendelkezésre;  A 3.10. cikk  [Bíróságok és törvényszékek] 
(3) bekezdésével összhangban az ilyen felülvizsgálatot semmilyen más módon nem terjesztik ki. Egyetlen 
kedvezményezett sem hivatkozhat a jogos elvárások védelmére az ilyen visszafizettetésekkel szemben.  
 
216 
 (a) az Unió esetében az időtartam azon a napon kezdődik, amikor a 3.7.  cikk [Átláthatóság] (1), (2) 
és (4) bekezdésében meghatározott információkat hozzáférhetővé tették a hivatalos 
weboldalon vagy nyilvános adatbázisban,  és nem lehet egy hónapnál rövidebb.  
(b) az Egyesült Királyság esetében:  
(i) az időtartam  azon  a napon  kezdődik,  amikor  a 3.7. cikk [Átláthatóság]  (1) és 
(2) bekezdésében  meghatározott  információkat  hozzáférhetővé  tették  a hivatalos  
weboldalon  vagy  nyilvános  adatbázisban;  
(ii) az időtartam  egy hónap  elteltével  lejár,  kivéve,  ha ezen  időpont  előtt  az érdekelt  fél a 
3.7. cikk (5) bekezdésében  meghatározott  eljárás  szerint  információt  kért;  
(iii) amint  az érdekelt  fél megkapta  a 3.7. cikk (5) bekezdésének  b) pont jában  meghatározott,  
az említett  bekezdésben  meghatározott  célokra  elegendő  információt,  további  egy 
hónapos  időszak  áll rendelkezésre,  amelynek  végén  a meghatározott  időtartam  lejár;  
(iv) a iii. pontban  említett  információk  kézhezvételének  időpontja  az a nap,  amelyen  a 
támogatást  nyújtó  hatóság  igazolja,  hogy  a 3.7. cikk [Átláthatóság]  (5) bekezdésének  
b) pontjában  meghatározott  információkat  e célból  elegendő  mértékben  
rendelkezésre  bocsátotta,  függetlenül  az említett  időpontot  követő  további  vagy  
tisztáz ásra  irányuló  levelezéstől;  
(v) az i–iii. pontban  meghatározott  időtartamok  jogszabályi  úton  növelhetők.  
4. A (3)  bekezdés b)  pontjának alkalmazásában a támogatási rendszerek tekintetében a 
meghatározott időtartam akkor kezdődik, amikor a b)  pont szerinti inf ormációkat közzéteszik, nem 
pedig akkor, amikor a későbbi kifizetésekre sor kerül, amennyiben:  
(a) A támogatást látszólag egy támogatási rendszer feltételeivel összhangban nyújtják;  
(b) A támogatási rendszer működtetője nyilvánosságra hozta a 3.7.  cikk [Átlátható ság] (1) és (2) 
bekezdésében előírt, a támogatási rendszerre vonatkozó információkat; és  
(c) A b)  pont alapján a támogatási rendszerre vonatkozóan szolgáltatott információk olyan 
információkat tartalmaznak a támogatásra vonatkozóan, amelyek lehetővé teszik az érdekelt 
felek számára annak megállapítását, hogy a rendszer hatással lehet -e rájuk, és amely 
információnak legalább a támogatás céljára, a kedvezményezettek kategóriáira, a támogatásra 
való jogosultság feltételeire és a támogatás kiszámításának alapjára k iterjednek (beleértve a 
támogatási arányokkal vagy összegekkel kapcsolatos releváns feltételeket is).  
5. E cikk alkalmazásában nem kell a támogatást visszafizettetni, ha a támogatást az Egyesült 
Királyság Parlamentjének valamely jogi aktusa, az Európai Parlam ent és az Európai Unió Tanácsa 
valamely jogi aktusa vagy az Európai Unió Tanácsának valamely jogi aktusa alapján nyújtják.  
6. E cikk egyetlen rendelkezése sem akadályozza a Feleket abban, hogy jogszabályaikkal 
összhangban olyan további helyzetekről is rendelk ezzenek, amelyekben a visszafizettetés az e 
cikkben meghatározottakon túli korrekciós intézkedés.  
7. A Felek elismerik, hogy a visszafizettetés fontos korrekciós eszköz a támogatások 
ellenőrzésének rendszerében. Bármelyik Fél kérésére a Felek a partnerségi ta nács keretében 
mérlegelik további vagy alternatív visszafizettetési mechanizmusok, valamint e cikk megfelelő 
 
217 
 módosításainak lehetőségét. A partnerségi tanácson belül bármelyik Fél javasolhat olyan 
módosításokat, amelyek lehetővé teszik a saját visszafizett etési mechanizmusaira vonatkozó eltérő 
szabályok alkalmazását. A Feleknek mérlegelniük kell a másik Fél által jóhiszeműen tett javaslatot, és 
el kell fogadniuk azt, feltéve, hogy az adott Fél úgy ítéli meg, hogy az olyan rendelkezéseket 
tartalmaz, amelyek legalább olyan hatékony eszközt jelentenek a visszafizettetéshez, mint a másik 
Fél meglévő mechanizmusai. A partnerségi tanács ezt követően megfelelően módosíthatja ezt a 
cikket59. 
3.12. cikk: Korrekciós intézkedések  
1.  A Felek írásbeli tájékoztatási és konzultációs kérelmet nyújthat be a másik Félhez egy olyan 
támogatással kapcsolatban, amely megítélése szerint jelentős negatív hatás okoz vagy fennáll a 
komoly veszélye annak, hogy jelentős negatív hatást okozhat a Felek  közötti kereskedelemre vagy 
beruházásokra nézve. A kérelmező Félnek a kérelemben meg kell adnia minden olyan lényeges 
információt, amely lehetővé teszi a Felek számára, hogy kölcsönösen elfogadható megoldást 
találjanak, beleértve a támogatás leírását és a  kérelmező Félnek a támogatás által a kereskedelemre 
vagy a beruházásokra gyakorolt hatással kapcsolatos aggályait.  
2. A megkeresett Fél legkésőbb a kérelem kézbesítésétől számított 30 napon belül írásbeli 
választ ad, amelyben megadja a kért információkat a m egkereső Félnek, és a Felek konzultációkat 
kezdenek, amelyeket a kérelem kézbesítésétől számított 60 nap elteltével lezártnak kell tekinteni, 
kivéve, ha a Felek másként állapodnak meg. Ezek a konzultációk és különösen a Felek által a 
konzultációk során köz ölt, bizalmasnak minősített információk és az általuk képviselt álláspontok 
bizalmasak, és nem sértik a Felek jogait a további eljárásokban.  
3. Legkorábban az (1)  bekezdésben említett kérelem kézbesítésétől számított 60 nap elteltével 
a megkereső Fél egyolda lúan megfelelő korrekciós intézkedéseket hozhat, ha bizonyíték van arra, 
hogy a megkeresett Fél támogatása jelentős negatív hatást gyakorol vagy fennáll a komoly veszélye 
annak, hogy jelentős negatív hatást fog gyakorolni a Felek közötti kereskedelemre vag y 
beruházásokra.  
4. A megkereső Fél legkorábban az (1)  bekezdésben említett kérelem kézbesítésétől számított 
45 nap elteltével értesíti a megkeresett Felet azokról a korrekciós intézkedésekről, amelyeket a 
(3) bekezdéssel összhangban meg kíván hozni. A megker eső Fél rendelkezésre bocsát minden 
lényeges információt az általa meghozni szándékozott intézkedésekkel kapcsolatban annak 
érdekében, hogy a Felek kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. A megkereső Fél nem 
hozhatja meg ezeket a korrekciós intézkedé seket attól a naptól számított 15 napnál korábban, 
amelyen a megkeresett Fél részére az intézkedésekről szóló értesítést kézbesítették.  
5. Bármelyik Fél jelentős negatív hatás veszélyének fennállására vonatkozó értékelésének 
tényeken és nem pusztán állításon , feltételezésen vagy távoli eshetőségen kell alapulnia. 
Egyértelműen előre jelezhetőnek kell lennie, hogy a körülmények mely megváltozása eredményez 
olyan helyzetet, amelyben a támogatás ilyen jelentős negatív hatást idéz elő.  
6. A támogatásnak vagy a tám ogatás által a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra 
gyakorolt jelentős negatív hatásnak bármelyik Fél általi értékelésének megbízható bizonyítékokon és 
nem pusztán feltételezéseken vagy távoli eshetőségen kell alapulnia, és azonosítható árukra, 
                                                            
59 A Felek tudomásul veszik, hogy az Egyesült Királyság e megállapodás hatálybalépését követően új támogatási 
ellenőrzési rendszert fog bevezetni.  
 
218 
 szolgáltatókra vagy más gazdasági szereplőkre kell vonatkozniuk, beleértve adott esetben a 
támogatási rendszerek eseteit is.  
7.  A partnerségi tanács szemléltető listát állíthat össze azokról az esetekről, amelyek az (1) és 
(3) bekezdés értelmében a Felek közötti kereskedelem és beruházások tekintetében jelentkező 
jelentős negatív hatásoknak minősülnek. Ez nem érinti a Felek azon jogát, hogy korrekciós 
intézkedéseket hozzanak.  
8. A (3)  bekezdés alapján meghozott korrekciós intézkedéseknek arányosaknak kell le nniük, és 
kizárólag az előidézett jelentős negatív hatás orvoslásához, illetve az ilyen hatás súlyos veszélyének 
kezeléséhez feltétlenül szükséges mértékűek lehetnek. Előnyben kell részesíteni azon 
intézkedéseket, amelyek a megállapodás végrehajtását a leg kevésbé zavarják.  
9. Az értesített fél a (3)  bekezdésben említett korrekciós intézkedések hatálybalépésétől 
számított öt napon belül, az INST.13.  cikk [Konzultációk] szerinti előzetes konzultáció igénybevétele 
nélkül, az INST.14.  cikk [Választottbírósági eljárás] (2)  bekezdésével összhangban kérheti 
választottbíróság létrehozását a megkereső félhez intézett írásbeli kérelem útján annak érdekében, 
hogy a választottbíróság eldönthesse, hogy:  
(a) a megkereső Fél által hozott korrekciós intézkedés nem áll összhang ban a (3) vagy 
(8) bekezdéssel;  
(b) a megkereső Fél nem vett részt a konzultációkban azt követően, hogy a megkeresett Fél 
közölte a kért információkat, és beleegyezett az ilyen konzultációk megtartásába; vagy  
(c) elmulasztották a (3) vagy (4)  bekezdésben említett  időtartamoknak megfelelő korrekciós 
intézkedés meghozatalát vagy az arról való értesítést.  
Ez a kérelem nincs halasztó hatállyal a korrekciós intézkedésekre. A választottbíróság továbbá nem 
értékeli a 3.4.  cikk [Elvek] és a 3.5.  cikk [Tiltott támogatások  és feltételekhez kötött támogatások] 
Felek általi alkalmazását.  
10. A (9)  bekezdésben említett kérelem nyomán létrehozott választottbíróság az eljárását az 
INST.34B.  cikkel [A korrekciós intézkedésekre és az egyensúly helyreállítására vonatkozó különleges 
eljárások] összhangban folytatja le, és a létrehozásától számított 30 napon belül meghozza jogerős 
ítéletét.  
11. Az alperessel szembeni elmarasztaló ítélet nyomán az alperes legkésőbb a választottbíróság 
ítéletének meghozatalától számított 30 napon belül értesít i a felperest minden olyan intézkedésről, 
amelyet az ítéletnek való megfelelés érdekében hozott.  
12.  A (10)  bekezdésben említett eljárásban az alperest elmarasztaló ítélet nyomán a felperes az 
ítélethozataltól számított 30 napon belül kérheti a választottbír óságot, hogy határozza meg az e 
megállapodás vagy valamely kiegészítő megállapodás szerinti kötelezettségek felfüggesztésének 
olyan szintjét, amely nem haladja meg a korrekciós intézkedések alkalmazásából eredő 
hatálytalanításnak vagy gyengítésnek megfelel ő szintet, amennyiben úgy találja, hogy a korrekciós 
intézkedéseknek a (3) vagy (8) bekezdéssel való összeegyeztethetetlensége jelentős. A kérelemben 
az INST.34C.  cikkben [Kötelezettségek felfüggesztése az LPFS.3.12. cikk [A korrekciós intézkedések] 
(12) bekezdésének, a FISH.9.  cikk (5) bekezdésének és a FISH.14.  cikk (6)  bekezdésének 
alkalmazásában] meghatározott elvekkel összhangban javaslatot kell tenni a kötelezettségek 
felfüggesztésének szintjére. A felperes a kötelezettségek felfüggesztésének a válasz tottbíróság által 
meghatározott mértékével összhangban felfüggesztheti az e megállapodás vagy valamely kiegészítő 
 
219 
 megállapodás szerinti kötelezettségeit. A felfüggesztés nem alkalmazható az ítélet meghozatalától 
számított 15 napnál korábban.  
13. Egyik fél sem hivatkozhat a WTO -egyezményre vagy más nemzetközi megállapodásra annak 
érdekében, hogy megakadályozza a másik Felet az e cikken alapuló intézkedések meghozatalában, 
akkor sem, ha ezek az intézkedések az e megállapodás vagy valamely kiegészítő megállapodás 
szerinti kötelezettségek felfüggesztését jelentik.  
14. Annak értékelése céljából, hogy az ugyanazon termék behozatalára vonatkozó korrekciós 
intézkedések bevezetése vagy fenntartása az e cikk alkalmazásában feltétlenül szükséges vagy 
arányos mértékre korlátozó dik-e, a Felek:  
(a)  figyelembe veszik a IV.  cím [Árukereskedelem] 17.  cikkének [Piacvédelmi eszközök] 
(3) bekezdése alapján alkalmazott vagy fenntartott kiegyenlítő intézkedéseket; valamint  
(b)  figyelembe vehetik a IV. cím [Árukereskedelem] 17.  cikkének [Piacvédelmi eszközök] 
(3) bekezdése alapján alkalmazott vagy fenntartott dömpingellenes intézkedéseket.  
15. A Felek nem alkalmazhatnak egyidejűleg e cikk szerinti korrekciós intézkedést és a 9.4.  cikk 
[Az egyensúly helyreállítása] szerinti, az egyensúly hely reállítását célzó intézkedést az ugyanazon 
támogatás által közvetlenül a kereskedelemre vagy a beruházásokra gyakorolt hatás orvoslása 
érdekében.  
16. Amennyiben a Fél, amellyel szemben korrekciós intézkedéseket hoztak, nem nyújt be az e 
cikk (9)  bekezdése sze rinti kérelmet az említett bekezdésben meghatározott időtartamon belül, az 
említett Fél az INST.14.  cikk [Választottbírósági eljárás] szerinti választottbírósági eljárást 
kezdeményezhet valamely korrekciós intézkedésnek az e cikk (9)  bekezdésében meghatáro zott 
indokok alapján történő megtámadása érdekében anélkül, hogy előzőleg az INST.13.  cikke 
[Konzultációk] szerinti konzultációkat folytatna. A választottbíróság az INST.19.  cikk [Sürgős 
eljárások] alkalmazásában sürgős ügyként kezeli a kérdést.  
17. A (9) és (16) bekezdés szerinti eljárások céljából annak értékelése során, hogy a korrekciós 
intézkedés feltétlenül szükséges vagy arányos -e, a választottbíróság kellően figyelembe veszi az (5) 
és (6), valamint a (13), (14) és (15) bekezdésben meghatározott elveket . 
3.13. cikk: Vitarendezés  
1. A (2) és (3)  bekezdésre is figyelemmel a hatodik rész [Vitarendezés és horizontális 
rendelkezések] I.  címe [Vitarendezés] alkalmazandó a Felek között az e fejezet értelmezésével és 
alkalmazásával kapcsolatban felmerülő vitákra, a  3.9. cikk [Független hatóság vagy szerv és 
együttműködés] és a 3.10.  cikk [Bíróságok és törvényszékek] kivételével.  
2. Választottbíróság nem rendelkezik hatáskörrel a következők tekintetében:  
(a) egyedi támogatás, beleértve azt is, hogy az ilyen támogatás tiszt eletben tartotta -e a 3.4.  cikk 
[Elvek] (1)  bekezdésében meghatározott elveket, kivéve a 3.5.  cikk (2)  bekezdésében 
[Korlátlan állami garanciák], (3) –(5) bekezdésében [Megmentés és szerkezetátalakítás], (8) –
(11) bekezdésében [Exporttámogatások] és (12)  beke zdésében [Hazai tartalom 
felhasználásától függő támogatások] meghatározott feltételeket; valamint  
(b) arra vonatkozóan, hogy a 3.11.  cikk [Visszafizettetés] szerinti visszafizettetési korrekciós 
intézkedést minden egyedi esetben helyesen alkalmazták -e. 
 
220 
 3. A hatod ik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I.  címe [Vitarendezés] 
alkalmazandó a 3.12.  cikkre [Korrekciós intézkedések] az említett cikkel és az INST.34B.  cikkel [A 
korrekciós intézkedésekre és az egyensúly helyreállítására vonatkozó különleges e ljárások] 
összhangban.  
Negyedik fejezet Állami tulajdonban lévő vállalatok, különleges jogokkal vagy kiváltságokkal 
felruházott vállalkozások és kijelölt monopóliumok  
4.1. cikk: Fogalommeghatározások  
1. E fejezet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:   
(a) „megállapodás”: az OECD keretében kidolgozott államilag támogatott exporthitelről szóló 
megállapodás, vagy az OECD keretén belül vagy azon kívül kidolgozott valamely jogfolytonos 
kötelezettségvállalás, amelyet legalább  12 olyan eredeti WTO -tag elfogadott, amely az 
1979.  január  1-jei megállapodás szerződő fele volt;  
(b)  „kereskedelmi tevékenység”: olyan tevékenység, amelynek eredménye a vonatkozó piacokon, 
a vállalkozás által meghatározott mennyiségben és áron értékesítendő  áruk előállítása vagy 
szolgáltatások nyújtása a kínálat és a kereslet feltételei alapján, és amelyeket haszonszerzési 
céllal végeznek; a nonprofit vagy költségmegtérülési alapon működő vállalkozás tevékenysége 
nem minősül haszonszerzési céllal végzett tev ékenységnek;  
(c) „kereskedelmi megfontolások”: az árat, a minőséget, az elérhetőséget, az értékesíthetőséget, 
a szállítást, valamint a beszerzés vagy az értékesítés egyéb feltételeit érintő megfontolások, 
vagy más olyan tényezők, amelyeket rendes körülmények k özött figyelembe vesznek egy olyan 
magántulajdonban lévő vállalkozás üzleti döntéseinek meghozatalakor, amely piacgazdasági 
elvek alapján működik a vonatkozó üzletágban vagy iparágban;   
(d) „érintett jogalany”:  
(i) a kijelölt  monopólium;   
(ii) a különleges  jogokkal  vagy  kiváltságokkal  felruházott  vállalkozás;  vagy   
(iii) állami  tulajdonban  lévő  vállalat.   
(e) „kijelölt monopólium”: olyan jogalany – ideértve bármely konzorciumot vagy kormányhivatalt 
is –, amelyet valamely Fél területének vonatkozó piacán egy adott áru vagy szol gáltatás 
kizárólagos szolgáltatójának vagy beszerzőjének jelölnek ki, de nem foglalja magában a 
kizárólagos szellemitulajdon -jogban részesített jogalanyokat kizárólag az ilyen jogban 
részesítés okán; Ebben az összefüggésben „kijelölés”: monopólium létesíté se vagy 
engedélyezése vagy monopólium alkalmazási körének kiterjesztése további árukra vagy 
szolgáltatásokra;  
(f) „vállalkozás”: a SERVIN.1.2.  cikk [Fogalommeghatározások] g) pontjában meghatározott 
vállalkozás.  
(g) „különleges jogokkal vagy kiváltságokkal felruhá zott vállalkozás”: olyan magán - vagy állami 
vállalkozás, amelyet az egyik Fél jogilag vagy ténylegesen különleges jogokkal vagy 
kiváltságokkal ruházott fel;  
 
221 
 (h) „az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatás”: a GATS -ban meghatározott 
államhatalom gy akorlása során nyújtott szolgáltatás;  
(i) „különleges jogkörök vagy kiváltságok”: olyan jogkörök és kiváltságok, amelyek esetében 
valamelyik Fél kettőben vagy többen határozza meg, illetve kettőre vagy többre korlátozza 
azon vállalkozások számát, amelyek számá ra engedélyezett egy áru vagy szolgáltatás nyújtása, 
és ezt nem objektív, arányos és megkülönböztetésmentes feltételek alapján teszi, lényegesen 
befolyásolva ezzel más vállalkozások azon képességét, hogy ugyanazt az árut vagy 
szolgáltatást ugyanazon a föld rajzi területen lényegében azonos feltételek mellett nyújthassa;   
(j) „állami tulajdonban lévő vállalat”: olyan vállalat, amelyben valamelyik Fél:  
(i) közvetlenül  birtokolja  az alaptőke  több  mint  50 %-át;  
(ii) közvetlen  vagy  közvetett  módon  ellenőrzi  a szavazati  jogo k több  mint  50 %-ának  
gyakorlását;   
(iii) jogában  áll az igazgatóság  vagy  bármely  más,  ezzel  egyenértékű  ügyvezető  testület  
tagjai  többségének  a kinevezése;  vagy   
(iv) jogosult  irányítást  gyakorolni  a vállalkozás  felett.  Az irányítás  megállapításához  eseti  
alapon  minden vonatkozó  jogi és ténybeli  elemet  figyelembe  kell venni.   
4.2. cikk: Hatály  
1. Ez a fejezet a kereskedelmi tevékenységet folytató érintett jogalanyokra vonatkozik a 
kormányzat minden szintjén. Amennyiben az érintett jogalanyok kereskedelmi és nem kereskedelmi 
tevékenységet egyaránt folytatnak, ez a fejezet kizárólag a kereskedelmi tevékenységre 
alkalmazandó.  
2. Ez a fejezet nem alkalmazandó az alábbiakra:  
(a) érintett jogalanyok, amennyiben beszerző szervként járnak el az egyes Feleknek a GPA 
I. függelék ének 1 –3. mellékletében, valamint az egyes Feleknek a X.  cím [Közbeszerzés] 
PPROC -1. KÖZBESZERZÉS MELLÉKLET B2. szakaszának megfelelő alszakaszai (1) bekezdésében 
meghatározottak szerint a X.  cím [Közbeszerzés] PPROC.2.  cikkének (2) bekezdésében [A 
közbesz erzésről szóló megállapodás egyes rendelkezéseinek beépítése és az érintett 
közbeszerzés] meghatározott érintett közbeszerzést lefolytatva;  
(b) az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatásra.  
3. Ez a fejezet nem alkalmazandó az érintett jogalanyra, ha az adott vállalkozás vagy 
monopólium kereskedelmi tevékenységéből származó éves bevétel kevesebb mint 100 millió 
különleges lehívási jog volt az előző három egymást követő pénzügyi év bármelyikében.  
4. A 4.5. cikk [Megkülönböztetésmentes bánásmód és kereskede lmi megfontolások] nem 
alkalmazandó az érintett jogalanyok által kormányzati megbízás alapján nyújtott pénzügyi 
szolgáltatásokra, amennyiben a pénzügyi szolgáltatások nyújtása:  
(a) támogatja az exportot vagy az importot, feltéve, hogy e szolgáltatások nyújtása : 
i. nem  a kereskedelmi  finanszírozás  leváltása  céljából  történik;  vagy  
 
222 
 ii. olyan  feltételek  mellett  történik,  amelyek  nem  kedvezőbbek,  mint  amelyeket  
összehasonlítható  pénzügyi  szolgáltatások  esetében  a kereskedelmi  piacon  be lehetne  
szerezni;  vagy  
(b) támogatja az érintett Fél területén kívüli magánberuházásokat, feltéve, hogy e szolgáltatások 
nyújtása:  
i. nem  a kereskedelmi  finanszírozás  leváltása  céljából  történik;  vagy  
ii. olyan  feltételek  mellett  történik,  amelyek  nem  kedvezőbbek,  mint  amelyeket  
összehasonlítható  pénzü gyi szolgáltatások  esetében  a kereskedelmi  piacon  be lehetne  
szerezni;  vagy  
(c) a megállapodással összhangban álló feltételek mellett történik, feltéve, hogy a 
szolgáltatásnyújtás a megállapodás hatálya alá tartozik.  
5. E cikk (3)  bekezdésének sérelme nélkül a 4. 5. cikk [Megkülönböztetésmentes bánásmód és 
kereskedelmi megfontolások] nem alkalmazandó a következő ágazatokra: audiovizuális 
szolgáltatások; belföldi tengeri kabotázs60 valamint belvízi szállítás, a SERVIN 1.1.  cikk [Cél és hatály] 
(5) bekezdésében meghat ározottak szerint.  
6. A 4.5.  cikk [A hátrányos megkülönböztetés tilalma és kereskedelmi megfontolások] nem 
alkalmazandó annyiban, amennyiben az egyik Fél érintett jogalanya árukat vagy szolgáltatásokat 
vásárol vagy értékesít az alábbiak szerint:  
(a) bármely meg lévő nem megfelelő intézkedés, amelyet a Fél [a SERVIN.2.7.  cikk [Nem megfelelő 
intézkedések és kivételek] (1)  bekezdésével vagy a SERVIN.3.6.  cikkének [Nem megfelelő 
intézkedések] (1) bekezdésével összhangban, adott esetben a SERVIN -1. és SERVIN -2. 
MELLÉK LETEK függelékeiben meghatározottak szerint] fenntart, folytat, megújít vagy módosít; 
vagy  
(b) bármely nem megfelelő intézkedés, amelyet a Fél [SERVIN.2.7.  cikkének [Nem megfelelő 
intézkedések és kivételek] (2) bekezdésével vagy a SERVIN.3.6.  cikkének [Nem meg felelő 
intézkedések] (2)  bekezdésével összhangban, adott esetben a SERVIN -1. és a SERVIN -2. 
MELLÉKLETEK függelékeiben meghatározottak szerint] egyes ágazatokra, alágazatok vagy 
tevékenységekre vonatkozóan fogad el vagy tart fenn.  
                                                            
60A belföldi tengeri kabotázs a következőket foglalja magában : A belföldi tengeri kabotázs az Unió esetében a 
vonatkozó nemzeti jogszabály alapján kabotázsnak tekinthető tevékenységek sérelme nélkül a következő: az 
utasok vagy áruk szállítása az Unió valamely tagállama területén található kikötő vagy pont és az Unió  
ugyanezen tagállama területén található kikötő vagy pont között, beleértve a kontinentális talapzatot is az 
ENSZ 1982.  december  10-én Montego Bay -ben kötött tengerjogi egyezményében (a továbbiakban: az Egyesült 
Nemzetek Tengerjogi Egyezménye) meghatározot tak szerint, továbbá az Unió valamely tagállama területén 
található azonos kikötőből vagy pontból induló és oda visszatérő forgalom. az Egyesült Királyság esetében az 
utasok vagy áruk szállítása egy, az Egyesült Királyság területén található kikötő vagy po nt és egy másik, az 
Egyesült Királyság területén található kikötő vagy pont között, beleértve a kontinentális talapzatot is az 
Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében meghatározottak szerint, továbbá az Egyesült Királyság 
területén található azonos kikö tőből vagy pontból induló és oda visszatérő forgalom.  
 
223 
 4.3. cikk: A WTO -megállapo dással fennálló kapcsolat  
A Felek megerősítik az 1994. évi GATT XVII. cikkének (1) –(3) bekezdése, az 1994. évi GATT XVII. 
cikkének értelmezéséről szóló egyetértési megállapodás, valamint a GATS VIII. cikkének (1), (2) és (5) 
bekezdése szerinti jogaikat és kötelezettségeiket.  
4.4. cikk: Általános rendelkezések  
1. A Felek e fejezetből fakadó jogainak és kötelezettségeinek sérelme nélkül, e fejezet egyetlen 
rendelkezése sem akadályozza meg, hogy a Felek érintett álló jogalanyokat létesítsenek vagy 
tartsanak fenn.  
2. Egyik Fél sem kérhet vagy bátoríthat érintett jogalanyt arra, hogy e fejezettel össze nem 
egyeztethető módon járjon el.  
4.5. cikk: Megkülönböztetéstől mentes bánásmód és kereskedelmi megfontolások  
1. Mindegyik Fél biztosítja, hogy érintett jogalanyai a kereskedelmi tevékenységek gyakorlása 
során:  
(a) kereskedelmi megfontolások szerint járjon el az áruk vagy szolgáltatások beszerzése vagy 
értékesítése során, kivéve a közszolgáltatási feladataik bármely feltételének teljesítése 
céljából, amelyek nem ellentétes ek a b) vagy c) ponttal;  
(b) egy áru vagy szolgáltatás beszerzésénél:  
i. a másik  Fél vállalkozásai  által  nyújtott  áruk  és szolgáltatások  számára  ne biztosítson  
kedvezőtlenebb  elbánást  annál,  mint  amilyent  a Fél saját  vállalkozásai  által  nyújtott  
hasonló  áruk  vagy  hasonló  szolgáltatások  számára  biztosít;  valamint  
ii. a Fél területén  érintett  jogalany  által  nyújtott  áruk  és szolgáltatások  számára  ne 
biztosítson  kedvezőtlenebb  elbánást  annál,  mint  amilyent  a Fél saját  vállalkozásai  által  
a Fél területén  az érintett  piaco n nyújtott  hasonló  áruk  vagy  hasonló  szolgáltatások  
számára  biztosít;  valamint   
(c) egy áru vagy szolgáltatás értékesítésénél:  
i. a másik  Fél vállalkozása  számára  ne biztosítson  kedvezőtlenebb  elbánást  annál,  mint  
amilyent  a Fél saját  vállalkozásai  számára  biztos ít; valamint   
ii. a Fél területén érintett jogalanynak ne biztosítson kedvezőtlenebb elbánást annál, 
mint amilyent a Fél területén az érintett piacon a Fél vállalkozásainak biztosít61  
2. Az (1) bekezdés b)* és c) pontja nem zárja ki, hogy valamely érintett jogala ny: 
(a) eltérő feltételek mellett szerezzen be vagy szállítson áru vagy szolgáltatást, ideértve az árral 
kapcsolatos feltételeket is, amennyiben ezek az eltérő feltételek összeegyeztethetők a 
kereskedelmi megfontolásokkal; vagy  
                                                            
61 Az egyértelműség érdekében: ez a bekezdés nem alkalmazandó a részvényeknek, részvényeknek vagy egyéb 
tőkeformáknak az érintett jogalany által egy másik vállalkozásban való részesedésének eszközeként t örténő 
megvételére vagy eladására.  
 
224 
 (b) elutasítsa áru vagy szolgáltatás  beszerzését vagy értékesítését, amennyiben az elutasítás a 
kereskedelmi megfontolásokkal összeegyeztethető módon történik.  
4.6. cikk: Szabályozási keret  
1. A Felek tiszteletben tartják és a lehető legjobban használják fel a vonatkozó nemzetközi 
standardokat,  többek között az OECD állami tulajdonú vállalatok irányítására vonatkozó 
iránymutatásait.  
2. Mindegyik Fél biztosítja, hogy bármely szabályozó szerv és bármely egyéb, az adott Fél által 
létrehozott vagy fenntartó szabályozói tevékenységet végző szerv:  
(a) függe tlen legyen az adott szerv által szabályozott vállalkozásoktól, és ne legyen azok által 
elszámoltatható; valamint  
(b) hasonló körülmények között pártatlanul járjon el az adott szerv által szabályozott minden 
vállalkozás tekintetében, beleértve az érintett jog alanyokat is. A szervnek a szabályozási 
feladatai gyakorlása során tanúsított pártatlanságát a szerv általános gyakorlatához 
viszonyítva értékeljék.  
Azon ágazatok esetében, amelyek tekintetében a Felek e megállapodásban ilyen szervvel 
kapcsolatos konkrét kötelezettségekben állapodtak meg, e megállapodás vonatkozó rendelkezései 
élveznek elsőbbséget.  
3. Az érintett jogalanyokra mindegyik Fél következetes és megkülönböztetésmentes módon 
alkalmazza törvényeit és más jogszabályait.  
4.7. cikk: Információcsere  
1. Az a Fél, amely okkal feltételezi, hogy az e fejezet szerinti érdekeit hátrányosan érinti a másik 
Fél egy jogalanyának kereskedelmi tevékenysége, írásban kérheti a másik Felet, hogy a 
(2) bekezdéssel összhangban nyújtson tájékoztatást az adott jogalany e fejeze t rendelkezéseinek 
végrehajtásával kapcsolatos kereskedelmi tevékenységeiről.  
2. Feltéve, hogy az (1)  bekezdésben említett kérelem tartalmaz egy magyarázatot arra 
vonatkozóan, hogy a jogalany tevékenységei e fejezet értelmében hogyan érinthetik a kérelmező Fél 
érdekeit, és megjelöli, hogy az alábbi információkategóriák közül melyiket vagy melyeket kell 
megadni, a megkeresett Fél rendelkezésre bocsátja a kért információkat:  
(a) a jogalany tulajdonjoga és szavazati struktúrája, feltüntetve a részvények és a szavaz ati jogok 
halmozott százalékos arányát, amellyel a megkeresett Fél és annak érintett jogalanyai a 
jogalanyban összesítve rendelkeznek;  
(b) a megkeresett Fél és annak érintett jogalanyai által összesítve birtokolt különleges részvények, 
illetve különleges szava zati jogok vagy egyéb jogok leírása, amennyiben ezek a jogok 
különböznek azoktól, amelyek a jogalany általános törzsrészvényeihez kapcsolódnak;  
(c) a jogalany szervezeti felépítése, valamint igazgatóságának vagy bármely más egyenértékű 
testületének összetétel e; 
(d) a jogalanyt szabályozó vagy ellenőrző kormányzati hivatalok vagy közjogi szervek leírása, az 
említett hivatalok vagy közjogi szervek által a jogalanyra rótt jelentési kötelezettségek leírása, 
 
225 
 valamint a szóban forgó hivataloknak vagy közjogi szerveknek a vezető tisztségviselők, 
valamint az igazgatóság, vagy bármely más, ezzel egyenértékű testület tagjainak a 
kinevezésével, elbocsátásával vagy díjazásával kapcsolatos jogai és gyakorlata;  
(e) a jogalany éves bevétele és összes eszköze a legutóbbi olyan háromé ves időszak alatt, 
amelyről rendelkezésre áll információ;  
(f) bármely olyan mentesség, védettség és kapcsolódó intézkedések, amelyeket a gazdálkodó 
egység a megkeresett Fél jogszabályai és egyéb rendelkezései szerint élvez;  
(g) a gazdálkodó egységre vonatkozó bá rmely további nyilvánosan hozzáférhető információ, 
ideértve annak éves beszámolóit és harmadik fél által végzett könyvvizsgálatokat is.  
3. Az (1) és (2) bekezdés nem kötelezi egyik Felet sem olyan bizalmas információk közlésére, 
amelyek közlése ellentétes lenne a jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel, amelyek akadályoznák 
a bűnüldözést vagy másképpen ütköznének közérdekbe, vagy amelyek sé rtenék egyes vállalkozások 
jogos kereskedelmi érdekeit.  
4. Amennyiben a kért információ nem áll rendelkezésre, a megkeresett Fél írásban közli a 
megkereső Féllel azokat az okokat, amelyek miatt az információ nem áll rendelkezésre.  
Ötödik fejezet: Adózás  
5.1. cikk: Jó kormányzás  
A Felek elismerik a jó adóügyi kormányzás elveit, különösen az adózási átláthatóságra, az 
információcserére és a tisztességes adóversenyre vonatkozó globális normákat, és kötelezettséget 
vállalnak azok végrehajtására. A Felek újólag me gerősítik, hogy támogatják az OECD adóalap -
erózióval és nyereségátcsoportosítással (BEPS) kapcsolatos cselekvési tervét, és megerősítik 
elkötelezettségüket az OECD adóalap -erózióval és nyereségátcsoportosítással szembeni 
minimumnormáinak végrehajtása iránt . A Felek elő fogják mozdítani a jó adóügyi kormányzást, 
javítják a nemzetközi adóügyi együttműködést, és megkönnyítik az adóbevételek beszedését.  
5.2. cikk: Adózási normák  
1. A Felek az átmeneti időszak végén nem gyengíthetik vagy csökkenthetik a jogszabálya ikban 
előírt védelmi szintet az OECD -ben az átmeneti időszak végén elfogadott normák és szabályok által 
előírt szint alá az alábbiakkal kapcsolatban:  
(a) a pénzügyi számlákra, a határokon átnyúló vonatkozású feltételes adómegállapításokra, az 
adóigazgatások kö zötti országonkénti jelentésekre és a határokon átnyúló esetleges 
adótervezési konstrukciókra vonatkozó információk kérésre történő, önkéntes vagy 
automatikus cseréje;  
(b) a kamatlevonás korlátozására, az ellenőrzött külföldi társaságokra és a hibrid struktúr ából 
adódó diszkrepanciára vonatkozó szabályok.  
2. A Felek az átmeneti időszak végén nem gyengítik vagy csökkentik a jogszabályaikban a 
hitelintézetek és – a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoktól eltérő – 
befektetési vállalkozások nyil vános országonkénti jelentéstételével kapcsolatban biztosított védelmi 
szintet.  
 
226 
 5.3. cikk: Vitarendezés  
Erre a fejezetre nem vonatkozik a hatodik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címe 
[Vitarendezés] szerinti vitarendezés.  
Hatodik fejeze t: Munkaügyi és szociális normák  
6.1. cikk: Fogalommeghatározás  
1. E fejezet alkalmazásában „munkaügyi és szociális védelmi szintek”: a valamely Fél jogában és 
normáiban62 az alábbi területeken biztosított védelmi szintek összessége:  
(a) a munka világára vonatkozó  alapvető jogok;  
(b) a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági normák;  
(c) a méltányos munkafeltételek és foglalkoztatási normák;  
(d) a tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jog vállalati szinten; vagy  
(e) a vállalkozások szerkezetátalakítása.  
2. Az Unió részéről a „munk aügyi és szociális védelmi szintek” kifejezés azokat a munkaügyi és 
szociális védelmi szinteket jelenti, amelyek az összes tagállamra nézve és az összes tagállamban 
alkalmazandók, és közösek az összes tagállamára nézve.  
6.2. cikk: A védelmi szintek gyengít ésének tilalma  
1. A Felek megerősítik, hogy mindegyik Félnek joga van az e fejezet hatálya alá tartozó 
területeken meghatározni szakpolitikáit és prioritásait, meghatározni az általa megfelelőnek ítélt 
munkaügyi és szociális védelmi szinteket, és az egyes Fel ek nemzetközi – többek között e fejezet 
szerinti – kötelezettségvállalásaival összhangban álló módon elfogadni vagy módosítani jogszabályait 
és szakpolitikáit.  
2. A Felek nem gyengítik vagy csökkentik – többek között jogszabályaik és normáik hatékony 
végreha jtásának elmulasztása révén – munkaügyi és szociális védelmi szintjeiket a Felek közötti 
kereskedelmet vagy beruházásokat befolyásoló módon az átmeneti időszak lejártakor érvényes 
szintek alá.  
3. A Felek elismerik, hogy mindegyik Fél fenntartja a jogot arra, hogy észszerű mérlegelési 
jogkört gyakoroljon, és jóhiszeműen döntsön a munkaügyi végrehajtási erőforrások elosztásáról más, 
nagyobb prioritást élvező munkajogi rendelkezések tekintetében, feltéve, hogy e mérlegelési jogkör 
gyakorlása és az említett döntés ek nem összeegyeztethetetlenek az e fejezet szerinti 
kötelezettségeivel.  
4. A Felek továbbra is törekednek az e fejezetben említett munkaügyi és szociális védelmi 
szintjeik megerősítésére.  
                                                            
62 Az egyértelműség érdekében e fejezet és a 9.4. cikk [Az egyensúly helyreállítása] nem alkalmazandó a Felek 
szociális biztonsággal és nyugdíjakkal kapcsolatos jogszabályaira és normáira.  
 
227 
 6.3. cikk: Jogérvényesítés  
A 6.2. cikkben [A védelmi szintek csökkenté sének tilalma] említett jogérvényesítés céljából 
mindegyik Fél hatékony belső jogérvényesítési rendszert, különösen pedig hatékony, a 
munkafeltételekre és a munkavállalók védelmére vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalásaival 
összhangban álló munkaügyi ellenőrzési rendszert hoz létre vagy tart fenn; gondoskodik olyan 
közigazgatási és bírósági eljárások meglétéről, amelyek lehetővé teszik a hatóságok és az arra 
jogosult magánszemélyek számára, hogy a munkajogi és a szociális normák megsértése esetén kellő  
időben keresetet indítsanak; továbbá gondoskodik a megfelelő és hatékony jogorvoslati lehetőségek, 
köztük az ideiglenes jogorvoslati intézkedések, valamint az arányos és visszatartó erejű szankciók 
meglétéről. A 6.2. cikknek [A védelmi szintek gyengítésén ek tilalma] a Felek általi hazai végrehajtása 
és érvényesítése során az alkalmazandó jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban a szükséges 
körben tiszteletben kell tartani nemzeti szinten a szociális partnerek szerepét és autonómiáját.  
6.4. cikk: Vitaren dezés  
1. A Felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy párbeszéd, konzultáció, 
információcsere és együttműködés útján tisztázzák az e fejezet alkalmazásával kapcsolatos esetleges 
nézetkülönbségeiket.   
2. A hatodik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezé sek] I. címének [Vitarendezés] 
rendelkezéseitől eltérve a Felek között e fejezet alkalmazásával kapcsolatban kialakuló jogviták 
esetén a Felek kizárólag az e cím 9.1. cikke [Konzultációk], 9.2. cikke [Szakértői testület] és 9.3. cikke 
[Szakértői testület a  védelmi szintek gyengítésének tilalma területén] alapján létrehozott eljárásokat 
vehetik igénybe.  
Hetedik fejezet: KÖRNYEZETVÉDELEM ÉS ÉGHAJLATVÁLTOZÁS  
7.1. cikk: Fogalommeghatározások  
1. E fejezet alkalmazásában „környezetvédelmi szintek”: a valamely Fél j ogában a környezet 
védelme (beleértve az emberi életet vagy egészséget fenyegető, a környezeti hatásokból eredő 
veszélyek megelőzését is) érdekében az alábbi területeken biztosított védelmi szintek összessége:  
(a) ipari kibocsátások;  
(b) légköri kibocsátás és levegőminőség;  
(c) természetmegőrzés és a biológiai sokféleség megőrzése;  
(d) hulladékgazdálkodás;  
(e) a vízi környezet védelme és megőrzése;  
(f) a tengeri környezet védelme és megőrzése;  
(g) a vegyi anyagok előállításából, felhasználásából, felszabadításából vagy ártalmatlanításából 
eredő, az emberi egészséget vagy a környezetet fenyegető kockázatok megelőzése, 
csökkentése és megszüntetése; vagy  
(h) a mezőgazdaság termelés és az élelmiszer -termelés környezeti hatásainak kezelése különösen 
antibio tikumok és szennyezésmentesítés útján.  
 
228 
 2. Az Unió részéről a „környezetvédelmi szintek” kifejezés azokat a környezetvédelmi szinteket 
jelenti, amelyek az Unió összes tagállamára nézve és az Unió összes tagállamában alkalmazandók, és 
közösek az összes tagállam ra nézve.  
3. E fejezet alkalmazásában „éghajlatvédelmi szint”: az üvegházhatású gázok kibocsátásával és 
elnyelésével, valamint az ózonkárosító anyagokkivonásával összefüggő védelem szintje. Az 
üvegházhatású gázok területén ez a következőket jelenti:  
(a) az Unió e setében: a teljes gazdaságra kiterjedően 40  %-os célérték 2030 -ra, részben az uniós 
szén -dioxid -árazási rendszer segítségével;  
(b) az Egyesült Királyság esetében: az Egyesült Királyság teljes gazdaságra kiterjedő része e 2030 -
as célérték teljesítéséből, részbe n az Egyesült Királyság szén -dioxid -árazási rendszere 
segítségével.  
7.2. cikk: A védelmi szintek gyengítésének tilalma  
1. A Felek megerősítik, hogy mindegyik Félnek joga van az e fejezet hatálya alá tartozó 
területeken meghatározni szakpolitikáit és prioritás ait, meghatározni az általa megfelelőnek 
környezet - és éghajlatvédelmi szinteket, és az egyes Felek nemzetközi – többek között e fejezet 
szerinti – kötelezettségvállalásaival összhangban álló módon elfogadni vagy módosítani jogszabályait 
és szakpolitikáit.  
2. A Felek nem gyengítik vagy csökkentik – többek között környezetvédelmi joguk és 
éghajlatvédelmi szintjük hatékony végrehajtásának elmulasztása révén – környezet - és 
éghajlatvédelmi szintjeiket a Felek közötti kereskedelmet vagy beruházásokat befolyásoló m ódon az 
átmeneti időszak lejártakor hatályban lévő szintek alá.  
3. A Felek elismerik, hogy mindegyik Fél fenntartja a jogot arra, hogy észszerű mérlegelési 
jogkört gyakoroljon, és jóhiszeműen döntsön a környezetvédelmi végrehajtási erőforrások 
elosztásáról má s, magasabb prioritásúként meghatározott környezetvédelmi jogszabályok és 
éghajlat -politikák tekintetében, feltéve, hogy e mérlegelési jogkör gyakorlása és az említett döntések 
nem összeegyeztethetetlenek az e fejezet szerinti kötelezettségeivel.  
4. E fejezet  alkalmazásában annyiban, amennyiben a 7.1. cikkben [Fogalommeghatározások] 
felsorolt területeken a Fél környezetvédelmi joga meghatároz célértékeket, ezeket a célértékeket a 
Félnek az átmeneti időszak lejártakor érvényes környezetvédelmi szintjei már tart almazzák. Ezek a 
célok azokat is magukban foglalják, amelyek elérését az átmeneti időszak lejárta utánra tervezik. Ez a 
bekezdés az ózonkárosító anyagokra is alkalmazandó.  
5. A Felek továbbra is törekednek az e fejezetben említett környezetvédelmi szintjük v agy 
éghajlatvédelmi szintjük megerősítésére.  
7.3. cikk: Szén -dioxid -árazás  
1. 2021. január 1 -jén mindegyik Félnek rendelkeznie kell szén -dioxid -árazási rendszerrel.  
2. A rendszereknek ki kell terjedniük a villamosenergia -termelésből, a hőtermelésből, az 
iparból és a légi közlekedésből származó üvegházhatásúgáz -kibocsátásokra.  
 
229 
 3. Az egyes Felek szén -dioxid -árazási rendszerének eredményesnek kell lennie abból a 
szempontból, hogy biztosítsa a 7.2. cikkben [A védelmi szintek gyengítésének tilalma] meghatározott 
védelmi  szintet.  
4. A (2) bekezdéstől eltérve ha a légi közlekedést a rendszer jelenleg még nem tartalmazza, azt 
két éven belül be kell építeni a rendszerbe. Az Unió szén -dioxid -árazási rendszerének hatálya kiterjed 
az Európai Gazdasági Térségből az Egyesült Királys ágba induló légi járatokra is.  
5. A Felek mindaddig megtartják szén -dioxid -árazási rendszerüket, ameddig az az 
éghajlatváltozás elleni küzdelem hatékony eszköze; a Felek mindazonáltal mindenkor fenntartják a 
7.2. cikkben [A védelmi szintek gyengítésének tilal ma] meghatározott védelmi szintet.  
6. A Felek együttműködnek a szén -dioxid -árazás terén. Komolyan fontolóra veszik szén -dioxid -
árazási rendszereik oly módon történő összekapcsolását, hogy megmaradjon e rendszerek 
integritása, és lehetőség legyen eredményesség ük növelésére.  
7.4. cikk: A környezetvédelem és az éghajlatvédelem elvei  
1. Figyelemmel arra, hogy a határokon átterjedő környezetszennyezés tekintetében az Unió és 
az Egyesült Királyság ugyanazon a bioszférán osztozik, a Felek vállalják, hogy tiszteletben ta rtják 
azokat a nemzetközileg elismert környezetvédelmi elveket, amelyekre – például a környezetről és a 
fejlődésről szóló, 1992. június 14 -én Rióban elfogadott riói nyilatkozat (a továbbiakban: a 
környezetről és a fejlődésről szóló 1992. évi riói nyilatkoz at), valamint többoldalú környezetvédelmi 
megállapodások, köztük az ENSZ 1992. május 9 -én New Yorkban létrejött Éghajlatváltozási 
Keretegyezménye (a továbbiakban: UNFCCC) és a biológiai sokféleségről szóló, 1992. június 5 -én Rio 
de Janeiróban létrejött egy ezmény (a továbbiakban: a biológiai sokféleségről szóló egyezmény) 
keretében – kötelezettséget vállaltak, különösen:  
(a) azt az elvet, hogy a környezetvédelmet integrálni kell a szakpolitikák kidolgozásába, többek 
között hatásvizsgálatok segítségével is;  
(b) a kör nyezeti károk elhárítására irányuló megelőző intézkedések elvét;  
(c) az 1.2. cikk [Szabályozáshoz való jog, elővigyázatossági megközelítés, valamint tudományos és 
műszaki információk] (2) bekezdése szerinti elővigyázatossági megközelítést;  
(d) azt az elvet, amely  szerint a környezeti károkat elsődlegesen a forrásánál kell elhárítani; 
valamint  
(e) a „szennyező fizet” elvét.  
2. A Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket a javasolt tevékenységek valószínűsíthető 
környezeti hatásainak értékelésére szolgáló eljárások mel lett, amelyek – abban az esetben, ha az 
adott projekthez, tervhez vagy programhoz jelentős várható környezeti hatások társulnak, ideértve 
az egészségi hatásokat is – az adott esetnek megfelelően környezeti hatásvizsgálatot vagy stratégiai 
környezeti vizsgá latot is magukban foglalnak.  
3. Ezeknek az eljárásoknak – az adott esetnek és a Fél jogszabályainak megfelelően – a 
környezetvédelmi jelentés tárgyának meghatározásából és a környezetvédelmi jelentés 
elkészítéséből, a nyilvánosság részvételének biztosításából  és konzultációkból, valamint a 
környezetvédelmi jelentésnek és a nyilvánosság részvételéből és a konzultációkból származó 
 
230 
 eredményeknek az érintett projektben, illetőleg az elfogadott tervben vagy programban való 
figyelembevételéből kell állniuk.  
7.5. cik k: Jogérvényesítés  
1. A 7.2. cikkben [A védelmi szintek gyengítésének tilalma] említett jogérvényesítés céljából 
saját joguknak megfelelően a Felek gondoskodnak arról, hogy:  
(a) a környezetvédelem és az éghajlatváltozás tekintetében releváns jog érvényesítésében 
hatáskörrel rendelkező belföldi hatóságok kellő figyelmet fordítsanak e jog megsértésének 
azon vélt eseteire, amelyek a tudomásukra jutnak; ezeknek a hatóságoknak megfelelő és 
eredményes korrekciós eszköztárral kell rendelkezniük, ideértve az ideiglenes in tézkedések 
meghozatalának lehetőségét is, továbbá jogosultaknak kell lenniük arányos és visszatartó 
erejű szankciók kiszabására; valamint  
(b) olyan nemzeti szintű közigazgatási és bírósági eljárások álljanak rendelkezésre, amelyek 
keretében a kellő érdekeltség gel rendelkező természetes és jogi személyek e jog megsértése 
esetén keresetet indíthatnak és korrekciós intézkedéseket, köztük ideiglenes intézkedéseket 
kérhetnek, továbbá hogy ezen eljárások költsége ne képezzen visszatartó erőt, lefolytatásuk 
pedig tisz tességes, méltányos és átlátható módon történjen.  
7.6. cikk: Együttműködés az ellenőrzés és a jogérvényesítés területén  
A Felek biztosítják, hogy az Európai Bizottság és az Egyesült Királyság felügyeleti szervezetei a 7.2. 
cikkben [A védelmi szintek gyengí tésének tilalma] említettek szerinti, környezet - és 
éghajlatvédelemmel kapcsolatos jogszabályok hatékony ellenőrzése és érvényesítése céljából 
rendszeresen találkoznak és együttműködnek egymással.  
7.7. cikk: Vitarendezés  
1. A Felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy párbeszéd, konzultáció, 
információcsere és együttműködés útján tisztázzák az e fejezet alkalmazásával kapcsolatos esetleges 
nézetkülönbségeiket.   
2. A hatodik rész I. címének [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] rendelkezéseitől 
eltérv e a Felek között e fejezet alkalmazásával kapcsolatban kialakuló jogviták esetén a Felek 
kizárólag az e cím 9.1. cikke [Konzultációk], 9.2. cikke [Szakértői testület] és 9.3. cikke [Szakértői 
testület a védelmi szintek gyengítésének tilalma területén] alap ján létrehozott eljárásokat vehetik 
igénybe.  
Nyolcadik fejezet: A kereskedelmet és a fenntartható fejlődést szolgáló egyéb eszközök  
8.1. cikk: Háttér és célkitűzések  
1. A Felek emlékeztetnek az Agenda 21 -re és a környezetről és a fejlődésről szóló 1992. évi r iói 
nyilatkozatra, a fenntartható fejlődésről szóló 2002. évi johannesburgi csúcstalálkozó végrehajtási 
tervére, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a tisztességes globalizációhoz szükséges 
társadalmi igazságosságról szóló, a Nemzetközi Munkaügyi kon ferencia 97. ülésszakán, 2008. június 
10-én Genfben elfogadott nyilatkozatára (a továbbiakban: a tisztességes globalizációhoz szükséges 
társadalmi igazságosságról szóló 2008. évi ILO -nyilatkozat), a fenntartható fejlődéssel foglalkozó 
2012. évi ENSZ -konfer encia „A jövő, amit akarunk” című, az ENSZ Közgyűlésének 2012. július 27 -én 
elfogadott 66/288 határozata által jóváhagyott zárójelentésére, valamint az ENSZ 2030 -ig tartó 
 
231 
 időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére, amelyet az ENSZ -közgyűlés 2 015. 
szeptember 25 -i 70/1 sz. határozatával fogadott el, valamint annak fenntartható fejlődési céljaira.  
2. Az (1) bekezdés fényében e fejezet célja, hogy fokozza a fenntartható fejlődés – különösen 
annak munkaügyi és környezetvédelmi dimenziójának – integrál ását a Felek kereskedelmi és 
beruházási kapcsolatába, és e tekintetben kiegészítse a Feleknek a 6. fejezet [Munkaügyi és szociális 
normák] és a 7. fejezet [Környezetvédelem és éghajlatváltozás] szerinti kötelezettségvállalásait.  
8.2. cikk: Átláthatóság  
1. E fejezet összefüggésében a Felek hangsúlyozzák az átláthatóság – mint a nyilvánosság 
részvételének előmozdításához szükséges elem – biztosításának, valamint az információk 
nyilvánosságra hozatalának fontosságát. Törvényeikkel és egyéb jogszabályaikkal, va lamint e fejezet, 
a IX. fejezet [Átláthatóság] és a X. fejezet [Helyes szabályozási gyakorlatok] rendelkezéseivel 
összhangban mindegyik Fél:  
(a) biztosítja, hogy az e fejezet célkitűzéseit szolgáló, általánosan alkalmazandó intézkedéseket 
átlátható módon keze lik, többek között az intézkedések közzétételével, valamint azáltal, hogy 
a nyilvánosság számára észszerű lehetőséget és elegendő időt biztosítanak észrevételei 
megtételére;  
(b) biztosítja, hogy a nyilvánosság hozzáférjen a hatóságok birtokában lévő vagy számu kra tárolt 
releváns környezeti információkhoz, valamint biztosítja ezen információknak a nyilvánosság 
számára elektronikus úton történő aktív terjesztését;  
(c) ösztönzi a nem állami szereplőkkel folytatott és a nem állami szereplők közötti nyilvános vitát 
azon szakpolitikák kidolgozásáról és meghatározásáról, amelyek alapján a hatóságok 
elfogadhatnak e fejezetre vonatkozó jogszabályokat; a környezetvédelemmel kapcsolatban 
ennek ki kell terjednie a nyilvánosság projektekben, tervekben és programokban való 
részv ételére is; valamint  
(d) előmozdítja az e fejezetre vonatkozó törvényeinek és normáinak, továbbá a végrehajtási és 
megfelelési eljárásoknak nyilvánosság által történő tudatosítását azáltal, hogy lépéseket tesz a 
nyilvánosság ismereteinek és megértésének előseg ítésére; a munkajogi jogszabályok és 
normák tekintetében ez magában foglalja a munkavállalókat, a munkáltatókat és képviselőiket 
is.  
8.3. cikk: Multilaterális munkaügyi előírások és megállapodások  
1. A Felek megerősítik elkötelezettségüket a nemzetközi keres kedelem fejlesztésének olyan 
módon történő előmozdítása mellett, amely elősegíti a tisztes munka mindenki számára történő 
biztosítását, a tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló 2008. évi ILO -
nyilatkozatban foglaltak szerint . 
2. Összhangban az ILO alapokmányával, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 86. 
ülésszakán, 1998. június 18 -án Genfben elfogadott, a munka világára vonatkozó alapvető elvekről és 
jogokról szóló ILO -nyilatkozattal és annak nyomon követésével, a Felek k ötelezettséget vállalnak 
arra, hogy tiszteletben tartják, előmozdítják és hatékonyan végrehajtják az alapvető ILO -
egyezményekben meghatározott, nemzetközileg elismert alapvető munkaügyi normákat, amelyek a 
következők:  
(a) az egyesülés szabadsága és a kollektí v tárgyaláshoz való jog tényleges elismerése;  
 
232 
 (b) a kényszermunka minden formájának felszámolása;  
(c) a gyermekmunka tényleges megszüntetése; valamint  
(d) a foglalkoztatás és a foglalkozás tekintetében való megkülönböztetés felszámolása.  
3. A Felek folyamatos és kitartó erőfeszítéseket tesznek az alapvető ILO -egyezmények 
megerősítése érdekében, amennyiben az eddig nem történt meg.  
4. A Felek rendszeresen és adott esetben információt cserélnek arról, hogy a tagállamok és az 
Egyesült Királyság mi lyen helyzetben vannak, és milyen előrelépést tettek az ILO által naprakésznek 
minősített ILO -egyezmények vagy jegyzőkönyvek, valamint már releváns nemzetközi eszközök 
ratifikálása tekintetében.  
5. Mindegyik Fél vállalja, hogy végrehajtja az összes olyan ILO -egyezményt, amelyet az Egyesült 
Királyság és az Unió tagállamai ratifikáltak, valamint az Európai Szociális Charta azon különböző 
rendelkezéseit, amelyeket az Európa Tanács tagjaiként az Európai Unió tagállamai, illetve az Egyesült 
Királyság elfogadtak63.  
6. A Felek jogszabályaikkal és gyakorlataikkal továbbra is előmozdítják az ILO tisztes munkára 
vonatkozó programját, ahogyan azt a tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi 
igazságosságról szóló 2008. évi ILO -nyilatkozat meghatározza (a továbbiakban: az ILO tisztes 
munkára vonatkozó programja), valamint összhangban a vonatkozó ILO -egyezményekkel és más 
nemzetközi kötelezettségvállalásokkal, különösen az alábbiak tekintetében:  
(a) tisztességes munkakörülmények mindenki számára, többek között a munkabér és a díjazás, a 
munkaidő, a szülési szabadság és egyéb munkafeltétek tekintetében;  
(b) munkahelyi egészség és biztonság, a munkahelyi balesetek és a foglalkozási megbetegedések 
megelőzését, illetve az azokért járó kártérítést is ideértve; valamint  
(c) megkülönbözte tésmentesség a munkafeltételek tekintetében, a migráns munkavállalókat is 
ideértve.  
7. A Felek védik és előmozdítják a munkavállalók és munkáltatók, valamint szervezeteik és az 
érintett kormányzati szervek között a munkaügyi kérdésekről folytatott szociális p árbeszédet.  
8. A Felek együttműködnek a munkaügyi politikák és intézkedések kereskedelmi 
vonatkozásaiban, adott esetben a multilaterális fórumokon, például az ILO -ban is. Ez az 
együttműködés többek között a következőkre terjedhet ki:  
(a) az alapvető, prioritást  élvező és egyéb naprakész ILO -egyezmények végrehajtásának 
kereskedelmi vonatkozásai;  
                                                            
63 A Felek fenntartják a jogot arr a, hogy az ILO -egyezmények és az Európai Szociális Charta vonatkozó 
rendelkezéseinek hatékony végrehajtása során nemzetközi kötelezettségvállalásaikkal – ideértve az e címben 
foglaltakat is – összhangban meghatározzák prioritásaikat, szakpolitikáikat és a források elosztását.  Az 1949 -
ben létrehozott Európa Tanács 1961 -ben fogadta el az Európai Szociális Chartát, amelyet 1996 -ban 
felülvizsgáltak. Minden uniós tagállam ratifikálta az Európai Szociális Charta eredeti vagy felülvizsgált 
változatát. Az Egyesült Királyság esetében az (1) és az (5) bekezdésben az Európai Szociális Chartára történő 
hivatkozás az eredeti, 1961 -es változatra utal.  
 
233 
 (b) az ILO tisztes munkára vonatkozó programjának kereskedelmi vonatkozásai, ideértve a 
kereskedelem és a teljes és produktív foglalkoztatás közötti összefüggéseket, a munka erőpiaci 
kiigazításokat, az alapvető munkaügyi normákat, a globális ellátási láncokon belüli tisztes 
munkát, a szociális védelmet és a társadalmi befogadást, a szociális párbeszédet, valamint a 
nemek közötti egyenlőséget;  
(c) a munkajogi jogszabályok és normák  hatása a kereskedelemre és a beruházásra; vagy a 
kereskedelmi és beruházási jogszabályok hatása a munkaügyre;  
(d) a munkaügyi rendelkezésekkel kapcsolatos párbeszéd és információcsere a Felek megfelelő 
kereskedelmi megállapodásaival összefüggésben, illetve e rendelkezések végrehajtása; 
valamint  
(e) bármely más megfelelőnek ítélt együttműködési forma.  
9. A Felek figyelembe veszik a munkavállalók, munkáltatók és civil társadalmi szervezetek 
képviselőinek álláspontjait az együttműködés területeinek meghatározása és az e gyüttműködési 
tevékenységek során.  
8.4. cikk: Multilaterális környezetvédelmi megállapodások  
1. A Felek elismerik az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) Környezetvédelmi 
Közgyűlésének (UNEA), valamint a multilaterális környezetvédelmi irányítás és megállap odások 
jelentőségét mint a nemzetközi közösségnek a globális, regionális vagy helyi környezeti kihívásokra 
adott válaszát, és hangsúlyozzák a kereskedelem és a környezetvédelem közötti kölcsönös 
támogatás megerősítésének szükségességét.  
2. Az (1) bekezdés fé nyében mindegyik Fél vállalja, hogy jogszabályaiban és gyakorlatában 
hatékonyan végrehajtja az általa megerősített multilaterális környezetvédelmi megállapodásokat, 
jegyzőkönyveket és módosításokat.  
3. A Felek rendszeresen és adott esetben információt cserél nek a következőkről:  
(a) a multilaterális környezetvédelmi megállapodások ratifikálásával és végrehajtásával 
kapcsolatos helyzetük, e megállapodások jegyzőkönyveit és módosításait is ideértve;  
(b) az új multilaterális környezetvédelmi megállapodásokkal kapcsolatos, folyamatban lévő 
tárgyalások; valamint  
(c) a Felek álláspontja a további multilaterális környezetvédelmi megállapodásokhoz való 
csatlakozásukról.  
4. A Felek megerősítik, hogy mindegyik Félnek jogában áll intézkedéseket elfogadni vagy 
fenntartani azon  multilaterális környezetvédelmi megállapodások céljainak előmozdítása érdekében, 
amelyeknek részes fele. A Felek emlékeztetnek arra, hogy az ilyen multilaterális környezetvédelmi 
megállapodások végrehajtása érdekében elfogadott vagy végrehajtott intézkedé sek a XII. cím 
[Kivételek] EXC.1. cikke [Általános kivételek] alapján igazolhatók.  
5. A Felek együttműködnek a környezetvédelmi politikák és intézkedések kereskedelmi 
vonatkozásaiban, többek között az olyan multilaterális fórumokon, mint az ENSZ fenntartható  
fejlődéssel foglalkozó magas szintű politikai fóruma, az ENSZ Környezetvédelmi Ügynöksége, az 
 
234 
 UNEA, a többoldalú környezetvédelmi megállapodások, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet 
(ICAO), illetve a WTO. Ez az együttműködés többek között a következők re terjedhet ki:  
(a) a fenntartható termelésre és fogyasztásra irányuló kezdeményezések, ideértve azokat is, 
amelyek célja a körforgásos gazdaság és a zöld növekedés előmozdítása és a 
szennyezéscsökkentés;  
(b) a környezeti termékek és szolgáltatások – többek köz ött a kapcsolódó vámjellegű és nem 
vámjellegű akadályok kiküszöbölése útján történő – ösztönzésére irányuló kezdeményezések;  
(c) a környezetvédelmi jogszabályok és normák hatása a kereskedelemre és a beruházásra; vagy a 
kereskedelmi és beruházási jogszabályok  hatása a környezetre;  
(d) a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7 -én Chicagóban létrejött egyezmény 
16. mellékletének és más, a légi közlekedés környezeti hatásának csökkentését célzó 
intézkedéseknek a végrehajtása, többek között a légiforgal mi szolgáltatás területén; valamint  
(e) a multilaterális környezetvédelmi megállapodások – ezen belül azok jegyzőkönyveinek, 
módosításainak és végrehajtásának – egyéb kereskedelmi vonatkozásai.  
6. Az (5) bekezdés szerinti együttműködés kiterjedhet a technikai eszmecserékre, az 
információk és bevált gyakorlatok cseréjére, a kutatási projektekre, a tanulmányokra, a jelentésekre, 
a konferenciákra és a munkaértekezletekre.  
7. A Felek mérlegelik a lakosság és az érdekelt felek álláspontját vagy véleményét 
együttműködés i tevékenységeik kialakítása és végrehajtása céljából, és ezeket az érdekelteket adott 
esetben jobban bevonhatják e tevékenységekbe.  
8.5. cikk: Kereskedelem és éghajlatváltozás  
1. A Felek elismerik az éghajlatváltozással és annak hatásaival szembeni sürgős f ellépés 
jelentőségét, valamint a kereskedelem és a beruházások szerepét e cél megvalósítása során, 
összhangban az UNFCCC -vel, az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 
Konferenciája 21. ülésén, 2015. december 12 -én Párizsban elfogadot t Párizsi Megállapodás (a 
továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) céljával és célkitűzéseivel, valamint az éghajlatváltozás 
területére vonatkozó egyéb multilaterális környezetvédelmi megállapodásokkal és multilaterális 
eszközökkel.  
2. Tekintettel az (1) bekezd ésre, a Felek:  
(a) vállalják, hogy eredményesen végrehajtják az UNFCCC -t és az annak alapján elfogadott Párizsi 
Megállapodást, amelynek egyik fő célja az éghajlatváltozásra adott globális válasz erősítése, a 
globális átlaghőmérséklet emelkedésének az iparosod ás előtti szinthez képest jóval 2  °C alatt 
tartása, valamint az arra irányuló erőfeszítések folytatása, hogy a hőmérséklet -emelkedés az 
iparosodás előtti szinthez képest 1,5  °C-ra korlátozódjék;  
(b) előmozdítják a kereskedelmi és éghajlatváltozási szakpolitiká k és intézkedések kölcsönösen 
támogató jellegét, hozzájárulva az alacsony üvegházhatásúgáz -kibocsátású, erőforrás -
hatékony gazdaságra és az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens fejlődésre való 
átálláshoz;  
 
235 
 (c) elősegítik az éghajlatváltozás mérséklése  és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás 
szempontjából különösen releváns árukra és szolgáltatásokra – például a megújuló energiára, 
az energiahatékony árukra és szolgáltatásokra – irányuló kereskedelem és beruházások 
útjában álló akadályok felszámolá sát, például a vámjellegű és nem vámjellegű akadályok 
kezelésével vagy a rendelkezésre álló legjobb megoldások alkalmazását eredményező politikai 
keretek elfogadásával.  
3. A Felek közös erőfeszítéseket tesznek, hogy megerősítsék együttműködésüket az 
éghajlatv áltozási politikák és intézkedések kereskedelmi vonatkozású kérdései tekintetében 
kétoldalúan, regionálisan és a megfelelő nemzetközi fórumokon, többek között az UNFCCC, a WTO, 
az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 1987. augusztus 26 -án Montrealban létr ejött montreali 
jegyzőkönyv (a továbbiakban: Montreali Jegyzőkönyv), a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) 
és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) keretében. Ez az együttműködés többek között a 
következőkre terjedhet ki:  
(a) szakpolitikai párbes zéd és együttműködés a Párizsi Megállapodás végrehajtása tekintetében, 
például az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia, a megújuló energia, a 
karbonszegény technológiák, az energiahatékonyság, a fenntartható közlekedés, fenntartható 
és az éghaj latváltozás hatásaival szemben reziliens infrastruktúra fejlesztése, a 
kibocsátásellenőrzés és a nemzetközi szén -dioxid -piac előmozdításának módjáról;  
(b) annak támogatása, hogy az IMO a nemzetközi kereskedelemben részt vevő hajók által 
végrehajtandó ambiciózus és hatékony üvegházhatásúgázkibocsátás -csökkentési 
intézkedéseket fejlesszen ki és fogadjon el;  
(c) annak támogatása, hogy az ICAO ambiciózus és hatékon y üvegházhatásúgázkibocsátás -
csökkentési intézkedéseket fejlesszen ki és fogadjon el;  
(d) az ózonkárosító anyagok fokozatos kivonására és a fluorozott szénhidrogének fokozatos 
csökkentésére irányuló ambiciózus fellépés támogatása a Montreali Jegyzőkönyvvel 
összhangban, a következők révén: az ilyen anyagok termelését, fogyasztását és kereskedelmét 
visszafogó intézkedések; az ilyen anyagok környezetbarát alternatíváinak bevezetése; a 
biztonsági és egyéb releváns előírások frissítése, valamint a Montreali Jegyzők önyv által 
szabályozott anyagok illegális kereskedelmével szembeni küzdelem.  
8.6. cikk: Kereskedelem és biológiai sokféleség  
1. A Felek elismerik a biológiai sokféleség megőrzésének és fenntartható hasznosításának 
fontosságát, valamint a kereskedelem szerepé t e célkitűzések elérésében, többek között a 
fenntartható kereskedelem előmozdítása vagy a veszélyeztetett fajok kereskedelmének ellenőrzése 
vagy korlátozása révén, összhangban azokkal a vonatkozó többoldalú környezetvédelmi 
megállapodásokkal, amelyeknek r észes felei, valamint az ezek alapján elfogadott határozatokkal, 
nevezetesen a Biológiai Sokféleség Egyezménnyel és annak jegyzőkönyveivel, valamint a 
veszélyeztetett vadon élő állat - és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló, 1973. március 3 -
án Wash ington D.C -ben létrejött egyezménnyel (a továbbiakban: CITES).  
2. Tekintettel az (1) bekezdésre, a Felek:  
(a) a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni küzdelem keretében hatásos 
intézkedéseket hajtanak végre, adott esetben harmadik országo k tekintetében is;  
 
236 
 (b) előmozdítják a CITES mint a biológiai sokféleség megőrzése és az azzal való fenntartható 
gazdálkodás eszközének igénybevételét egyebek mellett azon állat - és növényfajoknak a CITES 
függelékeibe való felvételével, amelyek védettségi hely zete a nemzetközi kereskedelem miatt 
veszélyeztetettnek minősül;  
(c) ösztönzik a biológiai erőforrások fenntartható hasznosításából származó és a biológiai 
sokféleség megőrzéséhez hozzájáruló termékek kereskedelmét;  
(d) továbbra is intézkedéseket hoznak a biológia i sokféleség megőrzése érdekében, amennyiben 
az a kereskedelemhez és a beruházásokhoz kapcsolódó nyomásnak van kitéve, különösen az 
idegenhonos inváziós fajok terjedésének megelőzését célzó intézkedések révén.  
3. A Felek együttműködnek az e cikk szempontjából  releváns kereskedelmi vonatkozású 
kérdésekben, ideértve a multilaterális fórumokon, például a CITES és a Biológiai Sokféleség 
Egyezmény keretében történő együttműködést is. Ez az együttműködés többek között a 
következőkre terjedhet ki: a vadon élő állatok kal és növényekkel és a természeti erőforrásokon 
alapuló termékekkel folytatott kereskedelemre, az ökoszisztémák és a kapcsolódó szolgáltatások 
értékmeghatározására és elemzésére, valamint a genetikai erőforrásokhoz való hozzáférésre és 
azoknak a Biológiai  Sokféleség Egyezményhez kapcsolódó, a genetikai erőforrásokhoz való 
hozzáférésről, valamint a hasznosításukból származó hasznok igazságos és méltányos megosztásáról 
szóló, 2010. október 29 -én Nagojában elfogadott Nagojai Jegyzőkönyvvel összhangban történő  
hasznosításából származó előnyök tisztességes és méltányos megosztására.  
8.7. cikk: Kereskedelem és erdők  
1. A felek elismerik az erdők fenntartása és a fenntartható erdőgazdálkodás fontosságát a 
jelenlegi és a jövőbeli nemzedékek számára rendelkezésre álló  környezeti funkciók és gazdasági és 
társadalmi lehetőségek biztosításában, valamint a kereskedelem e cél elérésében játszott szerepét.  
2. Az (1) bekezdés fényében és nemzetközi kötelezettségeikkel összeegyeztethető módon a 
Felek:  
(a) továbbra is intézkedéseket  hoznak az illegális fakitermelés és az ahhoz kapcsolódó 
kereskedelem elleni küzdelem érdekében, a harmadik országok tekintetében is, valamint 
előmozdítják a jogszerűen kitermelt fából készült termékek kereskedelmét;  
(b) ösztönzik az erdők megőrzését és a fen ntartható erdőgazdálkodást, valamint a kitermelés 
országának jogszabályai szerint kitermelt és fenntartható erdőgazdálkodásból származó fa és 
fatermékek kereskedelmét és felhasználását; valamint  
(c) információkat cserélnek egymással a fenntartható erdőgazdálk odásra, az erdészeti irányításra 
és az erdőtakaró megőrzésére irányuló kereskedelmi vonatkozású kezdeményezésekről, és 
együttműködnek egymással a kölcsönös érdekű szakpolitikáik hatásainak és egymást 
kölcsönösen erősítő jellegének maximalizálása érdekében.  
3. A Felek együttműködnek egymással annak érdekében, hogy megerősítsék 
együttműködésüket a fenntartható erdőgazdálkodás, az erdőtakaró megőrzése és az illegális 
fakitermelés kereskedelmi vonatkozású kérdései tekintetében kétoldalúan, ideértve a megfelelő 
multilaterális fórumokon történő együttműködést is  
 
237 
 8.8. cikk: Kereskedelem és a tengeri biológiai erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és 
akvakultúra  
1. A Felek elismerik a tengeri biológiai erőforrások és ökoszisztémák megőrzése és az azokkal 
való fenn tartható gazdálkodás, a felelős és fenntartható akvakultúra előmozdítása, valamint a fenti 
célok elérése érdekében a kereskedelem által betöltött szerep jelentőségét.  
2. Tekintettel az (1) bekezdésre, a Felek:  
(a) kötelezettséget vállalnak arra, hogy az indokolt körben következetes fellépéssel eleget tesznek 
az ENSZ és az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) érintett egyezményeinek, az ENSZ 
tengerjogi egyezményének, az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10 -i 
tengerjogi egyezményében foglalt, a k izárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok 
és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések 
végrehajtásáról szóló, 1995. augusztus 4 -én New Yorkban létrejött megállapodásnak, a 
nemzetközi védelmi és gazdálk odási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának 
előmozdításáról szóló, 1993. november 24 -én Rómában létrejött FAO -megállapodásnak, a FAO 
felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexének és a jogellenes, be nem jelentett 
és szabá lyozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló, a FAI 
konferencia 36. ülésén 2009. november 22 -én Rómában elfogadott FAO -megállapodásnak, 
továbbá részt vesznek a halászhajók, a hűtőhajók és az ellátóhajók globális nyilvántart ására 
irányuló FAO -kezdeményezésben;  
(b) előmozdítják a fenntartható halászatot és a jó halászati kormányzást, ennek érdekében 
aktívan részt vesznek azon érintett nemzetközi szervezetek és testületek munkájában, 
amelynek tagjai, megfigyelői vagy együttműködő n em szerződő felei, így különösen a 
regionális halászati gazdálkodási szervezetek keretei között az indokolt körben hatékonyan 
nyomon követik, ellenőrzik és érvényesítik azok állásfoglalásait, ajánlásait és intézkedéseit; 
továbbá alkalmazzák azok fogási dok umentációs vagy tanúsítási rendszerét, valamint a kikötő 
szerinti államok számára meghatározott intézkedéseit;  
(c) eredményes eszközöket fogadnak el és tartanak fenn a jogellenes, be nem jelentett és 
szabályozatlan halászat elleni küzdelem területén, ideértve  a jogellenes, be nem jelentett és 
szabályozatlan halászatból származó termékeknek a kereskedelmi forgalomból való kizárását 
is, és ennek érdekében együttműködnek egymással;  
(d) ösztönzik a fenntartható és felelős akvakultúra kialakítását, egyebek mellett adot t esetben a 
FAO felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexében foglalt célkitűzések és elvek 
végrehajtása tekintetében is.  
3. A Felek – egyebek mellett a WTO, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és más 
megfelelő többoldalú fórumok ker etében – együttműködnek egymással a halászattal és az 
akvakultúrával összefüggő megőrzési és kereskedelmi tárgyú szakpolitikák és intézkedések területén, 
és ezáltal törekednek arra, hogy előmozdítsák a halászat és akvakultúra területén követett 
fenntarthat ó eljárásokat, valamint a fenntartható módon gondozott halászati és akvakultúra -
erőforrásokból származó halászati termékekkel folytatott kereskedelmet.  
4. Ez a cikk nem érinti a második rész V. fejezetének [Halászat] rendelkezéseit.  
 
238 
 8.9. cikk: A fenntartható  fejlődést elősegítő kereskedelem és beruházások  
1. A Felek megerősítik az iránti elkötelezettségüket, hogy növeljék a kereskedelem és a 
beruházások hozzájárulását a fenntartható fejlődés célkitűzésének eléréséhez annak gazdasági, 
társadalmi és környezeti dim enzióiban.  
2. Az (1) bekezdésnek megfelelően a Felek továbbra is előmozdítják a következőket:  
(a) az ILO tisztes munkára vonatkozó programjának négy célkitűzését támogató kereskedelmi és 
beruházási politikák, összhangban a tisztességes globalizációhoz szükséges  társadalmi 
igazságosságról szóló 2008. évi ILO -nyilatkozattal, beleértve a létminimumot, a munkahelyi 
egészségvédelmet és biztonságot, valamint a munkakörülményekkel kapcsolatos egyéb 
vonatkozásokat;  
(b) a környezeti termékekre és szolgáltatásokra – például a  megújuló energiára, az 
energiahatékony árukra és szolgáltatásokra – irányuló kereskedelem és beruházások, például 
kapcsolódó nem vámjellegű akadályok kezelésével vagy a rendelkezésre álló legjobb 
technológiák alkalmazását eredményező politikai keretek elf ogadásával;  
(c) az olyan áruk kereskedelmének előmozdítása, amelyek hozzájárulnak a szociális körülmények 
és a környezetvédelmi szempontból megfelelő gyakorlatok javításához, ideértve az önkéntes 
alapon működő, fenntarthatóságot garantáló rendszerek – például  tisztességes és etikus 
kereskedelmi rendszerek és ökocímkék – alá tartozó termékeket; valamint  
(d) az e cikkben említett kérdésekben a többoldalú fórumokon folytatott együttműködés.  
3. A Felek elismerik annak jelentőségét, hogy a fenntartható fejlődéssel kapcsol atos konkrét 
problémákat a lehetséges intézkedések esetleges gazdasági, társadalmi és környezeti hatásának 
felülvizsgálatával, nyomon követésével és értékelésével kezeljék, figyelembe véve az érdekeltek 
álláspontjait.  
8.10. cikk: Kereskedelem és az ellátási láncok felelősségteljes kezelése  
1. A Felek elismerik az ellátási láncoknak a felelős üzleti magatartás és vállalati társadalmi 
felelősségvállalási gyakorlatok révén megvalósuló felelősségteljes kezelésének jelentőségét, valamint 
a kereskedelem szere pét e cél megvalósítása során.  
2. Tekintettel az (1) bekezdésre, a Felek:  
(a) ösztönzik a felelős üzleti magatartást és vállalati társadalmi felelősségvállalási gyakorlatokat, 
többek között olyan támogató szakpolitikai keretek biztosításával, amelyek ösztönzik a 
vállalkozások körében az érintett gyakorlatok alkalmazását; valamint  
(b) támogatják a vonatkozó nemzetközi eszközök – például az OECD multinacionális 
vállalkozásokra vonatkozó irányelvei, az ILO multinacionális vállalatokra és a szociálpolitikára 
vonatkozó e lvekről szóló háromoldalú nyilatkozata, az ENSZ Globális Megállapodás és az üzleti 
vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ -irányelvek – betartását, végrehajtását, 
nyomon követését és terjesztését.  
3. A Felek elismerik a nemzetközi ágazatspecifikus iránymutatások hasznosságát a vállalati 
társadalmi felelősségvállalás és felelős üzleti magatartás területén, és előmozdítják a közös munkát e 
tekintetben. A konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jel entő térségekből származó ásványok 
 
239 
 felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról szóló OECD -iránymutatást 
és kiegészítéseit illetően a Felek az iránymutatás alkalmazását előmozdító intézkedéseket is hoznak.  
4. A Felek közös erőfes zítéseket tesznek, hogy megerősítsék együttműködésüket az e cikk 
hatálya alá kérdések kereskedelmi vonatkozásai tekintetében multilaterálisan, regionálisan és a 
megfelelő nemzetközi fórumokon, többek között az információk és a bevált gyakorlatok cseréjével  és 
tájékoztatási kezdeményezésekkel.  
8.11. cikk: Vitarendezés  
1. A Felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy párbeszéd, konzultáció, 
információcsere és együttműködés útján tisztázzák az e fejezet alkalmazásával kapcsolatos esetleges 
nézetkülönbségeiket.  
2. A hatodik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címének [Vitarendezés] 
rendelkezéseitől eltérve a Felek között e fejezet alkalmazásával kapcsolatban kialakuló jogviták 
esetén a Felek kizárólag a 9.1. cikk [Konzultációk] és a 9.2. cikk [Szak értői testület] alapján 
létrehozott eljárásokat vehetik igénybe.  
Kilencedik fejezet: Horizontális és intézményi rendelkezések  
9.1. cikk: Konzultációk  
1. Az egyik Fél konzultációt kérhet a másik Féltől az 1. fejezet [Általános rendelkezések] 1.1. 
cikkének [El vek és célkitűzések] (3) bekezdése, a 6. fejezet [Munkaügyi és szociális normák], a 7. 
fejezet [Környezetvédelem és éghajlatváltozás], és a 8. fejezet [A kereskedelmet és a fenntartható 
fejlődést szolgáló egyéb eszközök] keretében felmerülő bármilyen ügybe n a másik Félhez intézett 
írásbeli kérelemmel. A panaszos Fél írásbeli kérelmében megjelöli a kérelem indokait, beleértve a 
szóban forgó intézkedések megnevezését és a kérelem jogalapját, valamint az általa 
alkalmazandónak ítélt vonatkozó rendelkezéseket. Azt követően, hogy valamelyik Fél konzultáció 
iránti kérelmet küld, haladéktalanul, de legkésőbb a kérelem kézhezvételének időpontjától számított 
30 napon belül meg kell kezdeni a konzultációkat, kivéve akkor, ha a Felek ennél hosszabb 
időszakban állapodna k meg.  
2. A Felek az ügy kölcsönösen kielégítő rendezése érdekében konzultációkat kezdenek. A 
konzultáció során a Felek elegendő információt adnak át egymásnak ahhoz, hogy a felvetett 
kérdéseket teljes mértékben meg lehessen vizsgálni.  Mindegyik Fél törekszik  arra, hogy biztosítsa 
illetékes hatóságai azon munkatársainak részvételét, akik szakértelemmel rendelkeznek a 
konzultáció tárgyát illetően.  
3. Az 1.1. cikk (3) bekezdésében [Elvek és célkitűzések], a 6. fejezetben [Munkaügyi és szociális 
normák], a 7. fejeze tben [Környezetvédelem és éghajlatváltozás], és a 8. fejezetben [A 
kereskedelmet és a fenntartható fejlődést szolgáló egyéb eszközök] említett többoldalú 
megállapodásokkal vagy eszközökkel kapcsolatos ügyekben a Felek figyelembe veszik az ILO -tól vagy 
más többoldalú környezetvédelmi megállapodásokkal létrehozott szervektől rendelkezésre álló 
információkat. Az indokolt esetekben a Felek közösen kérnek tanácsot ezektől a szervezetektől vagy 
azok szerveitől, illetve bármilyen más, általuk megfelelőnek ítélt sz akértőtől vagy testülettől.   
4. Bármelyik Fél adott esetben kikérheti az INST.7. cikkben [Belső tanácsadó csoport] említett 
belső tanácsadó csoportok vagy más szakértők véleményét.  
5. A Felek által az ügyben hozott állásfoglalást közzé kell tenni.   
 
240 
 9.2. cikk: S zakértői testület  
1. Minden olyan ügyben, amelyet a 9.1. cikk [Konzultációk] szerinti konzultáció útján nem 
lehetett kielégítően kezelni, a Fél az említett cikk szerinti konzultáció iránti megkeresés 
kézhezvételétől számított 90 nap elteltével a másik Félhez intézett írásbeli megkereséssel kérheti 
szakértői testület összehívását az ügy megvizsgálására. A megkeresésben a panasz világos 
bemutatására alkalmas módon meg kell jelölni a kérdéses ügyet, és ki kell fejteni, hogy az intézkedés 
mennyiben képezi a vonatk ozó fejezet(ek) rendelkezéseinek megsértését.  
2. A szakértői testület három szakértőből áll.  
3. A nyílt és tisztességes versenyt lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételekkel és a fenntartható 
fejlődéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság az e megállapodás hat álybalépését követő első 
ülésén létrehozza annak a legalább 15 személynek a jegyzékét, akik készen állnak és alkalmasak arra, 
hogy a szakértői testületek munkájában szakértőként részt vegyenek. Mindegyik Fél legalább öt 
személyt jelöl a szakértői testülete k munkájában szakértőként részt vevő személyek jegyzékére. A 
Felek legalább további öt olyan személyt jelölnek meg, akik egyik Félnek sem állampolgárai, és akik 
hajlandóak és képesek a szakértői testület elnöki tisztségét ellátni. A nyílt és tisztességes v ersenyt 
lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételekkel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó szakbizottság 
biztosítja, hogy a jegyzék naprakész legyen, és hogy azon folyamatosan legalább 15 szakértő 
szerepeljen.  
4. A testület tagjainak javasolt szakértőknek s zaktudással vagy szakértelemmel kell 
rendelkezniük a munkajog vagy a környezetvédelmi jog területén, az e fejezet hatálya alá tartozó 
egyéb kérdésekben vagy a nemzetközi megállapodásokból eredő viták rendezésében. A szóban forgó 
személyek egyéni minőségükb en járnak el, és a vitarendezéshez kapcsolódó ügyeket illetően nem 
fogadnak el utasítást semmilyen szervezettől vagy kormánytól. A szóban forgó személyeknek 
függetleneknek kell lenniük a Felektől, nem kötődhetnek egyik Félhez sem, és nem fogadhatnak el 
egyik Féltől sem utasítást.  A szóban forgó személyek nem lehetnek az uniós intézmények, illetve 
valamely tagállam kormányának vagy az Egyesült Királyság kormányának tagjai, tisztviselői vagy 
egyéb alkalmazottai.  
5. A Feleknek a szakértői testület létrehozásától számított öt napon belüli eltérő 
megállapodása hiányában a szakértői testület feladatmeghatározása a következő:  
„a vonatkozó rendelkezések fényében a szakértői testület létrehozása iránti kérelemben említett ügy 
megvizsgálása, és az e cikk szerinti jelenté s kiadása, amely megállapításokat tartalmaz az 
intézkedésnek a vonatkozó rendelkezésekkel való megfeleléséről.”   
6. Az ebben a címben meghatározott többoldalú megállapodásokkal összefüggő kérdésekben a 
szakértői testület tájékoztatást kér az ILO -tól vagy a sz óban forgó megállapodások alapján 
létrehozott megfelelő testületektől, az ILO vagy e megfelelő testületek által elfogadott valamennyi 
rendelkezésre álló releváns értelmező útmutatást, megállapítást vagy határozatot is ideértve.  
7. A testület írásbeli beadvány t vagy bármilyen egyéb információt kérhet és fogadhat a 
releváns információval vagy szaktudással rendelkező személyektől.   
8. A szakértői testület ezeket az információkat mindegyik Fél rendelkezésére bocsátja, és 
lehetővé teszi számukra, hogy a kézhezvételtől  számított 20 napon belül észrevételeket tegyenek.  
9. A szakértői testület időközi jelentést tesz a Felek számára, valamint végső jelentést készít, 
amely tartalmazza a ténymegállapítást, az üggyel kapcsolatos döntést – így többek között azt is, hogy 
 
241 
 az adott Fél megfelelt -e az e fejezetből eredő kötelezettségeinek –, valamint a megállapítások, 
döntések vagy ajánlások mögött húzódó okfejtést. Az egyértelműség érdekében: a Felek osztják azt 
az értelmezést, hogy amennyiben a testület a jelentésében ajánl ásokat fogalmaz meg, a bepanaszolt 
Fél a megállapodásnak való megfelelés biztosítása céljából nem köteles ezeket az ajánlásokat 
követni.  
10.  A szakértői testület az időközi jelentését a létrehozásától számított 100 napon belül tárja a 
Felek elé. Amikor a vál asztottbíróság úgy véli, hogy a fenti határidő nem tartható, a választottbíróság 
elnöke köteles a Feleket írásban értesíteni, jelezve a késedelem okait és az időközi jelentés 
választottbíróság általi kibocsátásának tervezett időpontját. A szakértői testüle t az időközi jelentést 
legkésőbb a létrehozása után 125 nappal kibocsátja.   
11.  Az időközi jelentés átadásától számított 25 napon belül a Felek bármelyike indokolással 
ellátott kérelmet intézhet a szakértői testülethez az időközi jelentés konkrétan meghatároz ott 
szempontokból történő felülvizsgálata érdekében. A Fél a kérelem átadásától számított 15 napon 
belül észrevételeket fűzhet a másik Fél kérelméhez.   
12.  A szakértői testület ezen észrevételek mérlegelését követően zárójelentést készít. Ha a (11) 
bekezdésbe n említett határidőn belül nem érkezik be írásbeli kérelem az időközi jelentés konkrétan 
meghatározott szempontjainak felülvizsgálatára, az időközi jelentés a szakértői testület 
zárójelentésévé válik.   
13.  A szakértői testület a zárójelentését a létrehozásátó l számított 175 napon belül tárja a Felek 
elé. Ha a szakértői testület úgy ítéli meg, hogy ez a határidő nem tartható, az elnök a Feleknek 
küldött írásos értesítésben jelzi a késedelem okait és a zárójelentésnek a szakértői testület általi 
kibocsátása terv ezett időpontját. A szakértői testület a zárójelentést legkésőbb a létrehozása után 
195 nappal kibocsátja.   
14.  A zárójelentésnek tartalmaznia kell a Felek által az időközi jelentéssel kapcsolatban 
benyújtott írásbeli kérelmek megvitatását, és egyértelműen fo glalkoznia kell a Felek észrevételeivel.   
15.  A Felek a szakértői testület zárójelentését a szakértői testület általi átadástól számított 15 
napon belül nyilvánosságra hozzák.   
16. Ha a zárójelentésben a szakértői testület azt állapítja meg, hogy valamelyik Fél n em tett 
eleget a vonatkozó fejezet(ek)ből fakadó kötelezettségeinek, a Felek a zárójelentés átadását követő 
90 napon belül egyeztetnek a szakértői testület jelentésének figyelembevételével meghozandó 
megfelelő intézkedésekről. A bepanaszolt Fél legkésőbb a  jelentésnek a Felekhez történő átadását 
követő 105 napon belül tájékoztatja az e megállapodás INST.7. cikke [Belső tanácsadó csoportok] 
alapján létrehozott belső tanácsadó csoportjait és a panaszos Felet az általa meghozandó 
intézkedésekre vonatkozó dönté séről.  
17.  A nyílt és tisztességes versenyt lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételekkel és a fenntartható 
fejlődéssel foglalkozó szakbizottság nyomon követi a szakértői testület jelentése nyomán meghozott 
intézkedéseket. A Feleknek az INST.7. cikk [Belső taná csadó csoportok] alapján létrehozott belső 
tanácsadó csoportjai ezzel összefüggésben észrevételeket tehetnek a nyílt és tisztességes versenyt 
lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételekkel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó szakbizottságnál.  
18. Amennyiben a Felek a nem megfelelés kezelése érdekében hozott intézkedések meglétével 
vagy azoknak a vonatkozó rendelkezésekkel való összhangjával kapcsolatban nem értenek egyet, a 
panaszos Fél írásban kérheti az eredeti szakértői panelt az ügy elbírálására. A kérele mben a panasz 
világos bemutatására alkalmas módon meg kell jelölni a kérdéses intézkedést, és ki kell fejteni, hogy 
 
242 
 az intézkedés mennyiben nincs összhangban a vonatkozó rendelkezésekkel. A szakértői testület a 
kérelem átadásától számított 45 napon a Felek  elé tárja döntését.  
19. Hacsak e cikk másként nem rendelkezik, az INST.14. cikk [Választottbírósági eljárás] (1) 
bekezdése, az INST.29. cikk [A választottbírói testület határozatai és döntései], az INST.30. cikk [A 
választottbírósági eljárás felfüggesztése é s befejezése], az INST.31. cikk [Kölcsönösen elfogadott 
megoldás], az INST.32. cikk [Határidők], az INST.34. cikk [Költségek], az INST.15. cikk 
[Választottbíróság létrehozása], vagy az INST.28. cikk [A választottbírák leváltása], valamint az INST 
melléklet e [Vitarendezési eljárási szabályzat] és az INST.X. melléklete [Magatartási kódex] 
értelemszerűen alkalmazandó.   
9.3. cikk: Szakértői testület a védelmi szintek gyengítésének tilalma területén  
1. A 9.2. cikket [Szakértői testület] kell alkalmazni a 6. fejezet  [Munkaügyi és szociális normák] 
és a 7. fejezet [Környezetvédelem és éghajlatváltozás] értelmezésével és alkalmazásával 
kapcsolatban a Felek között kialakuló jogvitákra.  
2. E jogviták esetében a 9.2. cikk [Szakértői testület] (19) bekezdésében felsorolt cikk eken 
túlmenően az INST.24. cikket [Ideiglenes korrekciós intézkedések] és az INST 25. cikket [A megfelelés 
érdekében hozott intézkedéseknek az ideiglenes korrekciós intézkedések utáni felülvizsgálata] is 
értelemszerűen alkalmazni kell.  
3. A Felek elismerik, hogy amennyiben a bepanaszolt Fél úgy dönt, hogy nem hoz intézkedést a 
szakértői testület jelentésének és e megállapodásnak való megfelelés érdekében, az INST.24. cikk 
[Ideiglenes korrekciós intézkedések] alapján engedélyezett esetleges korrekciós intézked ések 
továbbra is a panaszos Fél rendelkezésére állnak.  
9.4. cikk: Az egyensúly helyreállítása  
1. A Felek elismerik mindegyik Fél azon jogát, hogy a munkaügyi és szociális védelem, a 
környezetvédelem és az éghajlatvédelem vagy támogatás -ellenőrzés területén ma guk határozzák 
meg jövőbeli szakpolitikáikat és prioritásaikat az egyes Felek nemzetközi – többek között e 
megállapodás szerinti – kötelezettségvállalásaival összhangban. A Felek ugyanakkor azt is elismerik, 
hogy az e területen kialakuló jelentős eltérések  úgy hathatnak ki a Felek közötti kereskedelemre és a 
beruházásokra, hogy az már az e megállapodás megkötésének alapjául szolgáló körülmények 
megváltozását eredményezi.  
2. Ha a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra jelentős hatást gyakorolnak a Fele k 
között az (1) bekezdésben említett területeken fennálló jelentős különbségek, bármelyik Fél 
megfelelő, az egyensúly helyreállítását célzó intézkedéseket hozhat a helyzet kezelése érdekében. Az 
ilyen intézkedések a hatály és az időtartam tekintetében szig orúan a helyzet orvoslásához szükséges 
és arányos mértékre korlátozódnak. Elsőbbséget élveznek azok az intézkedések, amelyek a 
legkevésbé zavarják e megállapodás és a kiegészítő megállapodások működését. E hatások Fél általi 
értékelésének megbízható bizony ítékokon és nem csupán feltételezéseken vagy távoli eshetőségen 
kell alapulnia.  
3. A (2) bekezdés értelmében meghozott, az egyensúly helyreállítását célzó intézkedésekre az 
alábbi eljárásokat kell alkalmazni:  
(a) Az érintett Fél haladéktalanul értesíti a másik F elet az egyensúly helyreállítását célzó, 
meghozni szándékozott intézkedésekről a partnerségi tanácson keresztül, és minden fontos 
információt a rendelkezésére bocsát. A Felek haladéktalanul konzultációkat kezdenek. A 
 
243 
 konzultáció a kérelem kézbesítésének na pjától számított 14 napon belül lezártnak tekintendő, 
kivéve, ha a konzultációs eljárás a megjelölt határidő előtt le nem zárul.  
(b) Ha nem jön létre kölcsönösen elfogadható megoldás, az érintett Fél legkorábban a 
konzultációk lezárását követő öt nappal elfoga dhat az egyensúly helyreállítását célzó 
intézkedéseket, kivéve ha az értesített Fél ugyanezen öt napon belül az INST. 14. cikk (2) 
bekezdése [Választottbírósági eljárás]64 alapján választottbíróság létrehozását kéri a másik 
Félhez intézett írásbeli kérelem útján annak érdekében, hogy a választottbíróság eldönthesse, 
hogy a bejelentett, egyensúly helyreállítását célzó intézkedések összhangban vannak -e e cikk 
(2) bekezdésével.  
(c) A választottbíróság a létrehozása után 30 napon belül meghozza végleges határozatát . Ha a 
választottbíróság az említett határidőn belül nem hoz végleges határozatot, az érintett Fél 
legkorábban az említett 30 napos határidő lejártát követő három nappal elfogadhatja az 
egyensúly helyreállítását célzó intézkedéseket. Ebben az esetben a más ik Fél az elfogadott, 
egyensúly helyreállítását célzó intézkedésekkel arányos ellenintézkedéseket hozhat, amíg a 
választottbíróság határozatot nem hoz. Elsőbbséget élveznek azok az ellenintézkedések, 
amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás működését. Értelemszerűen az (a) pont 
alkalmazandó az ilyen ellenintézkedésekre, amelyeket legkorábban a konzultációk lezárását 
követő három nappal lehet elfogadni.  
(d) Ha a választottbíróság az egyensúly helyreállítását célzó intézkedéseket a (2) bekezdéssel 
összhangban  lévőnek ítélte meg, az érintett Fél elfogadhatja az egyensúly helyreállítását célzó 
intézkedést a másik Féllel közölt formában.  
(e) Ha a választottbíróság úgy ítélte meg, hogy az egyensúly helyreállítását célzó intézkedések 
nincsenek összhangban a (2) bekezdéssel, az érintett Fél a határozat kihirdetésétől számított 
három napon belül értesíti a panaszos Felet azokról az intézkedésekről65, amelyeket a 
választottbíróság határozatának való megfelelés érdekében szándékozik elfogadni. Ha a 
panaszos Fél úgy ít éli meg, hogy a bejelentett intézkedések nem felelnek meg a 
választottbíróság határozatával, értelemszerűen az INST.23. cikk (2) bekezdés [Megfelelőségi 
felülvizsgálat], az INST.24. cikke [Ideiglenes jogorvoslatok]66 és az INST.25. cikke [Az ideiglenes 
jogo rvoslatok elfogadását követően a megfelelés céljából hozott intézkedések felülvizsgálata] 
alkalmazandó. Az INST.23. cikk [Megfelelőségi felülvizsgálat] (2) bekezdése, az INST.24. cikke 
[Ideiglenes jogorvoslatok] és az INST.25. cikke [Az ideiglenes jogorvos latok elfogadását 
követően a megfelelés céljából hozott intézkedések felülvizsgálata] szerinti eljárások 
nincsenek halasztó hatállyal az e bekezdés alapján bejelentett intézkedések alkalmazására.  
(f) Ha az egyensúly helyreállítását célzó intézkedéseket a c) p onttal összhangban a 
választottbírósági határozatot megelőzően fogadták el, az említett pont alapján elfogadott 
ellenintézkedéseket haladéktalanul vissza kell vonni, és minden esetben legkésőbb a 
választottbírósági határozat kihirdetésétől számított öt nap on belül.  
                                                            
64 Az egyértelműség érdekében, ebben az esetben a Fél nem folyamodhat az INST. 13. cikk [Konzultációk] 
szerinti előzetes ko nzultációhoz.  
65 Ezek az intézkedések magukban foglalhatják az egyensúly helyreállítását célzó intézkedések értelemszerű 
visszavonását vagy kiigazítását  
66 A kötelezettségek INST.24. cikk szerinti felfüggesztése [Ideiglenes jogorvoslatok] csak akkor állnak 
rendelkezésre, ha az egyensúly helyreállítását célzó intézkedések alkalmazására ténylegesen sor került.  
 
244 
 (g) A Fél nem hivatkozhat a WTO -egyezményre vagy más nemzetközi megállapodásra annak 
érdekében, hogy megakadályozza a másik Felet a (2) és (3) bekezdésen alapuló intézkedések 
meghozatalában, akkor sem, ha ezek az intézkedések az e megállapodás szerin ti 
kötelezettségek felfüggesztését jelentik.  
(h) Ha az értesített Fél nem nyújt be a b) pont szerinti kérelmet az abban meghatározott 
határidőn belül, ez a Fél az INST.13. cikk [Konzultációk] szerinti előzetes konzultáció 
igénybevétele nélkül kezdeményezheti a z INST.14. cikkben [Választottbírósági eljárás] említett 
választottbírósági eljárást. A választottbíróság az INST.19. cikk [Sürgősségi eljárások] 
alkalmazásában sürgős ügyként kezeli a kérdést.  
4. A Felek által e megállapodásban tett kötelezettségvállalások k özötti megfelelő egyensúly 
tartós fenntartása érdekében, bármelyik Fél – legkorábban e megállapodás hatálybalépésétől 
számított négy éven belül – kérheti e megállapodás első tárgykörének [Kereskedelem] 
felülvizsgálatát. A Felek megállapodhatnak abban, hogy  a felülvizsgálat e megállapodás más 
tárgykörével is kiegészülhet.  
5. Egy ilyen felülvizsgálatot azon Fél kérésére kell megkezdeni, amely Fél úgy ítéli meg, hogy a 
(2) vagy (3) bekezdés szerinti intézkedéseket az egyik vagy mindkét Fél gyakran hozta meg, vag y ha a 
Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra jelentős hatást gyakorló intézkedést 12 hónapig 
alkalmazták. E bekezdés alkalmazásában a szóban forgó intézkedések azok, amelyeket a 
választottbíróság nem támadott meg vagy amelyeket a (3) bekezdés d) vagy h) pontja alapján nem 
talált szigorúan szükségtelennek. Ez a felülvizsgálat e megállapodás hatálybalépése utáni négy évnél 
korábban kezdődhet.  
6. A (4) vagy (5) bekezdés szerint kért felülvizsgálat a kérelem benyújtásától számított három 
hónapon belül me gkezdődik és hat hónapon belül lezárul.  
7. A (4) vagy (5) bekezdés szerinti felülvizsgálat a korábbi felülvizsgálat lezárását követően 
legkorábban négyévenként megismételhető. Ha az egyik Fél a (4) vagy (5) bekezdés alapján 
felülvizsgálatot kért, a korábbi fe lülvizsgálat lezárásától, vagy adott esetben bármely módosító 
megállapodás hatálybalépésétől számított legalább négy évig nem kérhet további felülvizsgálatot a 
(4) vagy (5) bekezdés alapján.  
8. A felülvizsgálat keretében meg kell vizsgálni, hogy a megállapodá s megfelelő egyensúlyt 
biztosít -e a Felek jogai és kötelezettségei között, különös tekintettel az első tárgykör [Kereskedelem] 
működésére, valamint hogy ennek következtében szükséges -e módosítani e megállapodás 
rendelkezéseit.  
9. A partnerségi tanács dönthet  úgy, hogy a felülvizsgálat nyomán nem szükséges beavatkozni. 
Ha valamelyik Fél a felülvizsgálatot követően úgy véli, hogy módosítani szükséges e megállapodást, a 
Felek minden tőlük telhetőt megtesznek a szükséges módosításokról rendelkező megállapodás 
meg tárgyalása és megkötése érdekében. A tárgyalásoknak a felülvizsgálat keretében azonosított 
kérdésekre kell korlátozódniuk.  
10. Ha a (9) bekezdésben említett módosító megállapodás megkötésére nem kerül sor a 
tárgyalásoknak a Felek általi megkezdésétől számítot t egy éven belül, bármelyik Fél értesítheti a 
másik Felet e megállapodás első tárgykörének [Kereskedelem], vagy a felülvizsgálatot kiegészítő más 
tárgykör felmondásáról, vagy a Felek a tárgyalások folytatásáról határozhatnak. Ha az egyik Fél 
felmondja az e lső tárgykört [Kereskedelem], a harmadik tárgykör [Közúti közlekedés] ugyanezen a 
napon megszűnik. A megszűnés három hónappal az értesítés napja után válik hatályossá.  
 
245 
 11. Ha az első tárgykört [Kereskedelem], a 10. bekezdés értelmében felmondják, a második 
tárgykör [Légi közlekedés] ugyanezen a napon megszűnik, kivéve ha a Felek megállapodnak abban, 
hogy a XI. cím [A nyílt és tisztességes versenyt lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételek és a 
fenntartható fejlődés] vonatkozó részeit beillesztik a második tárgyk örbe [Légi közlekedés].  
12. A hatodik tárgykör [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] I. címe [Vitarendezés] nem 
alkalmazandó a (4) –(9) bekezdésre.  
XII. CÍM: KIVÉTELEK  
EXC.1.cikk: Általános kivételek  
1. A második rész első tárgyköre I. címének első fejezet ében [Nemzeti elbánás és az áruk piacra 
jutása] és ötödik fejezetében [Vámügyek és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése], a második rész 
első tárgykörének VIII. címében [Energia és nyersanyagok], a második rész első tárgyköre XI. címe 
második fejezeténe k X. szakaszában [Állami tulajdonban lévő vállalatok], a második rész első 
tárgykörének III. címében [Digitális kereskedelem], valamint a második rész első tárgyköre II. 
címének második fejezetében [A beruházások liberalizálása] foglalt rendelkezések egyik e sem 
értelmezhető úgy, hogy az akadályozza bármelyik Felet az 1994. évi GATT XX. cikkével 
összeegyeztethető intézkedések elfogadásában vagy fenntartásában. E célból az 1994. évi GATT XX. 
cikkét, ideértve annak megjegyzéseit és kiegészítő rendelkezéseit is , belefoglalják e megállapodásba, 
és azok értelemszerűen annak részét képezik.  
 
2. Azon követelmény teljesülése mellett, hogy ezeket az intézkedéseket nem alkalmazzák a 
hasonló feltételeket alkalmazó országok önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetésének vagy a 
beruházások liberalizálása vagy a szolgáltatások kereskedelme leplezett korlátozásának eszközeként, 
a második rész első tárgykörének VIII. címében [Energia és nyersanyagok], a második rész első 
tárgyköre XI. címe negyedik fejezetében [Állami tulajdo nban lévő vállalatok], a második rész első 
tárgykörének III. címében [Digitális kereskedelem], a második rész első tárgykörének II. címében 
[Szolgáltatások és beruházások], valamint a második rész első tárgykörének IV. címében 
[Tőkemozgások, kifizetések, á tutalások és átmeneti védintézkedések] foglalt rendelkezések egyike 
sem értelmezendő úgy, hogy az akadályozza bármelyik Felet az olyan intézkedések elfogadásában és 
érvényesítésében, amelyek:  
 
(a) szükségesek a közbiztonság vagy a közerkölcs védelméhez vagy a közrend fenntartásához67; 
(b) az emberi, állati vagy növényi élet vagy egészség védelméhez szükségesek;  
(c) azon jogszabályok vagy rendeletek betartásának biztosításához szükségesek, amelyek nem 
ellentétesek e megállapodás rendelkezéseivel, ideértve a következőkre vonatkozókat is:  
(i) félrevezető vagy csalárd gyakorlatok megakadályozása vagy a szerződések nem 
teljesítése hatásának kezelése;  
(ii) a magánélet védelme a személyes adatok feldolgozásának és terjesztésének 
összefüggésében, valamint az iratok titkossága és az egyéni nyilvántartások és számlák 
védelme; valamint  
                                                            
67A közbiztonságra és a közrendre hivatkozó kivételek csak akkor alkalmazhatók, ha a társadalom alapvető 
érdekeinek valamelyike valódi és kellően súlyos f enyegetettség alatt áll.  
 
246 
 (iii) biztonság.  
3. Az egyértelműség érdekében a Felek ezt tudomásul veszik, amennyiben az ilyen intézkedések 
egyébként összeegyeztethetetlenek a fent említett fejezetek, szakaszok, címek rendelkezéseivel:  
 
(a) az 19 94. évi GATT XX. cikkének b) pontjában, valamint e cikk (2) bekezdésének b) pontjában 
említett intézkedések az emberi, állati vagy növényi élet vagy egészség védelméhez szükséges 
környezetvédelmi intézkedéseket foglalnak magukban;  
(b) az 1994. évi GATT XX. ci kkének g) pontja az élő és nem élő kimerülő természeti erőforrások 
megőrzésével kapcsolatos intézkedésekre alkalmazandó; valamint  
(c) a multilaterális  környezetvédelmi  megállapodások  végrehajtása  érdekében  hozott  
intézkedések  az 1994.  évi GATT  XX. cikkének  b) vagy  g) pontja  vagy  e cikk (2) bekezdésének  b) 
pontja  alá tartozhatnak.   
 
4. Mielőtt valamelyik Fél alkalmazza az 1994. évi GATT XX. cikkének i) és j) pontja szerinti 
intézkedéseket, a másik Fél rendelkezésére bocsát minden vonatkozó információt annak érdekében, 
hogy a Felek számára elfogadható megoldást találjanak. Amennyiben az információ rendelkezésére 
bocsátásától számított 30 napon belül nem születik megállapodás, a szóban forgó Fél alkalmazhatja a 
vonatkozó intézkedéseket. Ha a kivételes és azonna li fellépést igénylő kritikus körülmények az 
előzetes tájékoztatást vagy vizsgálatot lehetetlenné teszik, az intézkedéseket tenni kívánó Fél 
haladéktalanul alkalmazhatja a helyzet kezeléséhez szükséges óvintézkedéseket. A szóban forgó Fél 
erről haladéktala nul tájékoztatja a másik Felet.  
EXC.2. cikk: Adózás  
1. A második rész első tárgyköre I. –VII. címében, VIII. címének negyedik fejezetében [Energia és 
nyersanyagok] és IX –XII. címében vagy a második rész hatodik tárgykörében [Egyéb rendelkezések] 
foglalt ren delkezések egyike  sincs  hatással  az Unió  vagy  tagállamai  és az Egyesült  Királyság  bármely  
adóegyezményből  eredő  jogaira  és kötelezettségeire . E megállapodás  és valamely  ilyen  
adóegyezmény  összeegyeztethetetlensége  esetén  az összeegyeztethetetlenség  erejéig  az 
adóegyezmény  élvez  elsőbbséget.  Az Unió  vagy  annak  tagállamai  és az Egyesült  Királyság  közötti  
adóegyezmény  tekintetében  e megállapodás  és az adóegyezmény  szerint  illetékes  hatóságok  
együttesen  határozzák  meg,  hogy  fennáll -e bármilyen  összeegyeztethete tlenség  e megállapodás  és 
az adóegyezmény  között.68  
 
2. A második  rész első tárgyköre  II. címe  második  fejezetének  SERVIN.2.4.  cikke  [A beruházások  
liberalizálása],  valamint  a második  rész első tárgyköre  II. címe  harmadik  fejezetének  SERVIN.3.4.  
cikke  [Határokon  átnyúló  szolgáltatáskereskedelem]  nem  alkalmazandó  az adóegyezmény  alapján  
valamely  Fél által  odaítélt  kedvezményre.  
 
3. Azon  követelmény  teljesülése  mellett,  hogy  az adóintézkedések  alkalmazása  nem  a hasonló  
feltételeket  alkalmazó  országok  önké nyes  vagy  indokolatlan  megkülönböztetésének,  illetve  a 
kereskedelem  vagy  a beruházások  leplezett  korlátozásának  eszköze , a második rész első 
tárgykörének I –VII. címében, VIII. címének negyedik fejezetében [Energia és nyersanyagok] és IX –XII. 
címében vagy h atodik tárgykörében [Egyéb rendelkezések] foglalt rendelkezések  egyike  sem  
                                                            
68  Az egyértelműség érdekében: ez a meghatározás nem sértheti a hatodik rész [Vitarendezés] I. címét.  
 
247 
 értelmezendő  úgy,  hogy  akadályozza  bármelyik  Felet  olyan  intézkedés  elfogadásában,  
fenntartásában  vagy  végrehajtásában,  amely :  
 
(a) a közvetlen  adók  méltányos  vagy  hatékony  kivetésének  vagy  beszedésének  biztosítására69 
irányul;  vagy  
(b) különbséget  tesz a különböző  helyzetben  lévő  adófizetők  között,  különös  tekintettel  
lakóhelyükre  vagy  a tőkebefektetésük  helyére.  
 
4. E cikk alkalmazásában:  
 
(a) „lakóhely”: az adóügyi illetőség szerinti ország;  
(b) „adóegyezmény”: a kettős  adóztatás  elkerüléséről  szóló  egyezmény  vagy  más,  teljes  
egészében  vagy  főként  adózással  kapcsolatos  nemzetközi  megállapodás  vagy  intézkedés;  
valamint  
(c) „közvetlen adó”: valamennyi jövedelem - vagy tőkeadó, beleértve a tulajdon elideg enítéséből 
származó nyereségre kivetett adókat, a hagyatéki, örökösödési és ajándékozási adókat, a 
vállalkozások által fizetett bérekre vagy fizetésekre kivetett adókat és a tőkefelértékelődésre 
kivetett adókat.  
                                                            
69  Azon intézkedések körébe, amelyek célja a közvetlen adók méltányos vagy hatékony kivetésének vagy 
beszedésének biztosítása, az adott Fél által saját adózási rendszere keretében hozott olyan intézkedések 
tartoznak, amelyek:  
(i) a nem belföldi illetőségű szolgá ltatókra alkalmazandók, elismerve azt, hogy a nem belföldi 
illetőségű adóalanyok adókötelezettségét a Fél területén szerzett vagy elhelyezkedő 
adóköteles tételek tekintetében határozzák meg;  vagy  
(ii) a nem belföldi illetőségű adóalanyokra alkalmazandók annak  érdekében, hogy biztosítsák az 
adók kivetését vagy beszedését a Fél területén;  vagy  
(iii) a nem belföldi illetőségű vagy belföldi illetőségű adóalanyokra alkalmazandók annak 
érdekében, hogy megakadályozzák az adóelkerülést vagy adócsalást, ideértve a megfelel ési 
intézkedéseket is;  vagy  
(iv) a másik Fél vagy harmadik ország területén vagy területéről nyújtott szolgáltatás fogyasztóira 
alkalmazandók annak érdekében, hogy biztosítsák az ilyen fogyasztókra kivetett adó kivetését 
vagy beszedését, amelyet a Fél terület én lévő forrásokból vezetnek le;  vagy  
(v) különbséget tesznek azon szolgáltatók között, akikre globális adózás szerinti tételek alapján 
vetnek ki adót, valamint más szolgáltatók között, elismerve az adóalap természetében 
megmutatkozó eltéréseket;  vagy  
(vi) belföldi illetőségű személyeknél vagy fióktelepeken, illetve kapcsolt viszonyban álló személyek 
vagy ugyanazon személy fióktelepei között jövedelmet, profitot, nyereséget, veszteséget, 
csökkentést vagy jóváírást határoznak meg, allokálnak vagy osztanak fel, ho gy védjék a Fél 
adóalapját.  
 
248 
 EXC.3. cikk: WTO -mentességek  
Amennyiben  az e megállapodás  második  része  első tárgykörének  I.–XII. címében  vagy  hatodik  
tárgykörében  [Egyéb  rendelkezések]  foglalt  valamely  kötelezettség  lényegében  azonos  a WTO -
egyezményben  foglalt  valamely  kötelezettséggel,  a WTO -egyezmény  IX. cikke  alapján  elfogadott  
mentességnek  megfelelően  hozott  bármely  intézkedést  úgy kell tekinteni,  hogy  az összhangban  van 
az e megállapodásban  foglalt  lényegében  azonos  rendelkezéssel.  
EXC.4. cikk: Biztonsággal kapcsolatos kivételek  
E megállapodás második része első tárgykö re I-XII. címének vagy hatodik tárgykörének [Egyéb 
rendelkezések] egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy:  
(a) megköveteli bármelyik Féltől olyan információk szolgáltatását vagy hozzáférhetővé tételét, 
amelyek átadását a Fél alapvető biztonsági érdeke ivel ellentétesnek ítéli; vagy  
(b) akadályozza bármelyik Felet abban, hogy az alapvető biztonsági érdekei védelméhez 
szükségesnek ítélt lépéseket tegyen a következő területeken:  
(i) a fegyverek, lőszerek és hadfelszerelések gyártása vagy kereskedelme, valamint más  
áruk és anyagok, szolgáltatások és technológiák olyan gyártása, kereskedelme vagy 
azokkal összefüggő ügyletek, és olyan gazdasági tevékenységek vonatkozásában, 
amelyek közvetlenül vagy közvetve katonai létesítmények ellátását szolgálják;  
(ii) hasadó és fúziós anyagok vagy azok az anyagok, amelyekből ezek származnak; vagy  
(iii) háború idején vagy a nemzetközi kapcsolatokban bármely más vészhelyzet 
felmerülésekor; vagy  
(c) akadályozza bármely Felet abban, hogy az Egyesült Nemzetek Alapokmányában 
megfogalmazott kötelezettsé gek nyomán lépéseket tegyen a nemzetközi béke és biztonság 
fenntartására.  
EXC.5. cikk: Bizalmas információk   
1. E megállapodás második része első tárgyköre I –X. címének, a XI. cím LPFS.2.26. cikke 
[Adózási normák] kivételével XI. címének, valamint XII. cí mének vagy hatodik tárgykörének [Egyéb 
rendelkezések] egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy megköveteli bármelyik Féltől 
olyan bizalmas információk rendelkezésre bocsátását, amelyek átadása akadályozná a bűnüldözést, 
vagy más módon ütközne a köz érdekbe, vagy sértené egyes – állami vagy magán - – vállalkozások 
jogos kereskedelmi érdekeit, kivéve ha a választottbíróság a hatodik rész I. címe [Vitarendezés] 
szerinti vitarendezési eljárás során ilyen bizalmas információ benyújtását kéri vagy ha a szak értői 
testület az LPFS.9.2. cikk [Szakértői testület] vagy az LPFS.9.3. cikk [Szakértői testület a védelmi 
szintek gyengítésének tilalma területén] szerinti eljárásokban ilyen bizalmas információ benyújtását 
kéri.  Ilyen esetekben a választottbíróság vagy adott esetben a szakértői testület az INST -X. 
melléklettel [Eljárási szabályzat] összhangban biztosítja a bizalmas információk teljes körű védelmét.  
2. Ha egy Fél a törvényei vagy rendeletei szerint bizalmasnak minősülő információt nyújt be a 
partnerségi tanácshoz vagy szakbizottságokhoz, a másik Fél köteles az információt bizalmasan 
kezelni, kivéve, ha az információt benyújtó Fél másként rendelkezik.  
  
 
249 
  
MÁSODIK TÁRGYKÖR: LÉGI KÖZLEKEDÉS  
I. CÍM: LÉGI FUVAROZ ÁS 
AIRTRN.1. cikk: Fogalommeghatározások  
E cím alkalmazásában:  
  
(a) „légitársaság”: érvényes működési engedéllyel, vagy azzal egyenértékű okmánnyal rendelkező 
légi közlekedési vállalkozás;  
(b)  „uniós légitársaság”: olyan légitársaság, amely megfelel az AIRTRN. 6. cikk [Működési engedély 
és műszaki jo gosítvány] (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételeknek;  
(c)  „az Egyesült Királyság légitársasága”: olyan légitársaság, amely megfelel az AIRTRN. 6. cikk 
[Működési engedély és műszaki jogosítvány] (1) vagy (2) bekezdésének a) pontjában 
meghat ározott feltételeknek;  
(d) „léginavigációs szolgálatok” légiforgalmi szolgálatok, távközlési, navigációs és felderítési 
szolgálatok, a légi navigációhoz szükséges meteorológiai szolgálatok és légiforgalmi 
tájékoztató szolgálatok;  
(e) „üzembentartási enged ély”: egy adott légitársaságnak kibocsátott okmány, amely igazolja azt, 
hogy a kérdéses légitársaság rendelkezik azokkal a szakmai képességekkel és szervezettel, 
amelynek révén biztosítani tudja a légi jármű biztonságos üzemeltetését az engedélyben 
meghatá rozott repülési tevékenységek tekintetében;  
(f) „légiforgalmi szolgáltatások (ATM)”: a fedélzeti  és földi funkciók (légiforgalmi szolgálatok, 
légtérgazdálkodás és légiforgalmi áramlásszervezés) együttese, amelyek valamennyi 
üzemeltetési fázisban a légi jár művek biztonságos és hatékony mozgásának biztosításához 
szükségesek;  
(g) „légi fuvarozás”: utasok, poggyász, áru és postai küldemények külön -külön vagy együttesen, 
díj vagy ellenszolgáltatás ellenében légi járműveken történő szállítása;  
(h) „illetőség meg állapítása”: annak megállapítása, hogy az e cím alapján légi járatok 
üzemeltetését kínáló légitársaság eleget tesz -e a tulajdonjogra, a tényleges ellenőrzésre és az 
üzleti tevékenység fő helyére vonatkozóan az AIRTRN.6. cikkben [Működési engedély és 
műszak i jogosítvány] foglalt kritériumoknak;  
(i) „illetékes hatóságok”: az Egyesült Királyság esetében az Egyesült Királyságnak az e cím alapján 
az Egyesült Királyságra háruló szabályozási és igazgatási feladatokért felelős hatóságai; 
valamint az Unió esetében az Uniónak és tagállamainak az e cím alapján az Unióra háruló 
szabályozási és igazgatási feladatokért felelős hatóságai;  
(j) „az egyezmény”: a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7 -én Chicagóban 
aláírt egyezmény, amely magában foglalja:  
 
250 
 (i) az egyezmény 94. cikkének a) pontja értelmében hatályba lépő valamennyi 
módosítást, amelyet az Egyesült Királyság és az érintett tagállam vagy tagállamok 
egyaránt ratifikáltak, az adott kérdés függvényében; és  
(ii) az egyezmény 90. cikke értelmében elfo gadott valamennyi mellékletet vagy 
módosítást, amennyiben az ilyen melléklet vagy módosítás bármely adott időpontban 
az Egyesült Királyság és az érintett tagállam vagy tagállamok vonatkozásában hatályba 
lépett, az adott kérdés függvényében;  
(k) „megkülönb öztetés”: bármilyen jellegű, objektív indokolás nélküli megkülönböztetés a légi 
közlekedési szolgáltatások működtetéséhez nyújtott áruknak vagy szolgáltatásoknak – köztük 
közszolgáltatásoknak – a biztosítása során vagy az ilyen szolgáltatások tekintetében az illetékes 
állami hatóságok által alkalmazott bánásmód során;  
(l) „tényleges ellenőrzés”: jogosultságok, szerződések, illetve bármely más eszköz alapján 
létrejött kapcsolat, amely elkülönülten vagy együttesen, és az adott eset jogi és ténybeli 
körülmény einek figyelembevételével lehetővé teszi döntő befolyás közvetlen vagy közvetett 
módon való gyakorlását egy vállalkozásban, különösen az alábbiak által:  
(i) egy vállalkozás eszközeinek teljes vagy részleges használati joga;  
(ii) olyan jogosultságok és sze rződések, amelyek döntő befolyást biztosítanak egy 
vállalkozás testületeinek összetételére, szavazására vagy határozataira vonatkozóan, 
vagy egyébként biztosítanak döntő befolyást a vállalkozás üzletmenetére nézve;  
(m) „alkalmasság megállapítása”: annak me gállapítása, hogy az e cím alapján légi járatok 
üzemeltetését kínáló légitársaság az említett szolgáltatások üzemeltetéséhez kielégítő 
pénzügyi kapacitással és megfelelő irányítási szakértelemmel rendelkezik -e, és hajlandó -e 
betartani az említett szolgálta tások üzemeltetésére irányadó törvényeket, rendeleteket és 
követelményeket;  
(n) „teljes költség”: a nyújtott szolgáltatás költsége, amely magában foglalhatja a tőkeköltséggel 
és az értékcsökkenéssel összefüggő megfelelő összegeket, valamint a fenntartási,  
üzemeltetési, irányítási és igazgatási költségeket;  
(o)  „ICAO”: az ENSZ Nemzetközi Polgári Repülési Szervezete;  
(p) „az üzleti tevékenység fő helye”: a légitársaság központi irodája vagy székhelye, ahol a 
légitársaság elsődleges pénzügyi feladatait és m űködésének irányítását gyakorolják, ideértve 
annak folyamatos légi alkalmassági irányítását is;  
(q) „földi ellenőrzés”: az egyik Fél illetékes hatósága vagy annak kijelölt képviselői által a másik Fél 
légi járművének fedélzetén és annak környékén végzett vizsgálat, amelynek célja a légi jármű 
és a személyzet vonatkozó okmányai érvényességének, valamint a légi jármű és felszerelése 
látható állapotának ellenőrzése;  
(r) „saját kiszolgálás”: egy légitársaság által közvetlenül saját maga vagy egy másik légitárs aság 
javára végzett földi kiszolgálás, amennyiben:  
 (i) az egyik többségi tulajdonnal rendelkezik a másikban, vagy  
 (ii) mindegyiknek egy adott szervezet a többségi tulajdonosa;  
 
251 
 (s)  „menetrend szerinti légi járatok”: légi járatok díjazás ellenében, előre meghirdetett 
menetrend szerinti vagy annyira sűrű forgalma, hogy az már rendszeresnek tekinthető, és 
amelyekre a polgárok közvetlenül foglalhatnak helyet; ide értendők a menetrend szerinti légi 
járatok túlterhelése miatt beiktatott extra szakaszjáratok is;  
(t) „nem kereskedelmi célú leszállás”: olyan leszállás, amely nem utasok, poggyász, áru és/vagy 
postai küldemények légi fuvarozás keretében történő felvételére vagy kirakására szolgál;  
(u) „viteldíj”: utasok, poggyász vagy áru (a postai küldemények kivételével) légi fuvarozásban – 
adott esetben a légi fuvarozással összefüggő bármely más fuvarozási módot is ideértve – 
történő szállításáért a légitársaságok által felszámított díjak, tarifák vagy illetékek, valamint az 
ilyen díjak, tarifák vagy illetéke k rendelkezésre állásának feltételei;  
 (v) „használati díj”: a légitársaságokra a repülőterek, léginavigációs (az átrepülést is ideértve) vagy 
légiközlekedés -védelmi létesítmények vagy szolgáltatások – beleértve a kapcsolódó 
szolgáltatásokat és létesítmény eket is – nyújtásáért kivetett díj, a zajvédelemmel összefüggő 
díjak és illetékek a repülőtereken vagy azok környékén felmerülő helyi levegőminőségi 
problémák kezelése érdekében.  
 AIRTRN.2. cikk: Útvonal -meghatározás  
1. Az AIRTRN.3. cikk [Forgalmi jogok] r endelkezéseire is figyelemmel az Unió biztosítja az 
Egyesült Királyság számára azt a jogot, hogy az utóbbi Fél légitársaságai a légi fuvarozási 
tevékenységük során az alábbiakban meghatározott útvonalakon légi járatokat üzemeltessenek:  
Az Egyesült Királysá g területén elhelyezkedő pontok – Közbenső pontok – Az Unió területén 
elhelyezkedő pontok – Azokon túl elhelyezkedő pontok.  
2. Az AIRTRN.3 cikk [Forgalmi jogok] rendelkezéseire is figyelemmel az Egyesült Királyság 
biztosítja az Unió számára azt a jogot, ho gy az utóbbi Fél légitársaságai a légi fuvarozási 
tevékenységük során az alábbiakban meghatározott útvonalakon légi járatokat üzemeltessenek:  
Az Unió területén elhelyezkedő pontok – Közbenső pontok – Az Egyesült Királyság területén 
elhelyezkedő pontok – Azokon túl elhelyezkedő pontok.  
AIRTRN.3. cikk: Forgalmi jogok  
1. A Felek biztosítják egymás számára azt a jogot, hogy a másik Fél légitársaságai az AIRTRN.2. 
cikkben [Útvonal -meghatározás] meghatározott útvonalakon történő légi fuvarozási tevékenység 
végzés e során:  
(a) a területükön leszállás nélkül átrepüljenek;  
(b) a területükön nem kereskedelmi célból leszálljanak.  
2. Az Egyesült Királyságot megilleti az a jog, hogy légitársaságai az Unió területén leszálljanak az 
Egyesült Királyság területén található bá rmely pont és az Unió területén található bármely pont 
közötti, menetrend szerinti és nem menetrend szerinti légi közlekedési szolgáltatások nyújtása 
céljából (harmadik és negyedik szabadságjog szerinti forgalmi jogok).  
3. Az Uniót megilleti az a jog, hogy  légitársaságai az Egyesült Királyság területén leszálljanak az 
Unió területén található bármely pont és az Egyesült Királyság területén található bármely pont 
 
252 
 közötti, menetrend szerinti és nem menetrend szerinti légi közlekedési szolgáltatások nyújtása 
céljából (harmadik és negyedik szabadságjog szerinti forgalmi jogok).  
4.  Az (1), (2) és (3) bekezdés ellenére és a (9) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok és az 
Egyesült Királyság — a Felek vonatkozó belső szabályaira és eljárásaira is figyelemmel – kéto ldalú 
megállapodásokat köthetnek, amelyek révén e megállapodás alapján a következő jogokat biztosítják 
egymásnak:  
(a) az Egyesült Királyság esetében légitársaságainak azon joga, hogy az érintett tagállam területén 
leszálljanak, hogy menetrend szerinti és n em menetrend szerinti, kizárólag árufuvarozási célú 
légi közlekedési szolgáltatásokat nyújtsanak az említett tagállam területén található pontok és 
egy harmadik ország területén található pontok között egy olyan szolgáltatás részeként, 
amelynek kiindulási vagy célállomása az Egyesült Királyság területén van (ötödik szabadságjog 
szerinti forgalmi jogok);  
(b) az érintett tagállam esetében az uniós légitársaságok azon joga, hogy az Egyesült Királyság 
területén leszálljanak, hogy menetrend szerinti és nem menet rend szerinti, kizárólag 
árufuvarozási célú légi közlekedési szolgáltatásokat nyújtsanak az Egyesült Királyság területén 
található pontok és egy harmadik ország területén található pontok között egy olyan 
szolgáltatás részeként, amelynek kiindulási vagy cé lállomása az említett tagállam területén van 
(ötödik szabadságjog szerinti forgalmi jogok).  
5.  A (4) bekezdésnek megfelelően kölcsönösen biztosított jogokra e cím rendelkezései 
irányadók.  
6. Egyik Fél sem korlátozhatja egyoldalúan a (2), (3) és (4) bekez déssel összhangban nyújtott 
légi közlekedési szolgáltatásokat, ideértve a forgalom nagyságát, a kapacitást, a légi járatok 
sűrűségét vagy gyakoriságát, a forgalom útvonalát, kiindulási pontját és célpontját, valamint a másik 
Fél légitársaságai által üzemel tetett légi járművek típusát vagy típusait, kivéve, ha ez vámügyi, 
műszaki, üzemeltetési, a légiforgalmi szolgáltatások biztonságával kapcsolatos, környezetvédelmi 
vagy egészségvédelmi okokból szükséges, vagy e cím másként rendelkezik.  
7. E cím egyetlen re ndelkezése sem tekintendő úgy, hogy az Egyesült Királyság légitársaságai 
számára jogot biztosítana arra, hogy valamely tagállam területén díjfizetés ellenében az adott 
tagállam egy másik pontjára vagy bármely más tagállam területére szállítandó utasokat, p oggyászt, 
árut vagy postai küldeményeket vegyenek fel a fedélzetre.  
8. E cím egyetlen rendelkezése sem tekintendő úgy, hogy az Unió légitársaságai számára jogot 
biztosítana arra, hogy az Egyesült Királyság területén díjfizetés ellenében az Egyesült Királys ág egy 
másik pontjára szállítandó utasokat, poggyászt, árut vagy postai küldeményeket vegyenek fel a 
fedélzetre.  
9. A Felek belső szabályaira és eljárásaira is figyelemmel, az Egyesült Királyság és a tagállamok 
illetékes hatóságai az e cikkben meghatározot t jogokon túl is engedélyezhetnek nem menetrend 
szerinti légi közlekedési szolgáltatásokat, feltéve, hogy azok nem képezik a menetrend szerinti 
járatok rejtett formáját, és kétoldalú megállapodásokat köthetnek a légitársaságok kérelmeinek 
kezelése és az az okkal kapcsolatos határozatok tekintetében követendő eljárásokra vonatkozóan.  
 
253 
 AIRTRN.4. cikk: Közös járatüzemeltetésre (code -share) és üléshelybérletre (blocked -space) 
vonatkozó megállapodások  
1. Az AIRTRN.3. cikk [Forgalmi jogok] szerinti légi közlekedés i szolgáltatások üléshelybérletre 
vagy közös járatüzemeltetésre vonatkozó megállapodások keretében nyújthatók, az alábbiak szerint:  
(a) az Egyesült Királyság valamely légitársasága forgalmazó légi fuvarozói minőségben járhat el 
bármely olyan üzemeltető lég i fuvarozóval kapcsolatban, amely az Unió vagy az Egyesült 
Királyság légitársasága, vagy bármely olyan harmadik ország üzemeltető légi fuvarozójával 
kapcsolatban, amely ország az uniós jog vagy adott esetben az érintett tagállam vagy 
tagállamok joga alapjá n rendelkezik az üzemeltetéshez szükséges forgalmi jogokkal, valamint 
légitársaságainak azzal a jogával, hogy az említett jogokat a szóban forgó megállapodás útján 
gyakorolják;  
(b) az Unió valamely légitársasága forgalmazó légi fuvarozói minőségben járhat el bármely olyan 
üzemeltető légi fuvarozóval kapcsolatban, amely az Unió vagy az Egyesült Királyság 
légitársasága, vagy bármely olyan harmadik ország üzemeltető légi fuvarozójával 
kapcsolatban, amely ország az Egyesült Királyság joga alapján rendelkezik az  üzemeltetéshez 
szükséges forgalmi jogokkal, valamint légitársaságainak azzal a jogával, hogy az említett 
jogokat a szóban forgó megállapodás útján gyakorolják;  
(c) az Egyesült Királyság valamely légitársasága üzemeltető légi fuvarozóként járhat el bármely  
olyan forgalmazó légi fuvarozóval kapcsolatban, amely az Unió vagy az Egyesült Királyság 
légitársasága, vagy bármely olyan harmadik ország forgalmazó légi fuvarozójával 
kapcsolatban, amely ország az uniós jog vagy adott esetben az érintett tagállam vagy 
tagállamok joga alapján rendelkezik a szóban forgó megállapodás megkötéséhez szükséges 
jogokkal;  
(d) az Unió valamely légitársasága üzemeltető légi fuvarozóként járhat el bármely olyan 
forgalmazó légi fuvarozóval kapcsolatban, amely az Unió vagy az Egyesült  Királyság 
légitársasága, vagy bármely olyan harmadik ország forgalmazó légi fuvarozójával 
kapcsolatban, amely ország az Egyesült Királyság joga alapján rendelkezik a szóban forgó 
megállapodás megkötéséhez szükséges jogokkal;  
(e) az a) –d) pontban foglalt m egállapodásokkal összefüggésben az egyik Fél légitársasága közös 
járatüzemeltetésre és üléshelybérletre vonatkozó megállapodás keretében forgalmazó légi 
fuvarozóként járhat el olyan két pont között közlekedő légi járatokon, amelyek a kiindulási és a 
célpon tot tekintve egyaránt a másik Fél területén találhatók, feltéve, hogy a következő 
feltételek teljesülnek:  
(i) az üzemeltető légi fuvarozó tekintetében – az adott esettől függően – az a) vagy a b) 
pontban meghatározott feltételek; valamint  
(ii) a szóban for gó légi közlekedési szolgáltatás a forgalmazó légi fuvarozó által az 
illetősége szerinti Fél területének egy pontja és a másik Fél területének egy adott 
célpontja között végzett szállítás részét képezi.  
2. Az egyik Fél légitársasága közös járatüzemeltetésr e és üléshelybérletre vonatkozó 
megállapodás keretében forgalmazó légi fuvarozóként járhat el olyan két pont között közlekedő légi 
járatokon, amelyek közül az egyik a másik Fél területén, a másik pedig valamely harmadik ország 
területén található, feltéve,  hogy a következő feltételek teljesülnek:  
 
254 
 (a) az üzemeltető légi fuvarozó tekintetében – az adott esettől függően – az (1) bekezdés a) vagy 
a b) pontjában meghatározott feltételek; valamint  
(b)  a szóban forgó légi közlekedési szolgáltatás a forgalmazó lég i fuvarozó által az illetősége 
szerinti Fél területének egy pontja és valamely harmadik ország területének egy pontja között 
végzett szállítás részét képezi.  
3. Az e cikkben említett megállapodások keretében értékesített minden egyes jegy 
tekintetében a vá sárlót a foglaláskor tájékoztatni kell arról, hogy a szolgáltatás egyes szakaszait 
melyik légitársaság fogja teljesíteni. Amennyiben ez nem lehetséges, vagy a helyfoglalást követő 
változás esetén haladéktalanul tájékoztatni kell az utast az üzemeltető légi  fuvarozó kilétéről, miután 
arra fény derült. Az utasfelvételkor vagy – amennyiben a csatlakozó járathoz nincs szükség 
utasfelvételre – a beszállás előtt minden esetben közölni kell az utassal az üzemeltető légi 
fuvarozó(k) kilétét.  
4. A Felek előírhatják az e cikkben említett megállapodások illetékes hatóságaik általi 
jóváhagyását az e cikkben meghatározott feltételeknek, valamint az e megállapodásban foglalt egyéb 
követelményeknek – nevezetesen a verseny, a biztonság és a védelem tekintetében – való 
megfe lelés ellenőrzése céljából.  
5. A közös járatüzemeltetésre vagy üléshelybérletre vonatkozó megállapodások alkalmazása 
semmi esetre sem eredményezheti azt, hogy a Felek légitársaságai az AIRTRN.3. cikkben [Forgalmi 
jogok] előírtaktól eltérő forgalmi jogokat gyakoroljanak e megállapodás alapján.  
AIRTRN.5. cikk: Működési rugalmasság  
A Felek által az AIRTRN.3. cikk [Forgalmi jogok] (2), (3) és (4) bekezdésével összhangban kölcsönösen 
biztosított jogok – az ott meghatározott korlátokon belül – magukban foglalják a következő 
előjogokat:  
(a) légi járatok üzemeltetése egyik vagy mindkét irányban;  
(b) különböző járatszámok kombinálása a légi jármű ugyanazon üzemeltetése során;  
(c) az útvonalterv pontjainak bármilyen kombinációban és bármilyen sorrendben történő 
kiszol gálása;  
(d) a forgalom átcsoportosítása bármely ponton ugyanazon légitársaság egyik légi járművéről 
valamely másik légi járművére (légi járművek bármely kombinációja);  
(e) az út megszakítása bármely Fél területén lévő vagy azon kívüli pontokon;  
(f) tranzit szállítás végrehajtása a másik Fél területén keresztül;  
(g) a forgalom kombinálása ugyanazon a légi járművön, tekintet nélkül a forgalom eredetére;  
(h) egynél több pont kiszolgálása ugyanazon légi járattal (co -terminalling).  
AIRTRN.6. cikk: Működési engedé ly és műszaki jogosítvány  
1. Az egyik Fél légitársasága által az e cím szerinti légi közlekedési szolgáltatások nyújtása 
céljából az előírt formában és módon benyújtott működési engedély iránti kérelem kézhezvételekor 
 
255 
 a másik Félnek a lehető legrövidebb el járási időn belül meg kell adnia a megfelelő engedélyeket és 
jogosítványokat, feltéve, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesül:  
(a) az Egyesült Királyság légitársasága esetében:  
(i) a légitársaság tulajdonjoga – közvetlenül vagy többségi tulajdon rév én – és tényleges 
ellenőrzése az Egyesült Királyság, annak állampolgárai vagy mindkettő kezében van;  
(ii) a légitársaság üzleti tevékenységének fő helye az Egyesült Királyság területén 
található, és a légitársaság az Egyesült Királyság jogszabályainak megf elelő érvényes 
működési engedéllyel rendelkezik; valamint  
(iii) a légitársaság az Egyesült Királyság illetékes hatósága által kiállított üzembentartási 
engedéllyel rendelkezik – ezt a hatóságot egyértelműen meg kell határozni, és ez a 
hatóság tényleges szabályozási ellenőrzést gyakorol és tart fenn a légitársaság felett.  
(b) Uniós légitársaság esetében:  
(i) a légitársaság tulajdonjoga – közvetlenül vagy többségi tulajdon révén – és tényleges 
ellenőrzése egy vagy több tagállam, az Európai Szabadkereskedel mi Társulás más 
tagállamai, Svájc, ezen államok állampolgárai vagy ezek kombinációja kezében van;  
(ii) a légitársaság üzleti tevékenységének fő helye az Unió területén található, és a 
légitársaság az uniós jogszabályoknak megfelelő érvényes működési engedé llyel 
rendelkezik; valamint  
(iii) a légitársaság az Unió vagy valamely tagállam illetékes hatósága által kiállított 
üzembentartási engedéllyel rendelkezik – ezeket a hatóságokat egyértelműen meg kell 
határozni, és e hatóságok tényleges szabályozási ellenőr zést gyakorolnak és tartanak 
fenn a légitársaság felett;  
(c) az AIRTRN.18. [A légi közlekedés biztonsága] és az AIRTRN.19. cikkben [A légi közlekedés 
védelme] foglaltak teljesülnek; valamint  
(d) a légitársaság eleget tesz a kérelmet vagy kérelmeket elbírál ó Fél által a nemzetközi légi 
fuvarozás tekintetében rendszerint alkalmazott törvények és rendelkezések értelmében 
meghatározott feltételeknek;  
2.  Az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontjában foglaltak ellenére, az Egyesült Királyság 
légitársaságai részére  meg kell adni a megfelelő működési engedélyeket és jogosítványokat, feltéve, 
hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesül:  
(a) az (1) bekezdés a) pontjának ii. és iii. alpontjában, valamint c) és d) pontjában meghatározott 
feltételek teljesülnek;  
(b) a légitársaság tulajdonjoga – közvetlenül vagy többségi tulajdon révén – és tényleges 
ellenőrzése egy vagy több tagállam, az Európai Szabadkereskedelmi Társulás más tagállamai, 
Svájc, ezen államok állampolgárai vagy ezek kombinációja kezében van, akár egyedül , akár az 
Egyesült Királysággal és/vagy az Egyesült Királyság állampolgáraival együtt;  
(c) az átmeneti időszak lejártának napján a légitársaság az uniós jogszabályoknak megfelelő 
érvényes működési engedéllyel rendelkezett.  
 
256 
 3. Az (1) és (2) bekezdés alkalm azásában a tényleges szabályozási ellenőrzést többek között az 
alábbiak bizonyíthatják:  
(a) az érintett légitársaság, amely az illetékes hatóság által kiállított érvényes működési 
engedéllyel vagy jogosítvánnyal rendelkezik, és megfelel a nemzetközi légi járatok működtetésére 
vonatkozó működési engedélyt vagy jogosítványt kiállító Fél kritériumainak; és  
(b) az adott Fél az érintett légitársaság tekintetében a repülésbiztonsági és -védelmi felügyeletet 
biztosító, az ICAO -előírásoknak megfelelő programokkal  rendelkezik és ilyeneket tart fenn.  
4. A működési engedélyek és műszaki jogosítványok odaítélésekor a Felek a másik Fél 
valamennyi légitársaságát megkülönböztetésmentes módon kezelik.  
5. Az egyik Fél légitársasága működési engedély iránti kérelmének kézhe zvételekor a másik Fél 
ugyanúgy elismeri az első Félnek az érintett légitársaság alkalmasságára és/vagy illetőségére 
vonatkozó megállapítását, mintha ezt a megállapítást saját illetékes hatóságai tették volna, és az 
AIRTRN.8. cikk [A működési engedély elut asítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása] (3) 
bekezdésében foglalt esetek kivételével ilyen kérdésekkel a továbbiakban nem foglalkozik.  
AIRTRN.7. cikk: Üzemeltetési tervek, programok és menetrendek  
Az e cím alapján üzemeltetett légi járatokra  vonatkozó üzemeltetési tervek, programok vagy 
menetrendek bejelentését a Felek csak tájékoztatási céllal írhatják elő. Amennyiben valamelyik Fél 
ilyen bejelentési kötelezettséget ír elő, köteles a légi közlekedési közvetítőkre és a másik Fél 
légitársasága ira háruló, az értesítési követelményekből és eljárásokból adódó adminisztratív 
terheket minimálisra csökkenteni.  
AIRTRN.8. cikk: A működési engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása  
1. Az Unió e cikk (3) –(5) bekezdésével összhan gban felléphet az Egyesült Királyság valamely 
légitársasága ellen az alábbi esetek bármelyikének fennállása esetén:  
(a) ha az AIRTRN.6. cikke [Működési engedély és műszaki jogosítvány] (1) bekezdésének a) 
pontjával összhangban megadott engedélyek és jogosí tványok esetében az ott meghatározott 
bármelyik feltétel nem teljesül;  
(b) ha az AIRTRN.6. cikk [Működési engedély és műszaki jogosítvány] (2) bekezdésével 
összhangban megadott engedélyek és jogosítványok esetében az ott meghatározott bármelyik 
feltétel ne m teljesül;  
(c) ha a légitársaság nem tett eleget az AIRTRN.10. cikkben [A jogszabályok és egyéb 
rendelkezések betartása] említett jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek; vagy  
(d) betegségek terjedésének megelőzése vagy megfékezése, a terjedés elleni vé dekezés, illetve a 
közegészség más jellegű védelme érdekében ilyen intézkedésre van szükség.  
2. Az Egyesült Királyság e cikk (3) –(5) bekezdésével összhangban felléphet az Unió valamely 
légitársasága ellen az alábbi esetek bármelyikének fennállása esetén:  
(a) ha az AIRTRN.6. cikk [Működési engedély és műszaki jogosítvány] (1) bekezdésének b) 
pontjában meghatározott bármelyik feltétel nem teljesül;  
 
257 
 (b) ha a légitársaság nem tett eleget az e cím AIRTRN.10. cikkében [A jogszabályok és egyéb 
rendelkezések betartása] említett jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek; vagy  
(c) betegségek terjedésének megelőzése vagy megfékezése, a terjedés elleni védekezés, illetve a 
közegészség más jellegű védelme érdekében ilyen intézkedésre van szükség.  
3. Amennyiben az e gyik Fél alapos okkal feltételezi, hogy a másik Fél valamely légitársasága az 
(1) vagy adott esetben a (2) bekezdésben meghatározott helyzetek valamelyikében van, és e 
tekintetben intézkedést kell hozni, az adott Fél a lehető leghamarabb írásban értesíti a  másik Felet a 
működési engedély vagy a műszaki jogosítvány tervezett elutasításának, felfüggesztésének vagy 
korlátozásának okairól, és konzultációt kér.  
4. Az ilyen konzultációkat a lehető leghamarabb, de legkésőbb az erre vonatkozó kérelem 
kézhezvételétő l számított 30 napon belül meg kell kezdeni. Ha a konzultációk megkezdésének 
időpontjától számított 30 napon belül vagy más megegyezéses időpontig nem sikerül kielégítő 
megállapodásra jutni, vagy nem kerül sor az elfogadott korrekciós intézkedésre, akkor e z a 
konzultációt kérő Fél számára alapot képez arra, hogy az AIRTRN.6. cikknek [Működési engedély és 
műszaki jogosítvány] és az AIRTRN.10. cikknek [A jogszabályok és egyéb rendelkezések betartása] 
való megfelelés biztosítása érdekében a másik Fél légitársa ságának működési engedélyét vagy 
műszaki jogosítványát elutasítsa, visszavonja, felfüggessze, feltételekhez kösse vagy korlátozza . 
Amennyiben intézkedéseket hoztak egy légitársaság működési engedélyének vagy műszaki 
jogosítványának elutasítására, visszavon ására, felfüggesztésére vagy korlátozására, a Felek az 
INST.14. cikk [Választottbírósági eljárás] szerinti választottbírósági eljáráshoz folyamodhatnak az 
INST.13. cikk [Konzultációk] szerinti előzetes konzultáció lefolytatása nélkül. A választottbíróság a z 
INST.19. cikk [Sürgős eljárások] alkalmazásában sürgős esetként kezeli a kérdést. Valamelyik Fél 
kérésére a választottbíróság a jogerős ítéletének meghozataláig ideiglenes enyhítő intézkedések 
elfogadását rendelheti el, beleértve a bármely Fél által e ci kk alapján hozott intézkedések 
módosítását vagy felfüggesztését.  
5. A (3) és (4) bekezdés sérelme nélkül, az (1) bekezdés c) és d) pontjában, valamint a (2) 
bekezdés b) és c) pontjában említett esetekben a Felek azonnali vagy sürgősségi intézkedéseket 
hozh atnak, ha a fennálló vészhelyzet miatt vagy a jogszabályoknak való további meg nem felelés 
megelőzése érdekében ilyen intézkedésekre van szükség. A meg nem felelés további fennállásáról 
olyan esetben lehet beszélni, ha a Felek illetékes hatóságai között ko rábban már szóba került a meg 
nem felelés kérdése.  
6. Ez a cikk nem érinti az első tárgykör XI. címében [A nyílt és tisztességes versenyt és a 
fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek], az AIRTRN 11. cikkének [A 
megkülönböztetés tilalma] (4) bekezdésében, az AIRTRN 18. cikkének [A légi közlekedés biztonsága] 
(4), (6) és (8) bekezdésében és az AIRTRN 19. cikkének [A légi közlekedés védelme] (12) 
bekezdésében foglalt rendelkezéseket, valamint a hatodik rész I. címében [Vitarendezés] 
megállap ított vitarendezési eljárást vagy az abból eredő intézkedéseket.  
AIRTRN.9. cikk: A légitársaságok tulajdonlása és ellenőrzése  
A Felek elismerik a saját légitársaságaik tulajdonlásának és ellenőrzésének folyamatos 
liberalizálásából származó lehetséges előny öket. A Felek megállapodnak abban, hogy a légi 
közlekedési szakbizottságban megvizsgálják a légitársaságaik tulajdonjogának és ellenőrzésének 
kölcsönös liberalizációjára vonatkozó lehetőségeket e megállapodás hatálybalépésétől számított 12 
hónapon belül, m ajd azt követően az egyik Fél erre irányuló kérelmének kézhezvételétől számított 
12 hónapon belül. Az említett vizsgálat eredményeként a Felek határozhatnak úgy, hogy módosítják 
e címet.  
 
258 
 AIRTRN.10. cikk: A jogszabályok és egyéb rendelkezések betartása  
1. Az egyik Fél azon jogszabályait és egyéb rendelkezéseit, amelyek a nemzetközi légi 
fuvarozásban részt vevő légi járművek területükre történő belépésére, ottani üzemeltetésére és 
onnan történő távozására vonatkoznak, a másik Fél légitársaságainak be kell tar taniuk az adott Fél 
területére történő belépéskor, ott -tartózkodáskor, illetve onnan történő kilépéskor.  
 
2. Az egyik Fél területére történő belépéskor, ott -tartózkodáskor, illetve onnan való távozáskor 
a másik Fél légitársaságai által szállított utasoknak , személyzetnek, poggyásznak, áruknak és/vagy 
postai küldeményeknek meg kell felelniük az utasoknak, személyzetnek, poggyásznak, áruknak 
és/vagy postai küldeményeknek az adott területre történő belépésével, ott -tartózkodásával, 
valamint onnan történő kilép ésével kapcsolatos jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek 
(beleértve a belépésre, a vámkezelésre, a bevándorlásra, az útlevelekre, a vámeljárásokra és a 
karanténra vonatkozó rendelkezéseket, illetve a postai küldemények esetében a postai 
rendelkezéseket ).  
 
3. A Felek saját területükön lehetővé teszik a másik Fél légitársaságai számára, hogy 
intézkedéseket hozzanak annak biztosítására, hogy csak a másik Fél területére történő belépéshez 
vagy az ott történő átutazáshoz szükséges úti okmányokkal rendelkező  személyeket szállítsanak.  
AIRTRN.11. cikk: A megkülönböztetés tilalma  
 
1. Az első tárgykör XI. címének [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést 
elősegítő egyenlő versenyfeltételek] sérelme nélkül, a Felek saját joghatóságukon belül me gszüntetik 
a megkülönböztetés minden olyan formáját, amely hátrányosan befolyásolná a másik Fél 
légitársaságainak tisztességes és egyenlő versenyfeltételeit az e címben biztosított jogok gyakorlása 
során.  
 
2. Valamelyik Fél (a továbbiakban: kezdeményező Fé l) a (3) –(6) bekezdés szerint járhat el, 
amennyiben úgy ítéli meg, hogy légitársaságai tisztességes és egyenlő versenyfeltételeit az e címben 
biztosított jogok gyakorlása során hátrányosan befolyásolja az (1) bekezdés által tiltott 
megkülönböztetés.  
 
3. A kezdeményező Félnek konzultáció iránti írásbeli kérelmet kell benyújtania a másik Félhez 
(a továbbiakban: megkeresett Fél). A Felek eltérő megállapodása hiányában a konzultációt a kérelem 
kézhezvételétől számított 30 napon belül meg kell kezdeni.  
 
4. Amenn yiben a kezdeményező Fél és a megkeresett Fél a (3) bekezdésben említett, 
konzultáció iránti kérelem kézhezvételétől számított 60 napon belül nem jut megállapodásra az 
ügyben, a kezdeményező Fél intézkedéseket hozhat az (1) bekezdés által tiltott 
megkülönb öztetésből hasznot húzó valamennyi légitársasággal vagy azok egy részével szemben, 
beleértve az érintett légitársaságok működési engedélyeinek vagy műszaki jogosítványának 
elutasítására, visszavonására, felfüggesztésére, feltételekhez kötésére vagy korláto zására irányuló 
intézkedéseket is.  
 
5. A (4) bekezdés alapján hozott intézkedéseknek megfelelőnek és arányosnak kell lenniük, és 
az alkalmazási körük és időtartamuk tekintetében a helyzet orvoslásához feltétlenül szükséges 
mértékre kell korlátozódniuk, a k ezdeményező Fél légitársaságainak okozott kár enyhítése és azon 
légitársaságok jogtalan előnyének megszüntetése érdekében, amelyek ellen irányulnak.  
 
 
259 
 6. Amennyiben a konzultációk nem vezetnek eredményre, vagy amennyiben a (4) bekezdés 
alapján intézkedéseket hoznak, a Felek az INST.14. cikk [Választottbírósági eljárás] szerinti 
választottbírósági eljáráshoz folyamodhatnak az INST.13. cikk [Konzultációk] szerinti előzetes 
konzultáció lefolytatása nélkül. A választottbíróság az INST.19. cikk [Sürg ős eljárások] 
alkalmazásában sürgős esetként kezeli a kérdést. Valamelyik Fél kérésére a választottbíróság a 
jogerős ítéletének meghozataláig ideiglenes enyhítő intézkedések elfogadását rendelheti el, 
beleértve a bármely Fél által e cikk alapján hozott int ézkedések módosítását vagy felfüggesztését.  
7. Az (2) bekezdés ellenére, a Felek nem járnak el az (3) –(6) bekezdés alapján az első tárgykör XI. 
címének [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő 
versenyfeltételek] hatál ya alá tartozó magatartásokkal kapcsolatban.  
AIRTRN.12. cikk: Üzleti tevékenység  
1. A Felek egyetértenek abban, hogy a légitársaságok üzleti tevékenységének útjában álló 
akadályok gátolnák az e cím révén elérendő előnyöket. A Felek megállapodnak abban, hog y 
együttműködnek a mindkét Fél légitársaságainak üzleti tevékenységét gátló akadályok 
megszüntetése érdekében, amennyiben az említett akadályok gátolhatják a kereskedelmi ügyletek 
lebonyolítását, versenytorzulást idézhetnek elő vagy befolyásolják a verseny feltételek egyenlőségét.  
2. A légi közlekedési szakbizottság nyomon követi a légitársaságok üzleti tevékenysége előtt 
álló akadályok hatékony kezelése terén elért eredményeket.  
AIRTRN.13. cikk: Kereskedelmi célú üzemben tartás  
1. A Felek biztosítják egymás nak a (2) –(7) bekezdésben meghatározott jogokat. E jogok 
gyakorlása céljából a Felek légitársaságai nem kötelesek fenntartani helyi szponzort.  
2. A légitársaságok képviselői tekintetében:  
(a) az egyik Fél légitársaságai által az e cím szerinti szolgáltatás ok nyújtásához szükséges irodák és 
létesítmények létrehozását korlátozás és hátrányos megkülönböztetés nélkül engedélyezni 
kell a másik Fél területén;  
(b) a biztonsági és védelmi szabályok sérelme nélkül, amennyiben ezek az irodák és létesítmények 
egy repü lőtéren találhatók, a rendelkezésre álló tér függvényében korlátozások alá eshetnek;  
(c) a Felek – a belépésre, a tartózkodásra és a munkavállalásra vonatkozó jogszabályaikkal és 
egyéb rendelkezéseikkel összhangban – engedélyezik a másik Fél légitársaságai  számára, hogy 
az engedélyező Fél területére bevigyék az általuk e cím szerinti légi közlekedési szolgáltatások 
nyújtásához észszerűen szükségesnek tartott igazgatási, értékesítési, műszaki, üzemeltetési és 
egyéb szakembereket, és azokat ott foglalkoztassá k. Amennyiben az e bekezdésben említett 
személyzetnek munkavállalási engedélyre van szüksége – beleértve azokat is, akik bizonyos 
ideiglenes feladatokat látnak el –, a Felek indokolatlan késedelem nélkül feldolgozzák az ilyen 
engedély iránti kérelmeket, a vonatkozó jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek 
megfelelően.  
3. A földi kiszolgálás tekintetében:  
(a) mindegyik Fél lehetővé teszi a másik Fél légitársaságai számára, hogy a területén saját 
kiszolgálást végezzenek a biztonsági vagy védelmi megfontoláso kon alapuló, illetve fizikai vagy 
működési korlátokból eredő korlátozásoktól eltérő bármely más korlátozás nélkül;  
 
260 
 (b) a Felek nem kötelezik a másik Fél légitársaságait arra, hogy a szolgáltatásnyújtás helye szerinti 
Fél jogszabályainak és egyéb rendelkezé seinek megfelelően a piacon jelen lévő földi 
kiszolgálási szolgáltatók közül egy vagy több szolgáltatót válasszanak;  
(c) az a) pont sérelme nélkül, amennyiben az egyik Fél jogszabályai és egyéb rendelkezései 
bármilyen módon korlátozzák vagy szűkítik a föld i kiszolgálást végző szolgáltatók közötti 
szabad versenyt, az adott Fél biztosítja, hogy a másik Fél légitársaságai számára minden 
szükséges földi kiszolgálási szolgáltatás rendelkezésre álljon, és azt nem kevésbé kedvező 
feltételek mellett nyújtsák, mint amelyek mellett azt bármely más légitársaság igénybe veheti.  
4. A repülőtéri résidőkiosztás tekintetében a Felek gondoskodnak arról, hogy a területükön 
lévő repülőtereken rendelkezésre álló résidők kiosztására vonatkozó rendelkezéseket, 
iránymutatásokat és  eljárásokat átlátható, hatékony és megkülönböztetésmentes módon, 
kellő időben alkalmazzák.  
5. A helyi kiadások, valamint a pénzeszközök és jövedelmek átutalása tekintetében:  
(a) az első tárgykör IV. címének [Tőkemozgások, fizetések, átutalások és ideiglen es 
védintézkedések] rendelkezéseit az e cím által szabályozott kérdésekre kell alkalmazni, az 
AIRTRN.6. cikk [Működési engedély és műszaki jogosítvány] sérelme nélkül;  
(b) a Felek biztosítják egymásnak a c) –e) pontban meghatározott kedvezményeket;  
(c) a kö zlekedési és kapcsolódó szolgáltatásoknak a Felek légitársaságai általi értékesítése vagy 
vásárlása esetén az árak – a légitársaság belátása szerint – font sterlingben is megadhatók 
akkor, ha az értékesítés vagy vásárlás az Egyesült Királyság területén tör ténik, ha pedig az 
értékesítésre vagy vásárlásra valamely tagállam területén kerül sor, az árak az adott tagállam 
pénznemében is megadhatók;  
(d) az egyes Felek légitársaságai saját belátásuk szerint helyi pénznemben fizethetik a helyi 
kiadásokat;  
(e) a Fel ek légitársaságai kérésre bármikor és bármilyen módon átutalhatják a légi közlekedési 
szolgáltatások vagy a légi fuvarozáshoz közvetlenül kapcsolódó tevékenységek másik Fél 
területén történő értékesítéséből származó, a helyileg kifizetett összegeket meghal adó 
bevételeket a választásuk szerinti országba. Az átváltást és az átutalást azonnal, korlátozás és 
illetékkivetés nélkül engedélyezni kell a fuvarozó utalásra vonatkozó alapkérelmének 
időpontjában a folyó bankműveletekre és átutalásokra alkalmazandó piac i átváltási 
árfolyamon, és azokra a bankok által az ilyen átváltásokra és átutalásokra szokványosan 
alkalmazott díjakon felül nem szabható ki egyéb díj.  
 
6. Az intermodális szállítás tekintetében:  
(a) az utasszállítás tekintetében a Felek nem vonhatják a felszíni fuvarozást végző szolgáltatókat a 
légi fuvarozásra vonatkozó jogszabályok és egyéb rendelkezések hatálya alá pusztán azon az 
alapon, hogy a szóban forgó felszíni fuvarozást a légitársaság a saját nevében kínálja;  
(b) az első tárgykör II. címében [ Szolgáltatások és beruházások] és annak mellékleteiben, valamint 
a harmadik tárgykör I. címében [Közúti árufuvarozás] és annak mellékletében meghatározott 
feltételekre és képesítésekre is figyelemmel, a nemzetközi légi fuvarozáshoz kapcsolódóan 
valamennyi Fél légitársaságai korlátozás nélkül végezhetnek bármilyen felszíni árufuvarozást a 
Felek területén vagy harmadik országok területén található bármely pontra vagy pontról, 
 
261 
 beleértve minden vámhivatallal rendelkező repülőtérre és repülőtérről történő szállí tást, és 
beleértve adott esetben a vámszabad raktárban lévő áru fuvarozásának az irányadó 
jogszabályok és egyéb rendelkezések szerinti jogát. Az ilyen – felszínen vagy légi úton haladó – 
áru vámkezelésre jogosult, illetve azzal a repülőtéri vámhivatalhoz l ehet fordulni. A 
légitársaságok dönthetnek arról, hogy a felszíni fuvarozást maguk végzik -e, vagy azt más 
felszíni fuvarozókkal kötött megállapodások – köztük közös járatüzemeltetésre vonatkozó 
megállapodások – keretében biztosítják, ideértve a más légi fu varozók és közvetett légi 
árufuvarozó szolgáltatók által üzemeltetett felszíni fuvarozást. Az ilyen intermodális 
árufuvarozási szolgáltatások kínálhatók átmenő szolgáltatásként és a kombinált légi és felszíni 
fuvarozásra együttesen kiszabott áron, feltéve,  hogy a fuvaroztatókat tájékoztatják az érintett 
fuvarozást végző szolgáltatókról.  
7. A bérlet (lízing) tekintetében:  
(a) a Felek biztosítják egymás számára azt a jogot, hogy légitársaságaik a 3. cikkel [Forgalmi jogok] 
összhangban légi közlekedési szolgá ltatásokat nyújtsanak az alábbi módokon:  
(i) bármely bérbeadótól személyzet nélkül bérelt légi jármű felhasználásával;  
(ii) az Egyesült Királyság légitársaságai esetében a Felek más légitársaságaitól 
személyzettel együtt bérelt légi jármű felhasználásával;  
(iii) uniós légitársaságok esetében más uniós légitársaságoktól személyzettel együtt bérelt 
légi jármű felhasználásával;  
(iv) a ii. és iii. alpontban említett légitársaságoktól eltérő légitársaságtól személyzettel 
együtt bérelt légi járművek felhasználásá val, feltéve, hogy a bérletet kivételes 
szükségletek, időszakos kapacitásigény vagy a bérbevevő működési nehézségei 
indokolják, és a bérlet nem haladja meg az ezen igények kielégítéséhez vagy e 
nehézségek leküzdéséhez feltétlenül szükséges időtartamot;  
(b) az e bekezdésben meghatározott feltételeknek való megfelelés ellenőrzése és az 
alkalmazandó biztonsági és védelmi követelményekkel való összhang ellenőrzése céljából a 
Felek előírhatják, hogy a bérleti megállapodásokat illetékes hatóságaik hagyják jóvá;  
(c) amennyiben azonban valamelyik Fél ilyen jóváhagyást ír elő, törekednie kell a jóváhagyási 
eljárások felgyorsítására és az érintett légitársaságokra háruló adminisztratív terhek 
minimálisra csökkentésére;  
(d) e bekezdés rendelkezései nem érintik a Felek  által hozott, a légi járműveknek az adott Fél 
légitársaságai általi bérbeadására vonatkozó jogszabályokat és egyéb rendelkezéseket.  
AIRTRN.14. cikk: Adózásra vonatkozó rendelkezések  
1. Az egyik Fél területére történő megérkezéskor a másik Fél légitársaság ai által a nemzetközi 
légi fuvarozásban üzemeltetett légi jármű, annak szokásos felszerelései, üzem - és kenőanyagai, 
műszaki fogyóeszközei, földi berendezései, pótalkatrészei (a hajtóműveket is beleértve), a légi jármű 
készletei (többek között, de nem kizá rólag az utasok által a repülés alatt korlátozott mennyiségekben 
megvásárolható vagy elfogyasztható élelmiszerek, italok és égetett szeszes italok, dohányáru és 
egyéb termékek), valamint más, kizárólag a nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légi jármű 
üzemeltetésével vagy kiszolgálásával kapcsolatos vagy annak során használt cikkek – feltéve, hogy e 
berendezések és készletek a légi jármű fedélzetén maradnak – viszonossági alapon mentesek 
 
262 
 minden, a nemzeti vagy helyi hatóságok, illetőleg az Unió által elő írt importkorlátozás, vagyon - és 
tőkeadó, vám, jövedéki adó, ellenőrzési díj, hozzáadottérték -adó (héa) vagy más hasonló közvetett 
adó, valamint bármilyen egyéb hasonló díj és egyéb teher alól.  
2. Viszonossági alapon mentesek továbbá az (1) bekezdésben eml ített adók, vámok, díjak és 
egyéb terhek alól a következő áruk:  
(a) a valamelyik Fél területére – észszerű határokon belül – bevitt vagy ott beszerzett, és a másik 
Fél nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légitársaságának a területről eltávozó légi 
járm űvén való felhasználás céljából a légi jármű fedélzetére felvitt készletek, még abban az 
esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon Fél területére eső szakaszán használják 
fel, ahol azokat a fedélzetre felvitték;  
 
(b) az egyik Fél területére a m ásik Fél légitársasága által a nemzetközi légi fuvarozásban használt 
légi jármű műszaki kiszolgálása, karbantartása vagy javítása céljából bevitt földi berendezések 
és pótalkatrészek (beleértve a hajtóműveket is);  
 
(c) az egyik Fél területére a másik Fél n emzetközi légi fuvarozásban részt vevő légitársaságának 
légi járművén való felhasználás céljából bevitt vagy ott beszerzett kenőanyagok és műszaki 
fogyóeszközök (az üzemanyagok kivételével), még abban az esetben is, ha a szóban forgó a 
készleteket a repülé snek azon Fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre 
felvitték; és  
 
(d) a Felek vámjogszabályai értelmében, az egyik Fél területére bevitt vagy ott beszerzett olyan 
nyomtatott anyagok, amelyeket a másik Fél nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő 
légitársaságának a területet elhagyó légi járművén való felhasználás céljából a f edélzetre 
felvittek, még akkor is, ha ezeket a készleteket a repülés azon Fél területére eső szakaszán 
használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték.  
3. A Felek légitársaságai által üzemben tartott légi járműveken tárolt, e cikk (1) bekezdésében 
említett  szokásos fedélzeti berendezések, valamint szokásosan a fedélzeten tárolt anyagok, készletek 
és pótalkatrészek a másik Fél területén csak a másik Fél vámhatóságának jóváhagyásával rakodhatók 
ki, és azok újraexportálás vagy a hatályos rendelkezéseknek megfe lelő egyéb eltávolítás időpontjáig 
az említett hatóságok felügyelete vagy ellenőrzése alá helyezhetők.  
4. Az e cikkben biztosított, vámok, nemzeti jövedéki adók és hasonló nemzeti díjak alóli 
mentességek abban az esetben is igénybe vehetők, ha az egyik Fél  légitársasága(i) az e cikk (1) és (2) 
bekezdésében meghatározott tételeknek a másik Fél területére történő átszállítása vagy kölcsönzése 
céljából egy vagy több másik légitársasággal kötött(ek) megállapodást, feltéve, hogy ez utóbbi 
légitársaság(ok) számár a az említett másik Fél hasonló mentességeket biztosít.  
5. E cím egyetlen rendelkezése sem akadályozza a Feleket abban, hogy adót, vámot, díjat vagy 
illetéket vessenek ki az utasok részére értékesített, nem a fedélzeten történő fogyasztásra szánt 
árukra, a területükön belüli két olyan pont között üzemeltetett légi járat működtetésének egy 
szakasza során, ahol a beszállás vagy a kiszállás engedélyezett.  
6. A valamelyik Fél területén közvetlenül áthaladó forgalomban érintett poggyász és áru 
mentesül az adók,  illetékek, vámok, díjak és más hasonló terhek alól.  
7. Az e cikk (2)  bekezdésében említett berendezéseket és készleteket felszólításra az illetékes 
hatóságok felügyelete vagy ellenőrzése alá kell helyezni.  
 
263 
 8. E cím nem érinti az Egyesült Királyság és a ta gállamok között a jövedelem és a tőke kettős 
adóztatásának elkerülése tekintetében hatályban lévő, vonatkozó egyezmények rendelkezéseit.  
9. A vámok, nemzeti jövedéki adók és hasonló nemzeti díjak alóli mentesség nem terjed ki az 
egyik Fél légitársaságának vagy légitársaságainak a másik Fél területén nyújtott szolgáltatások 
költségein alapuló díjakra.  
AIRTRN.15. cikk: Használati díjak  
1. Az egyik Fél által a másik Fél légitársaságaira a léginavigációs szolgálatok és a légiforgalmi 
irányítás igénybevételéért kivethető használati díjaknak költségarányosnak és 
megkülönböztetésmentesnek kell lenniük. A másik Fél légitársaságaira kiszabott ilyen használati 
díjakat semmilyen esetben sem lehet a hasonló körülmények között bármely más légitársaság 
számára a díjak meg határozásakor rendelkezésre álló legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb 
feltételek alapján kiszabni.  
2. Az AIRTRN.13. cikk [Kereskedelmi célú üzemben tartás] (5) bekezdésének sérelme nélkül, a 
Felek biztosítják, hogy a másik Fél légitársaságaira kiszab ható, az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérő 
használati díjak igazságosak, észszerűek, indokolatlan megkülönböztetéstől mentesek és a 
felhasználók csoportjai között méltányosan megosztottak legyenek. A másik Fél légitársaságaira 
kivetett használati díjak t ükrözhetik – de nem haladhatják meg – a repülőtéren vagy a 
repülőtérrendszeren belül található megfelelő repülőtéri, repülőtéri környezeti és légiközlekedés -
biztonsági berendezések és szolgáltatások biztosításának a teljes költségét. Az ilyen díjak 
tartalm azhatják az eszközök értékcsökkenés utáni észszerű megtérülését. A használati díjak által 
érintett berendezéseket és szolgálatokat hatékony és gazdaságos módon kell biztosítani. A másik Fél 
légitársaságaira kiszabott ilyen használati díjakat semmilyen eset ben sem lehet a hasonló 
körülmények között bármely más légitársaság számára a díjak meghatározásakor rendelkezésre álló 
legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb feltételek alapján kiszabni.  
3. Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott elvek helyes alkalmaz ásának biztosítása érdekében 
a Felek biztosítják, hogy a területükön működő, díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek, 
valamint az érintett szolgáltatásokat és létesítményeket használó légitársaságok között 
konzultációkra kerüljön sor, és hogy  a díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek és a 
légitársaságok szükség szerint megosszák egymással az ilyen információkat. A Felek biztosítják, hogy 
a díjszabásért felelős illetékes hatóságok észszerű időn belül tájékoztassák a felhasználókat  a 
használati díjak módosítására irányuló minden javaslatról annak érdekében, hogy a felhasználók 
kifejthessék álláspontjukat a módosítások végrehajtása előtt.  
AIRTRN.16. cikk: Viteldíjak  
1. A Felek lehetővé teszik, hogy a Felek légitársaságai e címmel összhangban a tisztességes 
verseny alapján szabadon állapítsák meg a viteldíjaikat.  
2. A Felek nem köthetik jóváhagyáshoz egymás légitársaságainak viteldíjait.  
AIRTRN.17. cikk: Statisztikák  
1. A Felek a légi közlekedési szakbizottság keretében együttműködn ek annak érdekében, hogy 
elősegítsék az e cím hatálya alá tartozó légi fuvarozásra vonatkozó statisztikai információk cseréjét.  
2. Kérésre a Felek – vonatkozójogszabályaiknak és egyéb rendelkezéseiknek megfelelően, 
megkülönböztetésmentes módon és a megköve telhetőség észszerű határain belül – a másik Fél 
 
264 
 rendelkezésére bocsátják az e cím hatálya alá tartozó légi fuvarozásra vonatkozóan rendelkezésre 
álló, nem bizalmas és üzleti szempontból nem érzékeny statisztikáikat.  
AIRTRN.18. cikk: A légi közlekedés bizt onsága  
1. A Felek újólag megerősítik a légi közlekedés biztonsága terén folytatott szoros 
együttműködés fontosságát.  
2. Az egyik Fél által kiállított vagy érvényesített, és még mindig érvényes légi alkalmassági 
bizonyítványokat, képesítési bizonyítványoka t és engedélyeket a másik Fél és annak illetékes 
hatóságai az e cím alapján légi járatok üzemeltetése céljából érvényesnek ismerik el, feltéve, hogy az 
ilyen bizonyítványokat vagy engedélyeket legalább az egyezmény értelmében bevezetett vonatkozó 
nemzetköz i szabványokkal összhangban állították ki vagy érvényesítették.  
3. A Felek bármikor konzultációt kérhetnek a másik Fél által a légi közlekedési berendezések, a 
hajózó személyzet, a légi járművek és azok üzemeltetésére vonatkozóan meghatározott és 
érvényesí tett biztonsági szabványokkal kapcsolatban. A konzultációkra a kérelem kézhezvételétől 
számított 30 napon belül kell sort keríteni.  
4. Ha az ilyen konzultációk nyomán az egyik Fél megállapítja, hogy a másik Fél nem tart fenn és 
nem alkalmaz ténylegesen oly an biztonsági előírásokat az e cikk (2) bekezdésében említett 
területeken, amelyek legalább egyenértékűek az egyezmény alapján az adott időpontban előírt 
minimumszabályokkal, az első Fél értesíti a másik Felet ezekről a megállapításokról és az e 
minimumsza bályoknak való megfeleléshez általa szükségesnek ítélt lépésekről, a másik Fél pedig 
megteszi a megfelelő korrekciós intézkedéseket. Amennyiben a másik Fél 15 napon – vagy a Felek 
által közösen megállapított hosszabb határidőn – belül nem teszi meg a megfe lelő korrekciós 
intézkedéseket, ez a megkereső Fél számára alapot biztosít arra, hogy elutasítsa, visszavonja, 
felfüggessze, feltételekhez kösse vagy korlátozza a működési engedélyt vagy műszaki jogosítványt, 
vagy más módon elutasítsa, visszavonja, felfügg essze, feltételekhez kösse vagy korlátozza a másik Fél 
biztonsági felügyelete alá tartozó légi fuvarozó tevékenységét.  
5. Az egyik Fél légitársasága(i) által vagy – bérleti megállapodás alapján – nevében üzemeltetett 
bármely légi jármű földi ellenőrzésnek vethető alá, amíg a másik Fél területén található, feltéve, 
hogy ez nem okoz indokolatlan késedelmet a légi jármű üzemeltetésében.  
6. Amennyiben a földi ellenőrzés vagy a földi ellenőrzések sorozata nyomán megállapítható, 
hogy komoly aggályok merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy  
(a) egy légi jármű vagy egy légi jármű üzemben tartása megfelel -e az egyezmény alapján az adott 
időpontban előírt minimumszabályoknak; vagy  
(b) az egyezmény alapján az adott időpontban előírt biztonsági szabványok betartása és 
végrehajtása megfelelő -e.  
Amennyiben a földi ellenőrzés(eke)t végző Fél megállapít a) vagy b) pont szerinti komoly aggályokat, 
megállapításairól értesíti a másik Félnek a l égi járművet üzemben tartó légitársaság biztonsági 
felügyeletéért felelős illetékes hatóságait, és tájékoztatja azokat az említett minimumszabályoknak 
való megfeleléshez szükségesnek tartott lépésekről. Amennyiben 15 napon – vagy a Felek által 
közösen megá llapított hosszabb határidőn – belül nem kerül sor a megfelelő korrekciós intézkedések 
végrehajtására, ez az első Fél számára alapot biztosít arra, hogy elutasítsa, visszavonja, felfüggessze, 
feltételekhez kösse vagy korlátozza a működési engedélyt vagy mű szaki engedélyt, vagy más módon 
 
265 
 elutasítsa, visszavonja, felfüggessze, feltételekhez kösse vagy korlátozza a légi járművet üzemeltető 
légitársaság tevékenységét.  
7. Amennyiben megtagadják az egyik Fél légitársasága(i) által üzemeltetett légi járműhöz való 
hozzáférést az e cikk (5) bekezdésében említett földi ellenőrzés elvégzése céljából, a másik Fél joggal 
vonhatja le azt a következtetést, hogy az e cikk (6) bekezdésében említett komoly aggályok merülnek 
fel, és a (6) bekezdéssel összhangban jár el.  
8. A Felek fenntartják maguknak a jogot, hogy a másik Fél működési engedélyeit vagy műszaki 
jogosítványait azonnali hatállyal visszavonják, felfüggesszék vagy korlátozzák, vagy más módon 
felfüggesszék vagy korlátozzák a másik Fél légitársaságának vagy légitársas ágainak működését, 
amennyiben az első Fél – földi ellenőrzés, földi ellenőrzések sorozata révén, a földi ellenőrzés 
elvégzésének megakadályozása miatt, konzultáció útján vagy más módon – arra a következtetésre 
jut, hogy a légi közlekedési műveletek biztons ágának fenntartása érdekében elengedhetetlenül 
szükséges az azonnali intézkedés. Az ilyen intézkedéseket hozó Fél haladéktalanul tájékoztatja a 
másik Felet, ismertetve az intézkedés indokait.  
9.  Az egyik Fél által az e cikk (4), (6) vagy (8) bekezdésével összhangban megtett bármely 
intézkedést meg kell szüntetni, amint az említett intézkedés alapja megszűnik.  
10. Amennyiben valamelyik Fél e cikk (4), (6) vagy (8) bekezdése alapján intézkedéseket hozott, 
jogvita esetén az INST.14. cikkel [Választottbírósági  eljárás] összhangban választottbírósági 
eljáráshoz folyamodhat az INST.13. cikk [Konzultációk] szerinti előzetes konzultáció nélkül. A 
választottbíróság az INST.19. cikk [Sürgős eljárások] alkalmazásában sürgős esetként kezeli a kérdést. 
A panaszos Fél ké résére a választottbíróság a jogerős ítéletének meghozataláig ideiglenes enyhítő 
intézkedések elfogadását rendelheti el, beleértve a bármely Fél által e cikk alapján hozott 
intézkedések módosítását vagy felfüggesztését.  
AIRTRN.19. cikk: A légi közlekedés v édelme  
1. A Felek megkeresés esetén minden szükséges segítséget megadnak egymásnak a polgári 
repülés védelme ellen irányuló fenyegetések leküzdése érdekében, beleértve a polgári légi járművek 
jogellenes hatalomba kerítésére irányuló cselekmények, az ilyen légi járművek, azok utasai és 
személyzete, valamint a repülőterek és a léginavigációs berendezések biztonsága elleni egyéb 
jogellenes cselekmények, továbbá bármely, a polgári légi közlekedés védelme ellen irányuló 
fenyegetés megelőzését.  
2. A Felek egymás közötti kapcsolataikban az ICAO által megállapított légiközlekedés -védelmi 
előírásoknak megfelelően járnak el. A Felek megkövetelik, hogy a nyilvántartásukban szereplő 
légijármű -üzembentartók, valamint a területükön lévő repülőterek üzemeltetői legalább e 
repülésvédelmi előírásoknak megfelelően járjanak el. A Felek – kérésre – értesítik a másik Felet a 
jogszabályaik, egyéb rendelkezéseik és gyakorlataik, valamint az e bekezdésben említett 
légiközlekedés -védelmi előírások közötti eltérésekről. A Felek bármik or konzultációt kérhetnek a 
másik Féltől az említett eltérések megvitatása céljából, és az ilyen konzultációt haladéktalanul meg 
kell tartani.  
3. A Felek gondoskodnak arról, hogy a területükön hatékony intézkedések legyenek érvényben 
a polgári légi közleke dés jogellenes cselekményekkel szembeni védelme céljából, ideértve egyebek 
mellett az utasok és a kézipoggyász, valamint a feladott poggyász átvizsgálását, az utasoktól eltérő 
személyek – ezen belül a személyzet – és személyes tárgyaik átvizsgálását és véd elmi ellenőrzését, az 
áruknak, a postai küldeményeknek, a fedélzeten lévő és a repülőtéri készleteknek az átvizsgálását és 
 
266 
 védelmi ellenőrzését, valamint a légi oldalra és a szigorított védelmi területekre való beléptetés 
ellenőrzését. A Felek egyetértenek  azzal, hogy tiszteletben kell tartani a másik Fél által a területére 
történő belépéssel, az ottani működéssel és az onnan történő kilépéssel kapcsolatban 
meghatározott biztonsági előírásokat.  
4. A Felek arra törekednek, hogy a lehető legnagyobb mértékben együttműködjenek a légi 
közlekedés védelmével kapcsolatos kérdésekben, kicseréljék a fenyegetésekre, sebezhetőségekre és 
kockázatokra vonatkozó információkat a minősített adatok biztonságos továbbítására, 
felhasználására, tárolására és ártalmatlanítására v onatkozó megfelelő rendelkezéseket tartalmazó 
kölcsönös megállapodások alapján, továbbá hogy megvitassák és megosszák a védelmi 
berendezésekre vonatkozó bevált gyakorlatokat, teljesítmény - és felderítési szabványokat, a 
megfelelés -ellenőrzésre vonatkozó be vált gyakorlatokat és eredményeket, valamint hogy bármely 
más általuk azonosított területen együttműködjenek egymással. A felek különösen törekednek arra, 
hogy a légiközlekedés -védelmi követelmények kidolgozásával és elismerésével kapcsolatban 
együttműködé si megállapodásokat alakítsanak ki és tartsanak fenn a műszaki szakértők között az 
ilyen együttműködés megkönnyítése, az adminisztratív átfedések csökkentése, valamint az új 
védelmi kezdeményezések és követelmények korai bejelentésének és előzetes megvitat ásának 
elősegítése céljából.   
5. A Felek – kérésre – a másik Fél rendelkezésére bocsáthatják az ICAO által végzett 
ellenőrzések eredményeit és az ellenőrzött állam által hozott korrekciós intézkedések leírását, 
amennyiben kölcsönösen megállapodtak az ilyen  információk biztonságos továbbítására, 
felhasználására, tárolására és ártalmatlanítására vonatkozó megfelelő intézkedésekről.  
6. A Felek megállapodnak, hogy együttműködnek az általuk bármelyik Fél területén végzett 
védelmi ellenőrzésekkel kapcsolatban ann ak révén, hogy mechanizmusokat – többek között 
igazgatási rendelkezéseket – hoznak létre az ilyen védelmi ellenőrzések eredményeivel kapcsolatos 
információk kölcsönös cseréjéhez. A Felek megállapodnak, hogy pozitívan mérlegelik a másik Fél által 
végzett vé delmi ellenőrzésekben megfigyelőként való részvételre irányuló kéréseket.  
7. A (9) bekezdésre is figyelemmel, valamint egymás szuverenitásának teljes körű 
figyelembevétele és kölcsönös tiszteletben tartása mellett a Felek biztonsági intézkedéseket 
fogadhat nak el a területükre való belépés tekintetében. Az ilyen intézkedéseket elfogadó Fél 
lehetőség szerint figyelembe veszi a másik Fél által már alkalmazott biztonsági intézkedéseket és a 
másik Fél által esetlegesen elővezetett álláspontokat. A Felek elismeri k, hogy e cikk egyetlen 
rendelkezése sem korlátozza az egyes Felek azon jogát, hogy a repülés védelmére fenyegetést 
jelentő járat(ok) területükre való belépését megtagadják.  
8. A Felek vészhelyzeti intézkedéseket hozhatnak egy konkrét biztonsági fenyegetés  kezelése 
érdekében. Az ilyen intézkedésekről a másik Felet haladéktalanul értesíteni kell. A légi közlekedés 
védelmének biztosítására tett azonnali intézkedések szükségességének sérelme nélkül a Felek 
megerősítik, hogy a védelmi intézkedések mérlegeléseko r értékelik a nemzetközi légi fuvarozásra 
gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásokat, és – jogi előírás hiányában – figyelembe veszik e 
hatásokat a védelmi kérdések megoldásához szükséges és megfelelő intézkedések 
meghatározásakor.  
9. A Felek a területükre  induló légi járatok tekintetében nem írhatnak elő a másik Fél területén 
végrehajtandó védelmi intézkedéseket. Amennyiben az egyik Fél úgy ítéli meg, hogy egy konkrét 
fenyegetés a másik Fél területén már hatályban lévő intézkedéseken felül sürgősen ideigle nes 
intézkedések végrehajtását teszi szükségessé, tájékoztatnia kell a másik Felet a fenyegetés 
részleteiről és a javasolt intézkedésekről. A másik Félnek az ilyen javaslatot pozitívan kell 
 
267 
 mérlegelnie, és határozhat úgy, hogy ha szükségesnek tartja, továb bi intézkedéseket hajt végre. Az 
ilyen intézkedéseknek arányosnak és időben korlátozottnak kell lenniük.  
10. Polgári légi jármű jogellenes hatalomba kerítése, illetve ennek veszélye esetén, illetőleg a 
polgári légi jármű, az utasok és a személyzet, a repülőterek vagy a léginavigációs berendezések 
biztonsága elleni egyéb jogellenes cselekmény vagy ennek veszélye esetén a Felek segítséget 
nyújtanak egymásnak a kommunikáció elősegítése és az effajta cselekmények vagy veszélyek gyors 
és biztonságos megszün tetésére irányuló egyéb megfelelő intézkedések megtétele révén.  
11. A Felek megtesznek minden olyan intézkedést, amelyet észszerűnek tartanak annak 
biztosítására, hogy a területükön a földön tartózkodó és jogellenes hatalomba kerítésnek vagy egyéb 
jogellen es cselekményeknek kitett légi jármű a földön maradjon, kivéve ha annak felszállását az 
emberi élet védelmének kényszerítő kötelezettsége indokolja. Az ilyen intézkedések meghozatalára 
lehetőleg a Felek közötti konzultáció alapján kerül sor.  
12. Amennyibe n az egyik Fél alapos okkal feltételezi, hogy a másik Fél nem felel meg e cikknek, 
azonnali konzultációt kérhet a másik Féltől. A konzultációt a kérelem kézhezvételétől számított 30 
napon belül kell megkezdeni. Ha 15 napon belül vagy más megegyezéses időpo ntig nem sikerül 
kielégítő megállapodásra jutni, akkor ez a konzultációt kérő Fél számára alapot képez arra, hogy az e 
cikk rendelkezéseinek való megfelelés biztosítása érdekében a másik Fél légitársaságának működési 
engedélyét és műszaki jogosítványait el utasítsa, visszavonja, felfüggessze, feltételekhez kösse vagy 
korlátozza. Amennyiben ezt vészhelyzet indokolja, vagy az e cikknek való további meg nem felelés 
megelőzése érdekében a Felek a fent említett 15 napos határidő lejárta előtt ideiglenes intézkedé st 
hozhatnak.  
13. A (8) bekezdéssel összhangban hozott intézkedéseket meg kell szüntetni, ha a szóban forgó 
Fél úgy ítéli meg, hogy az adott intézkedésre már nincs szükség, vagy azt a fenyegetés enyhítése 
érdekében más intézkedésekkel helyettesítették. A ( 12) bekezdéssel összhangban hozott 
intézkedéseket meg kell szüntetni, amint a másik Fél megfelel e cikknek. A (8) vagy (12) bekezdéssel 
összhangban hozott intézkedés esetén az a Felek kölcsönös egyetértésével megszüntethető.  
14. Amennyiben a (7), (8), (9) vagy (12) bekezdéssel összhangban intézkedésekre vagy lépésekre 
került sor, a Felek alkalmazhatják a hatodik rész I. címének [Vitarendezés] vitarendezési 
rendelkezéseit. A választottbíróság az INST.19. cikk [Sürgős eljárások] alkalmazásában sürgős 
esetként  kezeli a kérdést.  
AIRTRN.20. cikk: Légiforgalmi szolgáltatások  
1. A Feleknek és illetékes hatóságaiknak, valamint léginavigációs szolgáltatóiknak oly módon 
kell együttműködniük egymással, hogy fokozzák a légi forgalom biztonságos és hatékony működését 
az európai régióban. A Felek törekednek az egymás szolgáltatói közötti interoperabilitásra.  
2. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a léginavigációs szolgálatok és a 
hálózati funkciók teljesítményével és díjszabásával kapcsolatos kérdésekben az ál talános 
repüléshatékonyság optimalizálása, a költségek csökkentése, a környezeti hatás minimalizálása, 
valamint a Felek meglévő légiforgalmi szolgáltatási rendszerei közötti légiforgalom -áramlás 
biztonságának és kapacitásának növelése érdekében.  
3. A Fele k megállapodnak abban, hogy támogatják a léginavigációs szolgáltatóik közötti 
együttműködést a repülési adatok megosztása és a repüléshatékonyság optimalizálása céljából, hogy 
ezáltal javítsák a légi forgalom kiszámíthatóságát, a pontosságát és a szolgálta tás folytonosságát.  
 
268 
 4. A Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek a légiforgalmi szolgáltatás 
korszerűsítésére irányuló programjaik során – ideértve a kutatási, fejlesztési és telepítési 
tevékenységeket is –, és a globális interoperabilitás biztosítá sa érdekében ösztönzik a kölcsönös 
részvételt egymás validálási és demonstrációs tevékenységeiben.  
AIRTRN.21. cikk: A légi fuvarozók felelőssége  
A Felek megerősítik a Montrealban 1999. május 28 -án létrejött, a nemzetközi légi fuvarozásra 
vonatkozó egyes jogszabályok egységesítéséről szóló egyezményből (Montreali Egyezmény) eredő 
kötelezettségeiket.  
AIRTRN.22. cikk: Fogyasztóvédelem  
1. A Felek közös célkitűzése a magas szintű fogyasztóvédelem megvalósítása, és e célból 
együttműködnek.  
2. A Felek gondoskodn ak arról, hogy hatékony és megkülönböztetéstől mentes intézkedéseket 
hozzanak a légi fuvarozást igénybe vevő fogyasztók érdekeinek védelme terén. Ezek az intézkedések 
magukban foglalják az információkhoz való megfelelő hozzáférést, a segítségnyújtást – többek között 
a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára –, a visszatérítéseket és 
adott esetben a visszautasított beszállás, járattörlés vagy késés miatti kártalanítást, valamint 
hatékony panaszkezelési eljárásokat.  
3. A Felek ko nzultálnak egymással a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos bármely kérdésben, 
beleértve az e tekintetben tervezett intézkedéseiket is.  
AIRTRN.23. cikk: Kapcsolat más megállapodásokkal  
1. Az Egyesült Királyság és a tagállamok között az e címmel azonos tárgykörb en létrejött 
korábbi megállapodások és megegyezések helyébe ez a megállapodás lép, amennyiben azokat az 
uniós jog nem váltotta fel.  
2. Az Egyesült Királyság és a tagállamok a területükre irányuló, a területükről kiinduló vagy a 
területükön belül végzett lé gi fuvarozással kapcsolatban az e címben kifejezetten 
meghatározottakon kívül – a 3. cikk [Forgalmi jogok] (4) és (9) bekezdésében előírtak kivételével – 
más jogokat nem biztosíthatnak egymásnak.  
3. Amennyiben a Felek multilaterális megállapodás szerződő f elévé válnak, vagy jóváhagynak 
valamely, az ICAO vagy más nemzetközi szervezet által elfogadott, e cím hatálya alá tartozó 
kérdéseket érintő határozatot, a légi közlekedési szakbizottság keretében konzultálnak annak 
meghatározása céljából, hogy e fejlemény ek figyelembevétele érdekében felül kell -e vizsgálni ezt a 
címet.  
4. E cím egyetlen rendelkezése sem érinti a tagállamok és az Egyesült Királyság közötti, a 
fennhatóságuk alá tartozó azon területekre vonatkozó, meglévő és jövőbeli megállapodások 
érvényessé gét és alkalmazását, amelyekre nem terjed ki a FINPROV.1. cikk [Területi hatály].  
5. E cím egyetlen rendelkezése sem érinti az Egyesült Királyság és a tagállamok számára az 
1956. április 30 -án Párizsban aláírt, a nem menetrend szerinti európai légi járato k kereskedelmi 
jogairól szóló többoldalú megállapodás alapján biztosított jogokat, amennyiben ezek a jogok 
túlmutatnak az e címben meghatározottakon.  
 
269 
 AIRTRN.24. cikk: Felfüggesztés és megszüntetés  
1. E címnek az INST.24. cikk [Ideiglenes jogorvoslatok] ért elmében történő teljes vagy részleges 
felfüggesztése legkorábban a Nemzetközi Légiszállítási Szövetség (IATA) azt követő forgalmi 
idényének azon idényt követő első napjától hajtható végre, amelyben a felfüggesztésről szóló 
értesítést megküldték.  
2. E megál lapodásnak a FINPROV.8. cikk [Felmondás] vagy az AIRTRN.25. cikk [E cím 
felmondása] vagy az OTH.10. cikk [A második rész felmondása] vagy a FISH.17. cikk [Felmondás] 
szerinti megszűnését követően az e cím hatálya alá tartozó kérdéseket szabályozó rendelkez ések a 
FINPROV.8. cikkben [Felmondás] vagy az AIRTRN.25. cikkben [E cím felmondása] vagy az OTH.10. 
cikkben [A második rész felmondása] vagy a FISH.17. cikkben [Felmondás] említett megszűnési 
időponton túl is alkalmazandók az adott időpontban folyamatban l évő IATA forgalmi idény végéig.  
3. Az e címet részben vagy egészben felfüggesztő vagy az e megállapodást vagy címet felmondó 
Fél tájékoztatja erről az ICAO -t. 
AIRTRN.25. cikk: E cím felmondása  
A FINPROV.8. cikk [Felmondás], az OTH.10. cikk [A második rész felmondása] és a FISH.17. cikk 
[Felmondás] sérelme nélkül, a Felek diplomáciai csatornákon keresztül küldött írásbeli értesítéssel 
bármikor felmondhatják e címet. Ebben az esetben e cím az értesítés időpontját követő kilencedik 
hónap első napján hatályát v eszti.  
AIRTRN.26. cikk: A megállapodás nyilvántartásba vétele  
E megállapodást és – adott esetben – annak módosításait az ICAO -nak az egyezmény 83. cikkével 
összhangban nyilvántartásba kell vennie.  
  
 
270 
 II. CÍM: A LÉGI KÖZL EKEDÉS BIZTONSÁGA  
AVSAF.1. cikk: Célkitűzések  
E cím célkitűzései a következők:  
(a) a Felek illetékes hatóságai vagy jóváhagyott szervezetei által tett megfelelőségi 
ténymegállapítások és kibocsátott tanúsítványok e cím mellékleteiben előírt kölcsönös 
elfogadásának lehetővé tétele;  
(b) a polgári l égi közlekedés magas szintű biztonságára és környezetvédelmi megfelelőségére 
irányuló együttműködés előmozdítása;  
(c) a polgári légi közlekedési ipar multinacionális dimenziójának elősegítése;  
(d) a polgári repüléstechnikai termékek és szolgáltatások szabad mozgásának elősegítése és 
támogatása.  
AVSAF.2. cikk: Fogalommeghatározások  
E cím alkalmazásában:  
(a) „jóváhagyott szervezet”: az e cím hatályához kapcsolódó jogosultságok gyakorlására 
vonatkozó, valamelyik Fél illetékes hatósága által kibocsátott tanúsítvánnya l rendelkező jogi 
személy;  
(b) „tanúsítvány/bizonyítvány”: bármilyen jóváhagyás, engedély vagy egyéb, a megfelelőség 
elismeréseként kiállított olyan dokumentum, amely szerint egy adott polgári repüléstechnikai 
termék, egy szervezet, illetve egy jogi vagy termé szetes személy megfelel valamelyik Fél 
jogszabályaiban és egyéb rendelkezéseiben meghatározott alkalmazandó követelményeknek;  
(c) „polgári repüléstechnikai termék”: bármely polgári légi jármű, légijármű -hajtómű vagy 
légcsavar; illetve azokra szerelt vagy szere lendő részegység, berendezés vagy alkatrész;  
(d) „illetékes hatóság”: a polgári légi közlekedés biztonságáért felelős uniós vagy kormányzati 
hivatal vagy kormányzati szerv, amelyet valamelyik Fél e cím alkalmazásában a következő 
feladatok ellátására jelöl ki:  
(i) annak  értékelése,  hogy  a felügyelete  alá tartozó  polgári  repüléstechnikai  termékek,  
szervezetek,  létesítmények,  tevékenységek  és szolgáltatások  megfelelnek -e az adott  
Fél törvényeiben,  rendeleteiben  és igazgatási  rendelkezéseiben  meghatározott  
alkalmazandó  követelményeknek;  
(ii) az említett  követelményeknek  való folyamatos  megfelelés  nyomon  követése;  valamint  
(iii) végrehajtási intézkedések az említett követelményeknek való megfelelés biztosítása 
érdekében;  
(e) „megfelelőségi ténymegállapítások”: a valamelyik Fél jogszabá lyaiban és egyéb 
rendelkezéseiben meghatározott alkalmazandó követelményeknek olyan intézkedések 
eredményeként történő megállapítása, mint a tesztelés, a vizsgálat, a minősítés, a jóváhagyás 
és a nyomon követés;  
 
271 
 (f) „nyomon követés”: valamelyik Fél illetékes h atósága által végzett rendszeres ellenőrzés annak 
megállapítására, hogy az adott Fél jogszabályaiban és egyéb rendelkezéseiben meghatározott 
alkalmazandó követelményeknek való megfelelés folyamatos -e;  
(g) „műszaki megbízott”: az Unió esetében az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége (a 
továbbiakban: EASA) vagy annak jogutódja, az Egyesült Királyság esetében pedig az Egyesült 
Királyság polgári légi közlekedési hatósága (a továbbiakban: CAA) vagy annak jogutódja; 
valamint  
(h) „az egyezmény”: a nemzetközi polgári  repülésről szóló, 1944. december 7 -én Chicagóban 
aláírt egyezmény, amely magában foglalja:  
(i) az egyezmény  94. cikkének  a) pontja  értelmében  hatályba  lépő  valamennyi  
módosítást,  amelyet  az Egyesült  Királyság  és az érintett  tagállam  vagy  tagállamok  
egyaránt  ratifikáltak,  az adott  kérdés  függvényében;  valamint  
(ii) az egyezmény  90. cikke  értelmében  elfogadott  valamennyi  mellékletet  vagy  
módosítást,  amennyiben  az ilyen  melléklet  vagy  módosítás  bármely  adott  időpontban  
az Egyesült  Királyság  és az érintett  tagállam  vagy tagállamok  vonatkozásában  hatályba  
lépett,  az adott  kérdés  függvényében.  
AVSAF.3. cikk: Hatály és végrehajtás  
1. A Felek együttműködhetnek a következő területeken:  
(a) a polgári repüléstechnikai termékek légialkalmassági bizonyítványai és nyomon követése;  
(b) a polgári repüléstechnikai termékek környezetvédelmi tanúsítványai és tesztelése;  
(c) a tervezési és gyártási tanúsítványok, valamint a tervező és gyártó szervezetek nyomon 
követése;  
(d) a karbantartó szervezetek tanúsítványai és nyomon követése;  
(e) a személyzet engedélyezése és képzése;  
(f) a repülésszimulátor -képzettség értékelése;  
(g) légi jármű üzemeltetése;  
(h) légiforgalmi szolgáltatások és léginavigációs szolgálatok; valamint  
(i) az egyezmény mellékleteinek hatálya alá tartozó, a repülésbiztonsággal kapcsolatos egyéb 
területek.  
2. E cím hatályát az (1) bekezdésben meghatározott valamennyi együttműködési területet 
lefedő mellékletek útján kell meghatározni.  
3. A repülésbiztonsággal foglalkozó szakbizottság csak akkor fogadhat el a (2) bekezdés szerinti 
mellékleteket, h a mindkét Fél megállapította, hogy a másik Fél polgári légi közlekedési szabványai, 
szabályai, gyakorlatai, eljárásai és rendszerei olyan, megfelelően egyenértékű biztonsági szintet 
 
272 
 biztosítanak, amely lehetővé teszi a megfelelőségi ténymegállapítások, val amint az illetékes 
hatóságaik vagy jóváhagyott szervezeteik által kibocsátott tanúsítványok elfogadását.  
4. A (2) bekezdés szerinti valamennyi melléklet ismerteti a megfelelőségi ténymegállapítások és 
tanúsítványok kölcsönös elfogadásának feltételeit és mó dszereit, valamint szükség esetén az 
átmeneti intézkedéseket.  
5. A műszaki megbízottak végrehajtási eljárásokat dolgozhatnak ki minden egyes mellékletre 
vonatkozóan. A Felek polgári repülési szabványaiban, szabályaiban, gyakorlataiban, eljárásaiban és 
rend szereiben mutatkozó technikai különbségeket a (2) bekezdés szerinti mellékletek és a 
végrehajtási eljárások kezelik.  
AVSAF.4. cikk: Általános kötelezettségek  
1. A Felek elfogadják a másik Fél illetékes hatóságai vagy jóváhagyott szervezetei által az 
AVSAF. 3. cikk [Hatály és végrehajtás] (2) bekezdésében említett mellékletekben meghatározott 
feltételeknek megfelelően kiadott megfelelőségi ténymegállapításokat és kibocsátott 
tanúsítványokat.  
2. E cím egyetlen rendelkezéséből sem következik a Felek szabványain ak vagy technikai 
szabályzatainak kölcsönös elfogadása.  
3. A Felek biztosítják, hogy megfelelő illetékes hatóságaik képesek legyenek ellátni, és el is 
lássák az e címből eredő feladataikat.  
AVSAF.5. cikk: Szabályozási hatáskör fenntartása  
E cím semmiképpen  sem korlátozza a Felek hatáskörét, hogy törvényi, rendeleti és közigazgatási 
intézkedéseken keresztül meghatározzák a biztonság és a környezet szempontjából megfelelőnek 
tartott védelmi szintet.  
AVSAF.6. cikk: Védintézkedések  
1. A Felek megtehetnek minden  megfelelő és azonnali intézkedést, ha úgy ítélik meg, hogy 
észszerű kockázata van annak, hogy az e cím hatálya alá tartozó polgári repüléstechnikai termék, 
szolgáltatás vagy tevékenység veszélyeztetheti a biztonságot vagy a környezetet, nem felel meg az 
adott Fél alkalmazandó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek, vagy más módon 
nem teljesíti az e cím alkalmazandó mellékletének hatálya alá tartozó valamely követelményt.  
2. Amennyiben bármely Fél intézkedéseket hoz az (1) bekezdése szerint , úgy erről az 
intézkedések meghozatalától számított 15 munkanapon belül indokolással ellátott írásos értesítést 
kell küldenie a másik Félnek.  
AVSAF.7. cikk: Kommunikáció  
1. A Felek kijelölnek egy, az e cím végrehajtásában illetékes kapcsolattartót, és ért esítik 
egymást e kapcsolattartó kilétéről. Az illetékes hatóságok közötti kapcsolattartás angol nyelven 
történik.  
2. A Felek egymás rendelkezésére bocsátják az illetékes hatóságaik jegyzékét, majd szükség 
esetén minden alkalommal a frissített jegyzéket.  
 
273 
 AVSAF.8. cikk: Átláthatóság, szabályozási együttműködés és kölcsönös segítségnyújtás  
1. A Felek biztosítják, hogy a másik Fél tájékoztatást kapjon az e címmel kapcsolatos 
jogszabályaikról és egyéb rendelkezéseikről, valamint e jogszabályok és egyéb rendelkez ések 
bármely jelentős változásáról.  
2. Amennyire lehetséges, a Felek értesítik egymást vonatkozó jogszabályaik, rendeleteik, 
előírásaik, követelményeik és tanúsítási rendszerük tervezett jelentős módosításairól, amennyiben 
ezek a módosítások hatással lehet nek e címre. Amennyire lehetséges, az adott Fél lehetőséget 
biztosít a másik Félnek arra, hogy az véleményt nyilváníthasson az ilyen módosításokkal 
kapcsolatban, és ezeket a véleményeket kellőképpen figyelembe veszi.  
3. Bizonyos biztonsági kérdések kivizsg álása és megoldása érdekében a Felek illetékes 
hatóságai lehetővé tehetik egymás illetékes hatóságai számára a felügyeleti tevékenységeikben 
megfigyelőként történő részvételt az e cím alkalmazandó mellékletében foglaltak szerint.  
4. Nyomon követés és vizsg álat céljából az adott Fél illetékes hatóságai – amennyiben 
szükséges – segítséget nyújtanak a másik Fél illetékes hatóságainak, és akadálytalan hozzáférést 
biztosítanak a felügyeletük alatt álló szabályozott szervezetekhez.  
5. Annak biztosítása érdekében,  hogy a Felek töretlenül megbízhassanak egymás megfelelőségi 
ténymegállapításokkal kapcsolatos folyamataiban, bármely műszaki megbízott megfigyelőként részt 
vehet egy másik műszaki megbízott felügyeleti tevékenységeiben az e cím mellékleteiben 
meghatározot t eljárásoknak megfelelően. Ez a részvétel nem jelenti a másik Fél felügyeleti 
tevékenységében való rendszeres részvételt.  
AVSAF.9. cikk: A biztonsági adatok cseréje  
A Felek az AVSAF.11. cikk [Titoktartás, valamint az adatok és információk védelme] sérelme  nélkül és 
az alkalmazandó jogszabályaikra is figyelemmel:  
(a) kérésre kellő időben tájékoztatják egymást a műszaki megbízottjaik számára hozzáférhető, 
balesetekkel, súlyos eseményekkel vagy rendkívüli helyzetekkel kapcsolatos adatokról, 
amelyek az e cím mellé kleteinek hatálya alá tartozó polgári repüléstechnikai termékekkel, 
szolgáltatásokkal vagy tevékenységekkel összefüggésben merülnek fel; valamint  
(b) a műszaki megbízottak egyetértése esetén egyéb biztonsági adatokat is megosztanak 
egymással.  
AVSAF.10. cikk: E gyüttműködés a végrehajtási tevékenységekben  
A Felek műszaki megbízottjaikon vagy illetékes hatóságaikon keresztül kérésre, az alkalmazandó 
jogszabályok és egyéb rendelkezések betartásával, valamint a szükséges erőforrások rendelkezésre 
állásától függően k ölcsönösen együttműködnek és segítséget nyújtanak egymásnak az e cím hatálya 
alá tartozó jogszabályok és egyéb rendelkezések állítólagos vagy feltételezett megsértésével 
kapcsolatos vizsgálatok vagy végrehajtási tevékenységek során. Ezenkívül a Felek időbe n értesítik 
egymást minden közös érdekű vizsgálatról.  
 
274 
 AVSAF.11. cikk: Titoktartás, valamint az adatok és információk védelme  
1. A Felek jogszabályaiknak és egyéb rendelkezéseiknek megfelelően megőrzik az e cím alapján 
a másik Féltől kapott adatok és inform ációk titkosságát. Az információt fogadó Fél ezeket az 
adatokat és információkat csak e cím céljaira használhatja fel.  
2. A Felek jogszabályaiknak és egyéb rendelkezéseiknek megfelelően nem hozzák harmadik fél, 
illetve a nyilvánosság tudomására az e cím al apján egymástól kapott olyan adatokat és 
információkat, amelyek üzleti titoknak, szellemi tulajdonnak, bizalmas kereskedelmi vagy pénzügyi 
információknak, védett adatoknak minősülnek, vagy egy folyamatban lévő vizsgálattal kapcsolatosak, 
és ezt nem engedél yezik illetékes hatóságaiknak sem. Ezért az ilyen adatokat és információkat 
bizalmasnak kell tekinteni.  
3. Amikor valamelyik Fél vagy annak illetékes hatósága adatokat és információkat bocsát a 
másik Fél vagy annak illetékes hatósága rendelkezésére, akkor kijelölheti, hogy mely adatok és 
információk minősüljenek bizalmasnak és nyilvánosságra nem hozandónak. E célból az említett Fél 
vagy annak illetékes hatósága az ilyen adatokat vagy információkat egyértelműen bizalmasként jelöli 
meg.  
4. Ha valamelyik Fél n em ért egyet a másik Fél vagy annak illetékes hatósága által a (3) 
bekezdéssel összhangban tett megjelöléssel, az előbbi Fél konzultációt kérhet a másik Féltől a kérdés 
rendezése érdekében.  
5. A Felek minden észszerű elővigyázatossági intézkedést megteszne k annak érdekében, hogy 
az e cím alapján kapott adatokat és információkat megvédjék a jogosulatlan nyilvánosságra 
hozataltól.  
6. Az a Fél, amelyik e cím szerint adatokat és információkat kap a másik Féltől, nem szerez 
tulajdonosi jogokat a másik Féltől tör ténő átvétel okán a szóban forgó adatok és információk 
tekintetében.  
AVSAF.12. cikk: E cím mellékleteinek elfogadása és módosításai  
A repülésbiztonsággal foglalkozó szakbizottság módosíthatja e cím AVSAF -1. mellékletét [Légi 
alkalmassági és környezetvédelmi tanúsítás], az AVSAF.3. cikk [Hatály és végrehajtás] (2) bekezdése 
szerinti mellékleteket fogadhat el vagy módosíthat, és törölhet bármely mellékletet.  
AVSAF.13. cikk: A költségek megtérülése  
A Feleknek törekedniük kell annak biztosítására , hogy az általuk vagy a műszaki megbízottjaik által az 
e cím hatálya alá tartozó tevékenységgel foglalkozó jogi vagy természetes személyekre kiszabott 
díjak vagy illetékek igazságosak, észszerűek és a nyújtott szolgáltatásokkal arányosak legyenek, 
valamin t ne akadályozzák a kereskedelmet.  
AVSAF.14. cikk: Más megállapodások és előzetes megállapodások  
1. Ez a cím e megállapodás hatálybalépésétől kezdődően felváltja az Egyesült Királyság és a 
tagállamok között a légi közlekedés biztonságáról létrejött kétolda lú megállapodásokat és 
megegyezéseket az e cím által érintett valamennyi olyan tárgy tekintetében, amelyet az AVSAF.3. 
cikk [Hatály és végrehajtás] rendelkezéseivel összhangban hajtottak végre.  
 
275 
 2. A műszaki megbízottak megteszik a szükséges intézkedéseket a köztük fennálló előzetes 
megállapodások felülvizsgálata vagy megszüntetése érdekében.  
3. Az (1) és (2) bekezdésre is figyelemmel az e címben foglaltak nem érintik a Felek más 
nemzetközi megállapodások szerinti jogait és kötelezettségeit.  
AVSAF.15. cikk: A kölcsönös elfogadási kötelezettségek felfüggesztése  
1. A Felek jogosultak részben vagy teljes egészében felfüggeszteni az AVSAF.4. cikk [Általános 
kötelezettségek] (1) bekezdése szerinti elfogadási kötelezettségeiket, amennyiben a másik Fél 
súlyosan megs érti az e cím szerinti kötelezettségeit.  
2. Az elfogadási kötelezettségei felfüggesztésére vonatkozó jogának gyakorlása előtt az adott 
Félnek konzultációt kell kérnie, hogy a másik Féltől korrekciós intézkedések meghozatalát kérje. A 
konzultációk során a F elek adott esetben mérlegelik a felfüggesztés következményeit.  
3. Az adott Fél csak akkor gyakorolhatja az e cikk szerinti jogokat, ha a másik Fél a 
megbeszéléseket követő megfelelő határidőn belül nem teszi meg a korrekciós intézkedéseket. Ha 
valamelyik F él gyakorolja a jogot, írásban értesíti a másik Felet arról a szándékáról, hogy az 
elfogadási kötelezettségeket felfüggeszti, és részletesen megindokolja a felfüggesztést.  
4. E felfüggesztés az értesítés időpontjától számított 30 nap elteltével lép hatályb a, hacsak a 
felfüggesztést kezdeményező Fél ezen időszak lejárta előtt nem értesíti írásban a másik Felet arról, 
hogy az értesítést visszavonja.  
5. A felfüggesztés nem érinti a másik Fél illetékes hatóságai és jóváhagyott szervezetei által a 
felfüggesztés hatályosulása előtt végzett megfelelőségi ténymegállapítások és kibocsátott 
tanúsítványok érvényességét. Bármely ilyen hatályosult felfüggesztés azonnal megszüntethető a 
Felek diplomáciai jegyzékváltását követően.  
AVSAF.16. cikk: E cím felmondása  
A FINPROV .8. cikk [Felmondás], az OTH.10. cikk [A második rész felmondása] és a FISH.17. cikk 
[Felmondás] sérelme nélkül, a Felek diplomáciai csatornákon keresztül küldött írásbeli értesítéssel 
bármikor felmondhatják e címet.  Ebben az esetben e cím az értesítés idő pontját követő kilencedik 
hónap első napján hatályát veszti.  
  
 
276 
 HARMADIK TÁRGYKÖR: KÖZÚTI KÖZLEKEDÉS  
I. CÍM: KÖZÚTI ÁRUFU VAROZÁS  
ROAD.1. cikk: Célkitűzés  
1. E cím célja, hogy a közúti árufuvarozás tekintetében biztosítsa a Felek területei közötti 
folyamatos összeköttetést, és megállapítsa az ilyen fuvarozásra alkalmazandó szabályokat.  
2. A Felek megállapodnak abban, hogy e cím alkalmazása során nem hoznak diszkriminatív 
intézkedéseket.   
3. E cím egyetlen rendelkezése sem érinti a Felek egyikének területén belül az  adott területen 
letelepedett közúti árufuvarozó által végzett közúti árufuvarozást.   
ROAD.2. cikk: Hatály  
1. Ez a cím a Felek területei között, valamint azokon belül és keresztül végzett, kereskedelmi 
célú közúti árufuvarozásra vonatkozik, és nem érinti a K özlekedési Miniszterek Európai Konferenciája 
által megállapított szabályok alkalmazását.    
2. Minden olyan közúti árufuvarozást, amelyért sem közvetlen, sem közvetett díjazás nem jár, 
és amely sem közvetlenül, sem közvetve nem termel bevételt a jármű vezetője  vagy mások számára, 
és amely nem kapcsolódik szakmai tevékenységhez, nem kereskedelmi célú árufuvarozásnak kell 
tekinteni.   
ROAD.3. cikk: Fogalommeghatározások  
E cím alkalmazásában és a Második rész [Szolgáltatások és beruházások] első tárgykörének II. címe 
első fejezetének [SERVIN 1.2] cikkében [Fogalommeghatározások] foglalt fogalommeghatározásokon 
túlmenően a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:  
(a) „jármű”: az egyik Fél területén nyilvántartásba vett és kizárólag árufuvarozásra használt 
gépjármű vagy olyan járműszerelvény, amely esetében a gépjárművet az egyik Fél területén 
vették nyilvántartásba;    
(b) „közúti árufuvarozó”: bármely természetes vagy jo gi személy, aki vagy amely járművel 
kereskedelmi célú árufuvarozást végez;    
(c) „valamely Fél közúti árufuvarozója”: olyan közúti árufuvarozó, amely valamely Fél területén 
letelepedett jogi személy vagy valamely Fél természetes személye;  
(d) „a letelepedés helye  szerinti Fél”: az a Fél, amelynek területén a közúti árufuvarozó 
letelepedett;     
(e) „járművezető”: bármely személy, aki a járművet akár rövid ideig is vezeti, vagy aki egy 
járműben azért utazik, hogy szükség esetén a feladatai részeként járművezetőként 
rendelkezésre álljon;   
(f) „áthaladás/tranzit”: a járműveknek az egyik Fél területén keresztül, áruk be - vagy kirakodása 
nélkül történő mozgása.  
(g)  „szabályozási intézkedések”:  
 
277 
 (i) az Unió esetében:  
(A) rendeletek és irányelvek, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 
(EUMSZ) 288. cikkének rendelkezései szerint; valamint  
(B) az EUMSZ 290. és 291. cikkében előírtak szerinti végrehajtási és 
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok; valamint  
ii. az Egyesült Királyság esetében:  
(A) elsődleges jog; valamint  
(B) másodlagos jog.  
ROA D.4. cikk A Felek területei között, valamint azokon belül és keresztül végzett árufuvarozás  
1. Feltéve, hogy a (2) bekezdésben foglalt feltételek teljesülnek, a Felek közúti árufuvarozói 
vállalhatják az alábbiak teljesítését:  
(a) rakománnyal megtett utak a letele pedés helye szerinti Fél területéről a másik Fél területére, 
egy harmadik ország területén keresztül történő áthaladással vagy anélkül;  
(b) rakománnyal megtett utak a letelepedés helye szerinti Fél területéről ugyanazon Fél 
területére, a másik Fél területén ke resztül történő áthaladással;  
(c) rakománnyal megtett utak a letelepedés helye szerinti Fél területére vagy területéről, a másik 
Fél területén keresztül történő áthaladással;  
(d) rakomány nélkül teljesített utak az a) –c) pontban említett utakkal összefüggésben.  
2. A Felek közúti árufuvarozói kizárólag akkor közlekedhetnek az (1) bekezdésben foglaltak 
céljából, ha  
(a) a ROAD.5. cikknek [Az üzemben tartókra vonatkozó követelmények] megfelelően kiállított 
érvényes engedéllyel rendelkeznek, kivéve a ROAD.6. cikkben [Mentessé gek az engedélyezési 
követelmények alól] említett eseteket; valamint   
(b) ha a fuvarozást a ROAD.7. cikk [A járművezetőkre vonatkozó követelmények] (1) bekezdése 
szerinti szakmai alkalmassági bizonyítvánnyal rendelkező járművezetők végzik.  
3. A (6) bekezdésre is figyelemmel és feltéve, hogy teljesülnek a (2) bekezdésben foglalt 
feltételek, az Egyesült Királyság közúti árufuvarozói legfeljebb két rakománnyal megtett utat 
teljesíthetnek az egyik tagállamból egy másik tagállamba anélkül, hogy visszatérnének az Egy esült 
Királyság területére, feltéve, hogy az ilyen utazások az Egyesült Királyság területéről az (1) bekezdés 
a) pontja alapján engedélyezett utazást követnek.  
4. Az (5) bekezdés sérelme nélkül, a (6) bekezdésre is figyelemmel és feltéve, hogy teljesülnek a 
(2) bekezdésben foglalt feltételek, az Egyesült Királyság közúti árufuvarozói egy rakománnyal 
megtett utat teljesíthetnek valamely tagállam területén, feltéve, hogy a művelet:  
(a) az Egyesült Királyság területéről történő, az (1) bekezdés a) pontja alapján eng edélyezett utat 
követ;  valamint  
 
278 
 (b) az a) pontban említett úton szállított áruknak az adott tagállam területén történő kirakodását 
követő hét napon belül történik.  
5. A (6) bekezdésre is figyelemmel és feltéve, hogy a (2) bekezdésben foglalt feltételek teljesülne k, 
az Egyesült Királyság Észak -Írországban letelepedett közúti árufuvarozói legfeljebb két 
rakománnyal megtett utat teljesíthetnek Írország területén, feltéve, hogy az ilyen műveletek:  
 
(a) Észak -Írország területéről történő, az (1) bekezdés a) pontja alapján engedélyezett utat 
követnek; valamint  
(b) az a) pontban említett úton szállított áruk Írország területén történő kirakodását követő hét 
napon belül történnek.  
6. Az Egyesült Királyság közúti árufuvarozói legfeljebb két, a (3), (4) és (5) bekezdés szerinti utat 
teljesíthetnek az Unió területén, mielőtt visszatérnek az Egyesült Királyság területére.  
7. Amennyiben a (2) bekezdésben foglalt feltételek teljesülnek, az Unió közúti árufuvarozói 
legfeljebb két, rakománnyal megtett utat teljesíthetnek az Egyesült Királyság te rületén, feltéve, hogy 
az ilyen műveletek:  
(a) az Unió területéről történő, az (1) bekezdés a) pontja alapján engedélyezett utat követnek; 
valamint  
(b) az a) pontban említett úton szállított áruknak az Egyesült Királyság területén történő 
kirakodását követő hét na pon belül történnek.  
ROAD.5. cikk: Az üzemben tartókra vonatkozó követelmények  
1. A Felek ROAD.4. cikkben [A Felek területei között, valamint azokon belül és keresztül végzett 
árufuvarozás] említett fuvarozást végző közúti árufuvarozóinak az e cikk (2) bekezd ésével 
összhangban kiállított érvényes engedéllyel kell rendelkezniük.    
2. Az engedélyeket csak olyan közúti árufuvarozók részére lehet kiadni a Felek jogszabályaival 
összhangban, akik megfelelnek a ROAD -1. melléklet A. részének 1. szakaszában meghatározott,  a 
közúti árufuvarozói szakma folytatására és gyakorlására vonatkozó követelményeknek.   
3. Az engedély hitelesített másolatát a jármű fedélzetén kell tartani, és az egyes Felek által 
felhatalmazott ellenőrzésre jogosult személyek kérésére be kell mutatni.  Az engedélynek és a hiteles 
másolatoknak meg kell felelniük a ROAD -1. melléklet A. részében szereplő, az engedély használatára 
vonatkozó feltételeket is meghatározó ROAD.A.1.3. függelékben szereplő minták egyikének. Az 
engedélynek a ROAD -1. melléklet A. részé nek ROAD.A.1.4. függelékében felsorolt biztonsági 
jellemzők közül legalább kettőt kell tartalmaznia.  
4. A közúti árufuvarozóknak meg kell felelniük a ROAD -1. melléklet A. részének 2. szakaszában 
foglalt követelményeknek, amelyek a járművezetők kiküldetésére v onatkozó követelményeket 
határozzák meg a ROAD.4 cikk [A Felek területei között, valamint azokon belül és keresztül végzett 
árufuvarozás] (3) –(7) bekezdése szerinti utak esetében.  
 
279 
 ROAD.6. cikk: Mentességek az engedélyezési követelmények alól  
Az alábbi típusú árufuvarozások és az ilyen fuvarozásokkal összefüggő, rakomány nélkül teljesített 
utak az 5. cikknek [Az üzemben tartókra vonatkozó követelmények] megfelelő érvényes engedély 
nélkül végezhetők:  
(a) postai küldemények egyetemes szolgáltatáskén t történő szállítása;  
(b) sérült vagy műszaki hibás járművek szállítása;   
(c) 2022. február 20 -ig az olyan gépjárművekkel történő árufuvarozás, amelyek megengedett 
össztömege – a pótkocsi össztömegét is beleértve – nem haladja meg a 3,5 tonnát;  
(d) 2022. február 21 -től az olyan gépjárművekkel történő árufuvarozás, amelyek megengedett 
össztömege – a pótkocsi össztömegét is beleértve – nem haladja meg a 2,5 tonnát;  
(e) gyógyszerek, gyógyászati célt szolgáló készülékek, berendezések és felszerelések, valamint 
egyéb, orvosi  ellátáshoz szükséges cikkek szállítása vészhelyzet esetén, különös tekintettel a 
természeti katasztrófákra és a humanitárius segítségnyújtásra.    
(f) gépjárművel végzett áruszállítás, a következő feltételek teljesülése esetén:   
(i) a szállított áru az adott közú ti árufuvarozó tulajdonát képezi, vagy azt a fuvarozó 
adta el, vásárolta meg, adta bérbe vagy vette bérbe, állította elő, vonta ki, dolgozta 
fel vagy javította meg;   
(ii) a szállítás célja az árunak a közúti árufuvarozó telephelyére vagy telephelyéről 
történő szállítása, vagy a közúti árufuvarozó telephelyén belül vagy azon kívül, saját 
célból történő mozgatása;   
(iii) az ilyen szállításhoz használt járműveket a közúti árufuvarozó által alkalmazott vagy 
szerződéses kötelezettség alapján rendelkezésére bocsátott szem élyzet vezeti;   
(iv) az árut szállító járművek a közúti árufuvarozó tulajdonában állnak, vagy azokat a 
közúti árufuvarozó részletre vásárolta vagy bérli; valamint   
(v) az ilyen szállítás csak kiegészítő jellegű a közúti árufuvarozó összes tevékenységéhez 
képest;  
(g) a 40 km/h legnagyobb megengedett haladási sebességgel közlekedő gépjárművekkel történő 
árufuvarozás.   
ROAD.7. cikk: A járművezetőkre vonatkozó követelmények  
1 A ROAD.4. cikkben  [A felek területei közötti, valamint azokon belül és keresztül végzett 
árufuva rozás] említett utakat teljesítő járművek vezetőinek:  
(a) rendelkezniük kell a ROAD -1. melléklet B. részének 1. szakasza szerint kiállított szakmai 
alkalmassági bizonyítvánnyal; valamint  
 
280 
 (b) be kell tartaniuk a ROAD -1. melléklet B. részének 2 –4. szakaszában fogl alt, a vezetési időre, a 
munkaidőre, a pihenőidőre, a szünetekre és a menetíró készülékek használatára vonatkozó 
szabályokat.     
2. A részben a Felek területén kívül történő nemzetközi közúti árufuvarozási műveletek 
tekintetében az (1) bekezdés b) pontján ak rendelkezései helyett a teljes útra az 1970. július 1 -jén 
Genfben aláírt, a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló 
európai megállapodást (a továbbiakban: AETR -megállapodás) kell alkalmazni.  
ROAD.8. cikk: A járművekre  vonatkozó követelmények  
1. A Felek nem utasíthatják el, illetve nem tilthatják meg területükön a ROAD.4. cikkben [A 
felek területei közötti, valamint azokon belül és keresztül végzett árufuvarozás] említett szállítást 
teljesítő jármű használatát, amennyiben  a jármű megfelel a ROAD -1. melléklet C. részének 1. 
szakaszában meghatározott követelményeknek.  
2. A ROAD.4. cikkben [A felek területei közötti, valamint azokon belül és keresztül végzett 
árufuvarozás] említett utakat végző járműveket fel kell szerelni a RO AD-1. melléklet C. részének 2. 
szakasza szerint gyártott, beszerelt, használt, bevizsgált és ellenőrzött menetíró készülékkel.   
ROAD.9. cikk: Közúti közlekedési szabályok  
Az e cím alapján árufuvarozást végző járművek vezetőinek, amennyiben a másik Fél területén 
tartózkodnak, meg kell felelniük az adott területen a közúti közlekedésre vonatkozó hatályos 
nemzeti jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek.  
ROAD.10. cikk: Jogszabályok változása és a közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság  
1.  Ha valamel yik Fél új szabályozási intézkedést javasol a ROAD -1. melléklet hatálya alá tartozó 
területen, köteles:  
(a) a lehető leghamarabb értesíteni a másik Felet a javasolt szabályozási intézkedésről; valamint  
(b) folyamatosan tájékoztatni a másik Felet a szabályozási int ézkedés előrehaladtáról.  
2.  A Felek bármelyikének kérésére legkésőbb a kérés előterjesztésétől számított két hónapon 
belül véleménycserét kell tartani a közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottságban arról, hogy a 
javasolt új szabályozási intézkedés alka lmazandó volna -e a ROAD.4. cikkben [A felek területei közötti, 
valamint azokon belül és keresztül végzett árufuvarozás] említett utakra.  
3. Ha valamelyik Fél az (1) bekezdésben említett új szabályozási intézkedést fogad el, erről 
értesíti a másik Felet, és  a közzétételétől számított egy héten belül megküldi az új szabályozási 
intézkedés szövegét.  
4. A közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság bármely fél kérésére a kérés előterjesztésétől 
számított két hónapon belül összeül, hogy megvitassa az elfogadott  új szabályozási intézkedéseket, 
függetlenül attól, hogy az (1) vagy a (3) bekezdés szerinti értesítésre, vagy a (2) bekezdés szerinti 
megbeszélésre sor került -e.  
5.  A közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság:  
 
281 
 (a) módosíthatja a ROAD -1. mellékletet a sza bályozás és/vagy a technológia területén 
bekövetkezett fejlemények figyelembevétele, illetve e cím kielégítő végrehajtásának 
biztosítása érdekében;  
(b) megerősítheti, hogy az új szabályozási intézkedés által bevezetett módosítások megfelelnek a 
ROAD -1. mellékl etnek; vagy  
(c) határozatot hoz bármely egyéb, az e cím megfelelő működését biztosító intézkedésről.  
ROAD.11. cikk: Korrekciós intézkedések  
1 Ha bármelyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél olyan új szabályozási intézkedést fogadott 
el, amely nem felel meg a ROAD -1. melléklet követelményeinek, különösen azokban az esetekben, 
amikor a közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság nem hozott a 10. cikk (5) bekezdése 
[Jogszabályok változása és a közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság] szerinti határozatot,  és a 
másik Fél ennek ellenére alkalmazza az új szabályozási intézkedés rendelkezéseit a Fél közúti 
fuvarozóira, gépjárművezetőire vagy gépjárműveire, a másik Fél értesítését követően a Fél megfelelő 
korrekciós intézkedéseket fogadhat el, beleértve [az e m egállapodás [vagy bármely kiegészítő 
megállapodást] szerinti kötelezettségek felfüggesztését, feltéve, hogy az ilyen intézkedések]:  
(a) nem haladják meg a másik fél által elfogadott, a ROAD -1. melléklet követelményeinek nem 
megfelelő új szabályozási intézkedés  által okozott hatálytalanítás vagy gyengítés mértékét;  
valamint  
(b) legkorábban 7 nappal azt követően lépnek hatályba, hogy az ilyen intézkedéseket megtenni 
szándékozó Fél e bekezdés alapján értesítést küldött a másik Félnek.  
2. A megfelelő korrekciós intézkedések alkalmazását meg kell szüntetni, ha:  
(a) ha az ilyen intézkedéseket meghozó Fél meggyőződött arról, hogy a másik Fél teljesíti az e cím 
szerinti kötelezettségeit; vagy  
(b) ha a választottbíróság határozata így rendelkezik.  
3. A F elek nem hivatkozhatnak a WTO -megállapodásra vagy bármely más nemzetközi 
megállapodásra annak érdekében, hogy megakadályozzák a másik Felet a kötelezettségek e fejezet 
értelmében történő felfüggesztésében  
ROAD.12. cikk: Adózás  
1. Az e címmel összhangban árufuvarozásra használt járművek mentesülnek a másik Fél 
területén a járművek birtoklására vagy forgalomban tartására kivetett adók és díjak alól.  
2. Az (1) bekezdésben említett mentesség a következőkre nem alkalmazható:  
(a) az üzemanyag -fogyasztást terhelő adó vagy díj;   
(b) út vagy közúthálózat használatáért fizetendő díj; vagy  
(c) meghatározott hidak, alagutak vagy kompok használatáért fizetendő díj.  
 
282 
 3. A járművek és az ideiglenesen engedélyezett különleges konténerek szabványos tartályaiban 
lévő üzemanyag, amelyet közvetlenül meghajtásra, és adott esetben szállítás közben hűtő - és egyéb 
rendszerek működtetésére használnak, valamint a gépjárművekben lévő kenőanyagok, amelyek az 
utazás során a rendes működéshez szükségesek, vámmentesek, és mentese k minden egyéb adótól 
és illetéktől, például a hozzáadottérték -adótól és a jövedéki adótól, és nem vonatkozik rájuk 
semmilyen behozatali korlátozás.  
4. Az egyik Fél területére a másik Fél területén nyilvántartásba vett vagy forgalomba helyezett 
jármű javítás a céljából behozott pótalkatrészek vámmentes ideiglenes behozatallal, behozatali 
tilalom vagy korlátozás nélkül hozhatók be.  A kicserélt alkatrészek vámok és egyéb adók (héa) 
hatálya alá tartoznak, és a másik Fél vámhatóságainak ellenőrzése mellett újraexp ortálásra vagy 
megsemmisítésre kerülnek.  
ROAD.13. cikk:  Más címekben szereplő kötelezettségek  
A Második rész első tárgyköre II. címe harmadik fejezetének SERVIN.3.2. [Piacra jutás] és SERVIN.3.4. 
cikke [Nemzeti elbánás] beépül e fejezetbe és annak részét  képezi, és alkalmazandó a ROAD.4. cikkel 
[A felek területei közötti, valamint azokon belül és keresztül végzett árufuvarozás] összhangban 
közúti árufuvarozást végző vállalkozásokkal való bánásmód tekintetében.  
ROAD.14. cikk: E cím felmondása  
5.  A FINPROV.8 . cikk [A megállapodás felmondása], az OTH.10. cikk [A második rész 
felmondása] és a FISH.17. cikk [Megszűnés] sérelme nélkül a Felek diplomáciai csatornákon keresztül 
küldött írásbeli értesítéssel bármikor felmondhatják e címet. Ebben az esetben e cím az értesítés 
időpontját követő kilencedik hónap első napján hatályát veszti.  
II. CÍM: KÖZÚTI SZEM ÉLYSZÁLLÍTÁS  
X. cikk: Hatály  
1. E fejezet célja, hogy a közúti személyszállítás tekintetében biztosítsa a Felek területei között, 
valamint azokon belül és keresztü l történő folyamatos összeköttetést, és megállapítsa az ilyen 
szállításra alkalmazandó szabályokat. E fejezet a Felek területei között, azokon belül és azokon 
keresztül autóbusszal végzett menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti személyszállítás ra 
vonatkozik.  
2. A Felek megállapodnak abban, hogy e fejezet alkalmazása során nem hoznak diszkriminatív 
intézkedéseket.   
3. E cím egyetlen rendelkezése sem érinti a Felek egyikének területén letelepedett közúti 
személyszállítást végző vállalkozás által az adot t területen belül végzett személyszállítást.   
X+1. cikk: Fogalommeghatározások  
E cím alkalmazásában és a Második rész [Szolgáltatások és beruházások] első tárgykörének II. címe 
első fejezetének SERVIN 1.2. cikkében [Fogalommeghatározások] foglalt fogalomm eghatározásokon 
túlmenően a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:  
(a) „autóbusz”: olyan jármű, amely felépítésénél és felszereltségénél fogva a gépkocsivezetővel 
együtt kilencnél több személy szállítására alkalmas, és amely erre a célra szolgál;       
 
283 
 (b) „személyszállítási szolgáltatások”: autóbusszal végzett, közcélú vagy meghatározott 
utascsoportokra kiterjedő, a szállított személyek vagy a szállítás szervezője által fizetett viteldíj 
ellenében igénybe vehető közúti személyszállítási szolgáltatások ;  
(c) „közúti személyszállítást végző vállalkozás”: személyszállítási szolgáltatásokat nyújtó 
természetes vagy jogi személy, függetlenül attól, hogy saját jogi személyiséggel rendelkezik -e, 
vagy ilyen jogi személyiséggel rendelkező hatóságtól függ -e személysz állítási szolgáltatások 
nyújtása során;  
(d) „valamely Fél közúti személyszállítást végző vállalkozása”: olyan közúti személyszállítást végző 
vállalkozás, amely valamely Fél területén letelepedett, vagy valamely Fél természetes 
személye;   
(e) „menetrend szerinti járatok”: az utasok meghatározott időközönként és meghatározott 
útvonalon való szállítása, melynek során az utasok előre kijelölt megállóhelyeken szállhatnak 
fel a járműre, illetve szállhatnak le arról;  
(f) „különcélú menetrend szerinti járatok”: a szervező személyétől függetlenül más utasok 
kizárásával az utasok meghatározott csoportjainak szállítása, amennyiben az ilyen járatot a 
menetrend szerinti járatok vonatkozásában meghatározott feltételek mellett működtetik.  A 
különcélú menetrend szerinti járatok köz é tartoznak a következők:  
(i) – a munkavállalók szállítása az otthonuk és a munkahelyük között,  
(ii) – a tanulók és hallgatók szállítása az otthonuk és az oktatási intézményük között.   
A különcélú menetrend szerinti járat az igénybevevők igényeinek megfelelő válto ztatása esetén is 
menetrend szerinti járatnak minősül;  
(g) „csoport”: a következők bármelyike:  
(i) egy vagy több kapcsolatban álló természetes vagy jogi személy és azok 
anyavállalatának természetes vagy jogi személye(i);  
(ii) egy vagy több kapcsolatban álló természe tes vagy jogi személy, akiknek 
anyavállalata ugyanazokból a természetes vagy jogi személy(ek)ből áll.  
(h) „Interbus megállapodás”: az autóbusszal végzett nem menetrend szerinti személyszállításról 
szóló, 2003. január 1 -jén hatályba lépett, majd azt követően m ódosított megállapodás;   
(i) „áthaladás/tranzit”: az autóbuszok egyik Fél területén keresztül, az utasok le - és felszállása 
nélkül történő mozgása.  
(j) „különjáratok”: olyan szolgáltatások, amelyek nem menetrend szerinti járatok vagy 
menetrend szerinti különcélú járatok, és amelyek mindenekelőtt azzal jellemezhetők, hogy a 
megbízó vagy a közúti személyszállítást végző vállalkozás által szervezett utasok csoportját 
szállítják.  
 
284 
 X+2. cikk: Autóbusszal végzett személyszállítás a Felek területei között, valamint azokon  belül és 
keresztül  
1. Az egyik Fél közúti személyszállítást végző vállalkozása a menetrend szerinti és különcélú 
menetrend szerinti járatok üzemeltetése során utasokkal megtett utakat teljesíthet az egyik Fél 
területéről a másik Fél területére, harmadik ors zág területén keresztül történő áthaladással vagy 
anélkül, valamint az ilyen utakhoz kapcsolódóan utasok nélküli utakat teljesíthet.   
2. Az egyik Fél közúti személyszállítást végző vállalkozása a menetrend szerinti és különcélú 
menetrend szerinti járatok üzem eltetése során utasokkal megtett utakat teljesíthet azon Fél 
területéről, amelynek területén a közúti személyszállítást végző vállalkozás letelepedett, ugyanazon 
Fél területére, a másik Fél területén keresztül történő áthaladással, valamint az ilyen utakho z 
kapcsolódóan utasok nélküli utakat teljesíthet.   
3. A Felek közúti személyszállítást végző vállalkozásai nem üzemeltethetnek olyan menetrend 
szerinti vagy különcélú menetrend szerinti járatokat, amelyek kiindulási és célállomása egyaránt a 
másik Fél terület én található.  
4. Amennyiben az (1) bekezdésben említett személyszállítási szolgáltatás a közúti 
személyszállítást végző vállalkozás székhelye szerinti Fél területére vagy területéről induló 
szolgáltatás részét képezi, az utasok útközben fel - vagy leszállhatn ak a másik Fél területén, feltéve, 
hogy a megállás az adott területen alkalmazandó szabályokkal összhangban engedélyezett.    
5. Amennyiben az e cikkben említett személyszállítási szolgáltatás olyan nemzetközi menetrend 
szerinti vagy különcélú menetrend szerin ti járat részét képezi, amely Írország és – Észak -Írország 
vonatkozásában – az Egyesült Királyság között közlekedik, az utasokat az egyik Fél területén 
letelepedett közúti személyszállítást végző vállalkozás a másik Fél határ menti régiójában is felveheti,  
illetve leteheti.  
6. Az egyik fél területén letelepedett közúti személyszállítást végző vállalkozások ideiglenesen 
üzemeltethetnek olyan különjáratokat az Ír -szigeten, amelyek során az utasok fel - és leszállása a 
másik fél területén történik.  
7. A közúti szemé lyszállítást végzők különjáratok üzemeltetése során az egyik Fél területéről a 
másik Fél területén keresztül valamely, az Interbus -megállapodásban nem részes Fél területére 
utasokkal megtett utakat is teljesíthetnek, ideértve az ezekhez kapcsolódó, utasok nélkül megtett 
utat is.  
8. Az e cikkben említett személyszállítási szolgáltatásokat a közúti személyszállítást végző 
vállalkozás székhelye vagy lakóhelye szerinti Fél területén nyilvántartásba vett autóbuszokkal kell 
végezni.  Ezeknek az autóbuszoknak meg kell  felelniük az Interbus megállapodás 2. mellékletében 
meghatározott műszaki szabványoknak.  
X+3. cikk Az X+2. cikkben említett szolgáltatások nyújtására vonatkozó feltételek  
1. A menetrend szerinti járatokat a Felek valamennyi közúti személyszállítást végző vá llalkozása 
üzemeltetheti, adott esetben helyfoglalási kötelezettség mellett.   
2. A menetrend szerinti és különcélú menetrend szerinti járatok üzemeltetése az X+4. cikk és a 
(6) bekezdés rendelkezéseivel összhangban engedélyhez kötött.   
 
285 
 3. A járatok üzemeltetési feltételeinek módosulása nem érinti azok menetrend szerinti 
járatként történő besorolását.   
4. Az üzemelő menetrend szerinti járatokéval azonos utasokat kiszolgáló párhuzamos vagy 
időszakos járatok szervezésére, bizonyos megállók kihagyására és a menetrend sz erinti útvonalon 
további megállók kiszolgálására az üzemelő menetrend szerinti járatokra alkalmazandó szabályok 
vonatkoznak.   
5. Az Interbus megállapodás V. szakasza (szociális rendelkezések) és VI. szakasza (vám - és 
adóügyi rendelkezések), valamint I. mellék lete (a közúti személyszállítást végző vállalkozásokra 
vonatkozó feltételek) és II. melléklete (az autóbuszokra vonatkozó műszaki előírások) alkalmazandó.   
6. E megállapodás hatálybalépésétől számított hat hónapig a különcélú menetrend szerinti 
járatok nem kötöttek engedélyhez, amennyiben azokra a szervező és a közúti személyszállítást végző 
vállalkozás közötti szerződés vonatkozik.  
7. Az e cím hatálya alá tartozó, az X+2. cikk szerinti különjárati szolgáltatások nem 
engedélykötelesek.  A meglévő menetrend szeri nti járatokkal összevethető és ugyanazokat az 
utasokat kiszolgáló párhuzamos vagy időszakos járatok szervezése azonban az Interbus -
megállapodás VIII. szakaszával összhangban engedélyköteles.  
X+4. cikk: Engedélyezés   
1. Az X+2. cikkben említett szolgáltatások ra vonatkozó engedélyeket annak a Félnek az illetékes 
hatósága (engedélyező hatóság) adja ki, amelynek területén a közúti személyszállítást végző 
vállalkozás letelepedett.   
2. Azon közúti személyszállítást végző vállalkozások esetében, amelyek székhelye az Eu rópai 
Unióban található, az engedélyező hatóság a járat kiindulási vagy célállomása szerinti tagállam 
illetékes hatósága.   
3. Amennyiben az X+2. cikkben említett szolgáltatásokat közúti személyszállítást végző 
vállalkozások egy csoportja kívánja nyújtani, az engedélyező hatóság az az illetékes hatóság, 
amelyhez az X+5. cikk (1) bekezdésének második részével összhangban a kérelmet intézik.  
4. Az engedélyeket a közúti személyszállítást végző vállalkozás nevére kell kiállítani, és azok 
nem átruházhatók. Mindazonált al az egyik Fél olyan közúti személyszállítást végző vállalkozása, 
amely az engedélyt megszerezte, az engedélyező hatóság egyetértésével a járatot alvállalkozó 
bevonásával is üzemeltetheti, amennyiben ez a lehetőség összhangban áll a másik Fél 
jogszabályai val. Ebben az esetben az alvállalkozó nevét és alvállalkozói szerepét fel kell tüntetni az 
engedélyen. Az alvállalkozó valamely Fél közúti személyszállítást végző vállalkozása lehet, amely 
megfelel e cím valamennyi rendelkezésének.  
Amennyiben az X+2. cikk ben említett szolgáltatásokat a közúti személyszállítást végző vállalkozások 
egy csoportja kívánja nyújtani, az engedélyt a csoporthoz tartozó valamennyi közúti személyszállítást 
végző vállalkozás nevére kell kiállítani, és azon fel kell tüntetni valamenny i érintett vállalkozás nevét. 
Az engedélyt az egyik Fél más közúti személyszállítást végző vállalkozásai által ilyen szolgáltatások 
végzésével megbízott és azt kérelmező közúti személyszállítást végző vállalkozások részére kell 
átadni, a többi közúti szemé lyszállítást végző vállalkozás számára pedig hiteles másolatot kell kiadni.  
5. Az X+6. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, az engedély érvényességi ideje nem 
haladhatja meg az öt évet. Az érvényesség ideje a kérelmező kérelmére vagy az utasok fel - vagy 
 
286 
 leszállásának helye szerinti Felek illetékes hatóságainak kölcsönös egyetértése alapján rövidebb 
időtartamban is meghatározható.  
6. Az engedélyben a következőket kell meghatározni:  
(a) a járat típusa;   
(b) a járat útvonala és különösen az indulás és az érkezés helye;  
(c) az engedély érvényességének időtartama; valamint  
(d) a megállóhelyek és a menetrend.  
7. Az engedélyt a ROAD -2. mellékletben megadott minta szerint kell elkészíteni.   
8. Valamely Félnek az X+2. cikkben említett szolgáltatásokat nyújtó közúti személyszállítást 
végző  vállalkozása átmeneti és kivételes helyzetek kezelésére további járműveket is használhat. E 
további járműveket csak a (6) bekezdésben említett engedélyben foglaltakkal megegyező 
feltételekkel lehet alkalmazni.  
Ebben az esetben az érintett közúti személys zállítást végző vállalkozásnak az X+10. cikk (1) és (2) 
bekezdésében említett dokumentumokon kívül gondoskodnia kell arról, hogy a menetrend szerinti 
vagy különcélú menetrend szerinti járatokat üzemeltető közúti személyszállítást végző vállalkozás és 
a tov ábbi járműveket biztosító vállalkozás közötti szerződés egy példányát vagy egy azzal 
egyenértékű dokumentumot a járműben tartsák, és azt az ellenőrzésre jogosult bármely személy 
kérésére bemutassák.  
X+5. cikk: Az engedély iránti kérelmek benyújtása  
1. Az en gedély iránti kérelmeket valamely Fél közúti személyszállítást végző vállalkozásának kell 
benyújtania az X+4. cikk (1) bekezdésében említett engedélyező hatósághoz.  
Minden egyes járat esetében csak egy kérelem nyújtható be. Az X+4. cikk (3) bekezdésében említett 
esetekben a kérelmet a többi vállalkozás által ilyen szolgáltatások végzése céljából megbízott 
vállalkozásnak kell benyújtania. A kérelmet az azt benyújtó köz úti személyszállítást végző vállalkozás 
székhelye szerinti Fél engedélyező hatóságához kell benyújtani.  
2. Az engedély iránti kérelmet a ROAD -3. mellékletben megadott minta alapján kell benyújtani.   
3. Az engedélyt kérelmező közúti személyszállítást végző válla lkozásnak rendelkezésre kell 
bocsátania minden további, általa lényegesnek tartott vagy az engedélyező hatóság által kért 
információt, különös tekintettel a ROAD -3. mellékletben felsorolt dokumentumokra.   
X+6. cikk: Engedélyezési eljárás  
1. Az engedély kiboc sátására azon másik Fél illetékes hatóságainak jóváhagyásával kerül sor, 
amelyek területén utasok fel -, illetve leszállnak. Az engedélyező hatóságnak meg kell küldenie ezen 
illetékes hatóságok, továbbá azon Felek illetékes hatóságai számára, amelyek terüle tén a járat az 
utasok fel - vagy leszállása nélkül áthalad, a kérelemnek és minden lényeges dokumentumnak a 
másolatát, valamint azok értékelését.  
 
287 
 Az Európai Unió vonatkozásában e bekezdés első részében említett illetékes hatóságok azon 
tagállamok illetékes  hatóságai, amelyek területén az utasokat fel - vagy leszállása lehetséges, 
valamint azon tagállamok illetékes hatóságai, amelyek területén a járat az utasok fel - vagy leszállása 
nélkül áthalad.  
2. Azon Fél illetékes hatóságainak, amely részéről a jóváhagyást  kérték, négy hónapon belül 
értesítenie kell az engedélyező hatóságot a kérelemmel kapcsolatos határozatáról. Ezt a határidőt a 
jóváhagyásra irányuló kérelem kézhezvételének az átvételi elismervényen feltüntetett dátumától kell 
számítani. Amennyiben azon F él illetékes hatóságai, amely részéről a jóváhagyást kérték, elutasító 
határozatot hoznak, azt kellő indokolással kell alátámasztaniuk. Ha az engedélyező hatóság négy 
hónapon belül nem kap választ, akkor úgy kell tekinteni, hogy a megkeresett illetékes hat óságok 
kifejezték jóváhagyásukat, és az engedélyező hatóság kiadhatja az engedélyt.  
Azok az illetékes hatóságok, amelyek területén a járat az utasok fel - vagy leszállása nélkül áthalad, 
négy hónapon belül értesíthetik az engedélyező hatóságot észrevételeik ről. 
3. Azon szolgáltatások tekintetében, amelyeket az 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi 
rendelet70 alapján az átmeneti időszak lejárta előtt engedélyeztek, és amelyek tekintetében az 
engedély az átmeneti időszak végén lejár, a következőket kell alkalmazni:  
(a) amennyiben – az X+  2. cikknek való megfeleléshez szükséges változtatásokra is figyelemmel – 
a mű ködési feltételek megegyeznek az 1073/2009/EK rendelet alapján megadott engedélyben 
előírtakkal, az e cím szerinti illetékes engedélyező hatóság kérelemre vagy egyébként, 
kiállíthatja a közúti fuvarozó számára az e cím alapján megadott megfelelő engedélyt.  
Amennyiben ilyen engedély kiadásra került, megadottnak kell tekinteni azon illetékes 
hatóságok beleegyezését, amelyek területén az utasokat a (2) bekezdésben említettek szerint 
fel- vagy leszállítják. Ezek az illetékes hatóságok, valamint azok, amelyek te rületén a járat az 
utasok fel - vagy leszállása nélkül áthalad, bármikor értesíthetik az engedélyező hatóságot 
bármely észrevételükről;  
(b) az a) pont alkalmazása esetén az e cím alapján megadott megfelelő engedély érvényességi 
ideje nem lehet későbbi, mint az  1073/2009/EK rendelet alapján korábban megadott 
engedélyben meghatározott érvényességi időtartam utolsó napja.  
4. Az engedélyező hatóságnak legkésőbb a kérelem közúti személyszállítást végző vállalkozás 
általi benyújtásától számított hat hónapon belül határo zatot kell hoznia a kérelemről.  
5. Az engedélyt nem lehet kiállítani, ha:  
(a) a kérelmező nem képes a kérelmezett járatot a közvetlenül a rendelkezésére álló eszközökkel 
üzemeltetni;   
(b) a kérelmező nem tartotta be a közúti fuvarozásra vonatkozó nemzeti vagy nemze tközi 
előírásokat, különösen a nemzetközi közúti személyszállítás engedélyezésére vonatkozó 
feltételeket és követelményeket, vagy ha a kérelmező súlyosan megsértette valamely Fél 
                                                            
70Az Európai Parlament és a Tanács 1073/2009/EK rendelete (2009. október 21.) az autóbusszal 
végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK 
rendelet módosításáról (HL  L 300., 200 9.11.14., 88.  o.).  
 
288 
 közúti közlekedési előírásait, különös tekintettel a járművekkel, valamint a járművezetők 
vezetési és pihenőidejével kapcsolatos előírásokra;  
(c) engedély megújítása iránti kérelem esetén nem tartották be az engedélyezési feltételeket;  
(d) valamely Fél részletes elemzés alapján azt állapítja meg, hogy az érintett szolgáltatás a 
közvetlen ül érintett szakaszokon komolyan veszélyeztetné az adott Fél jogszabályainak 
megfelelő egy vagy több közszolgáltatási szerződés hatálya alá tartozó hasonló szolgáltatás 
életképességét. Ilyen esetben e Félnek megkülönböztetésmentes alapon kritériumokat kell  
felállítania annak meghatározása céljából, hogy a kérelem tárgyát képező szolgáltatás 
komolyan veszélyeztetné -e a fent említett hasonló szolgáltatás életképességét, és ezeket a 
kritériumokat ismertetnie kell az (1)  bekezdésben említett másik Féllel; vagy  
(e) a Fél részletes elemzés alapján úgy ítéli meg, hogy a szolgáltatás elsődleges célja nem a Felek 
területein található megállók közötti utasszállítás.  
Abban az esetben, ha egy meglévő szolgáltatás az engedély megadásának időpontjában előre 
nem látható kivé teles okokból komolyan veszélyezteti a közvetlenül érintett szakaszokon a 
valamely Fél jogszabályainak megfelelő egy vagy több közszolgáltatási szerződés hatálya alá 
tartozó hasonló szolgáltatás életképességét, ez a Fél a másik Fél jóváhagyásával a vállalk ozás 
értesítése után hat hónappal felfüggesztheti vagy visszavonhatja a nemzetközi autóbuszjárat 
működtetésére jogosító engedélyt.  
Az a körülmény, hogy az egyik Fél közúti személyszállítást végző vállalkozása alacsonyabb áron 
kínálja útjait, mint a többi közúti személyszállítást végző vállalkozás, illetve ha a szóban forgó 
összeköttetést már más közúti személyszállító üzemelteti, önmagában nem indokolja a 
kérelem elutasítását.  
6. Az (1) –(5) bekezdésben megállapított eljárás befejezését követően az engedélyez ő hatóság 
kiadja az engedélyt vagy hivatalosan visszautasítja a kérelmet.  
A kérelmet elutasító határozatokat meg kell indokolni. A Feleknek biztosítaniuk kell, hogy kérelmük 
elutasítása esetén a fuvarozó vállalkozások benyújthassák észrevételeiket.  
Az engedélyező hatóságnak egy másolat elküldése révén kell tájékoztatnia a határozatáról a másik 
Fél illetékes hatóságait.  
X+7. cikk: Az engedély meghosszabbítása és módosítása  
1. Az X+6. cikket értelemszerűen alkalmazni kell az engedélyek meghosszabbításár a vagy az 
engedélyköteles járatok üzemeltetésére vonatkozó feltételek módosítására is.  
2. Amennyiben a meglévő engedély e megállapodás hatálybalépésétől számított hat hónapon 
belül lejár, az X+  6. cikk (2) bekezdésében említett illetékes hatóságoknak két hón apon belül kell 
értesíteniük az említett cikkel összhangban az engedélyező hatóságot a kérelemhez való 
hozzájárulásukról vagy az azzal kapcsolatos észrevételeikről.  
3. Az üzemeltetési feltételek kismértékű módosítása esetén – különösen ha az a járatok 
sűrűsé gét, a viteldíjakat vagy a menetrendeket érinti – elegendő, ha az engedélyező hatóság csak a 
másik Fél illetékes hatóságait tájékoztatja a változtatásokról. Nem tekinthető kismértékű 
módosításnak a menetrend vagy a járatsűrűség oly módon történő módosítása , amely befolyásolja a 
Felek közötti határokon, illetve a harmadik országok határain folytatott ellenőrzések időzítését.  
 
289 
 X+8. cikk: Az engedélyek megszűnése   
1. Az X+6. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, az X+2. cikkben említett járatokra vonatkozó 
engedé ly érvényessége az érvényességi időtartam lejártakor, vagy három hónappal azután szűnik 
meg, hogy az engedélyező hatóság megkapta az engedély jogosultjától a járat megszüntetésének 
szándékáról szóló értesítést. Az ilyen értesítésnek megfelelő indokolást is  tartalmaznia kell.  
2. Amennyiben a járat iránti igény szűnik meg, úgy az (1) bekezdésben megállapított időtartam 
egy hónap lesz.  
3. Az engedély megszűnéséről az engedélyező hatóság értesíti a másik Fél illetékes hatóságait.  
4. Az engedély jogosultja megfelelő h irdetmények útján egy hónappal a járat megszűnése előtt 
értesíti az érintett járat igénybevevőit.  
X+9. cikk: A közúti személyszállítást végző vállalkozások kötelezettségei   
1. A vis maior esetének kivételével az X+2. cikk szerinti járatot üzemeltető közúti 
személyszállítást végző vállalkozás késedelem nélkül elindítja a járatot, és az engedély lejártáig 
meghoz minden intézkedést annak érdekében, hogy a személyszállítási szolgáltatás megfeleljen a 
folyamatosságra, a rendszerességre és a kapacitásra vonatkozó e lőírásoknak, valamint az X+4. cikk 
(6) bekezdésével és a ROAD -2. melléklettel összhangban meghatározott feltételeknek.   
2. A Felek közúti személyszállítást végző vállalkozásainak oly módon kell feltüntetniük az egyes 
járatok útvonalát, a buszmegállókat, a men etrendet, a viteldíjakat és a szállítási feltételeket, hogy 
ezek az információk minden felhasználó számára könnyen hozzáférhetőek legyenek.  
3. A Felek közös megegyezéssel és az engedély jogosultjával egyetértésben módosíthatják az 
X+2. cikkben foglaltak szer inti járatokra vonatkozó üzemeltetési feltételeket.  
X+10. cikk: Az autóbusz fedélzetén tartandó dokumentumok  
1. Az X+4. cikk (8) bekezdésének sérelme nélkül, az X+2. cikkben foglaltak szerinti járatok 
üzemeltetésére kiadott engedélyt vagy annak hiteles máso latát és a közúti személyszállítást végző 
vállalkozás részére kiállított, nemzetközi közúti személyszállításra feljogosító, a nemzeti vagy európai 
uniós jogszabályok által előírt engedélyt vagy annak hiteles másolatát az autóbusz fedélzetén kell 
tartani, é s az ellenőrzésre jogosult bármely személy kérésére be kell mutatni.  
2. Az (1) bekezdésnek és az X+4. cikk (8) bekezdésének a sérelme nélkül, a különcélú 
menetrend szerinti járatok esetében a szolgáltatás szervezője és a közúti személyszállítást végző 
vállal kozás közötti szerződés vagy annak másolata, valamint az azt igazoló okmány, hogy az utasok 
meghatározott kategóriát alkotnak, és a különcélú menetrend szerinti járaton történő szállításuk 
más utasok kizárásával történik, ellenőrző okmányként szolgál, amel yet a járműben kell tartani, és az 
ellenőrzésre jogosult bármely személy kérésére be kell mutatni.  
3. A X+  2. cikk (6) és (7) bekezdése alapján különjáratokat teljesítő közúti személyszállítást 
végző vállalkozásoknak a ROAD -4. mellékletben szereplő minta felhasználásával kitöltött 
menetlevelet kell maguknál tartaniuk. A menetlevéltömböket annak a területnek az illetékes 
hatósága bocsátja rendelkezésre, ahol a vállalkozást bejegyezték, vagy az említett illetékes hatóság 
által kijelölt szervek.  
 
290 
 X+11. cikk: K özúti közlekedési szabályok  
Az e cím alapján közúti személyszállítás céljára használt autóbuszok vezetőinek, mialatt a másik Fél 
területén tartózkodnak, meg kell felelniük az adott területen a közúti közlekedésre vonatkozó 
hatályos nemzeti jogszabályoknak  és egyéb rendelkezéseknek.   
X+12. cikk: Kérelem  
E cím rendelkezéseinek alkalmazása – az X+2. cikk (2) bekezdése, az X+2. cikk (5) bekezdése, az X+2. 
cikk (6) bekezdése és az X+2. cikk (7) bekezdése szerinti műveletek kivételével – azon a napon 
megszűnik,  amikor az autóbusszal végzett nemzetközi menetrend szerinti és különjárati 
személyszállításról szóló Interbus megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv az Egyesült Királyságban 
hatályba lép, vagy az említett jegyzőkönyvnek az Unióra vonatkozó hatálybalépésétől számított hat 
hónap lejártával, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont.  
X+13. cikk: Más címekben szereplő kötelezettségek  
A Második rész Első tárgyköre II. címe Harmadik fejezetének SERVIN.3.2. cikke [Piacra jutás] és 
SERVIN.3.4. cikke [Nemzeti elbá nás] beépül e címbe és annak részét képezi, és alkalmazandó az e 
cím X+2. cikkével összhangban közúti személyszállítást végző vállalkozásokkal való bánásmód 
tekintetében.  
X+14. cikk: Szakbizottság  
A közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság a szabályozás területén bekövetkezett fejlemények 
figyelembevétele érdekében módosíthatja a ROAD -2., ROAD -3. és ROAD -4. mellékletet.  
Intézkedéseket fogadhat el e cím végrehajtására vonatkozóan.  
  
 
291 
 NEGYEDIK TÁRGYKÖR: A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁL ÁSA ÉS A RÖVID TÁVÚ 
TARTÓZKODÁSRA JOGOSÍTÓ VÍZUMOK  
I. CÍM: A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZERE K KOORDINÁLÁSA  
Ch.SSC.1: Áttekintés  
A tagállamok és az Egyesült Királyság a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 
jegyzőkönyvnek megfelelően összehan golják szociális biztonsági rendszereiket annak érdekében, 
hogy biztosítsák az e rendszerek hatálya alá tartozó személyek szociális biztonsági ellátásokra való 
jogosultságait.  
Ch.SSC.2: Jogszerű tartózkodás  
1. A szociális biztonsági rendszerek koordinálásá ról szóló jegyzőkönyv a tagállamok vagy az 
Egyesült Királyság területén jogszerűen tartózkodó személyekre alkalmazandó.  
2. E cikk (1) bekezdése nem érinti a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 
jegyzőkönyv SSC.2. cikkének [Személyi hatály]  hatálya alá tartozó személyek korábbi jogszerű 
tartózkodási időszakaihoz kapcsolódó pénzbeli ellátásokra való jogosultságokat.  
Ch.SSC.3: Határokon átnyúló helyzetek  
1. A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv csak az Unió egy va gy 
több tagállama és az Egyesült Királyság között felmerülő helyzetekre alkalmazandó.  
2. A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv nem vonatkozik olyan 
személyekre, akik helyzete minden vonatkozásában vagy csak az Egyesült Királys ágot vagy csak a 
tagállamokat érinti.  
Ch.SSC.4: Bevándorlási kérelmek  
A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyvet a tagállamok vagy az Egyesült 
Királyság azon jogának sérelme nélkül kell alkalmazni, hogy a nemzeti jogszabályok sze rint 
egészségügyi díjat számítsanak fel az adott államba való belépésre, valamint az adott államban való 
ideiglenes tartózkodásra, munkavállalásra vagy állandó tartózkodásra vonatkozó engedély iránti 
kérelmekkel kapcsolatban.  
 
II. CÍM: RÖVID TÁVÚ TARTÓZKOD ÁSRA JOGOSÍTÓ VÍZUMO K 
VSTV.1. cikk: Rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok  
1. A Felek nyugtázzák, hogy e megállapodás hatálybalépésének napján a rövid távú 
tartózkodások esetében belső jogszabályaival összhangban mindkét Fél biztosítja a vízummentes 
utazás lehetőségét a Felek állampolgárai számára.   Mindkét Fél időben, és amennyiben lehetséges, 
legalább három hónappal a követelmény hatálybalépése előtt értesíti a másik Felet az irányú 
szándékáról, hogy a másik Fél állampolgárainak rövid távú tartózkodás ára vonatkozóan 
vízumkötelezettséget vezessen be.   
2. A (3) bekezdésre és a FINPROV.10. cikkre [Az Unióhoz való jövőbeni csatlakozás] is 
figyelemmel, amennyiben az Egyesült Királyság úgy határoz, hogy a rövid távú tartózkodás 
tekintetében vízumkötelezetts éget vezet be valamely tagállam állampolgáraival szemben, ez a 
kötelezettség valamennyi tagállam állampolgáraira vonatkozik.  
 
292 
 3. E cikk nem sérti az Egyesült Királyság és Írország közötti közös utazási területre vonatkozó 
rendelkezéseket.  
  
 
293 
  
ÖTÖDIK TÁRGYKÖ R: HALÁSZAT  
Első fejezet: Bevezető rendelkezések  
FISH.1. cikk: A parti államokat megillető, a Felek által gyakorolt szuverén jogok  
A Felek megerősítik, hogy a parti államokat a felségvizeikben található élő erőforrások feltárásával, 
kiaknázásával, megóvásával és kezelésével kapcsolatban megillető szuverén jogokat a nemzetközi 
jog – és különösen az Egyesült Nemzetek 1982. december 10 -i Tengerjogi Egyezményének – elveivel 
összhangban és azoknak megfelelően kell gyakorolniuk.  
FISH.2. cikk: Célkitűzések  és elvek  
1.  A Felek együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy saját vizeikben a közös 
állományokra irányuló halászati tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatók 
legyenek, és hozzájáruljanak gazdasági és társadalmi előnyök elér éséhez, teljes mértékben 
tiszteletben tartva a független parti államok azon jogait és kötelezettségeit, amelyeket a Felek is 
gyakorolnak.  
2.  A Felek közös célkitűzése, hogy a közös állományokat olyan mértékben aknázzák ki, amely 
helyreállítja és a maximál is fenntartható hozamot biztosító biomasszaszint felett tartja a halászott 
fajok állományait.  
3.         Ennek során a Felek figyelembe veszik a következő elveket:  
(a) az elővigyázatossági megközelítés alkalmazása a halászati gazdálkodásban;  
(b) a közös állomány ok hosszú távú (környezeti, társadalmi és gazdasági) fenntarthatóságának és 
optimális hasznosításának előmozdítása túlzott kiaknázásuk nélkül;  
(c) a halászatra vonatkozó állományvédelmi és -gazdálkodási döntéseknek a rendelkezésre álló 
legjobb tudományos szakv éleményekre – elsősorban a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács 
(ICES) szakvéleményeire – történő alapozása;  
(d) a halászatban a szelektivitás biztosítása a növendék halak és az ívó halrajok védelme, valamint 
a nemkívánatos járulékos fogások elkerülése és csökkent ése érdekében;  
(e) a halászat tengeri ökoszisztémára gyakorolt káros hatásainak kellő figyelembevétele és 
minimalizálása, valamint annak figyelembevétele, hogy meg kell őrizni a tengeri biológiai 
sokféleséget;  
(f) arányos és megkülönböztetéstől mentes intézkedések  alkalmazása az élő tengeri erőforrások 
védelme és a halászati erőforrások kezelése érdekében, a Felek szabályozási autonómiájának 
megőrzése mellett;  
(g) a közös állományok védelme és a halászati gazdálkodás szempontjából lényeges teljes körű és 
pontos adatok összegyűjtésének és időben történő megosztásának biztosítása;  
(h) a halászati állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések betartásának biztosítása, valamint 
a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem; valamint  
 
294 
 (i) annak biztosítása, hogy a jóváhagyott intézkedéseket időben végrehajtsák a Felek szabályozási 
kereteiben.  
FISH.3. cikk: Fogalommeghatározások  
1. E tárgykör alkalmazásában:  
(a) „kizárólagos gazdasági övezet” (valamelyik Fél kizárólagos gazdasági övezete) alatt az Egyesü lt 
Nemzetek 1982. december 10 -i Tengerjogi Egyezményével összhangban az alábbi értendő:  
(i) az Unió  esetében  az uniós  tagállamok  által  az európai  területeikkel  szomszédos  
területeken  létrehozott  kizárólagos  gazdasági  övezetek;  
(ii) az Egyesült  Királyság  által  megállapított  kizárólagos  gazdasági  övezet;  
(b) „elővigyázatossági megközelítés a halászati gazdálkodásban”: olyan szemlélet, amely szerint a 
megfelelő tudományos információ hiánya nem indokolhatja a célfajok, kapcsolódó fajok vagy 
függő fajok, illetve a nem c élfajok és környezetük megőrzésére irányuló állománygazdálkodási 
intézkedések meghozatalának elhalasztását vagy elmaradását;  
(c) „közös állomány”: a Felek vizeiben élő halak, beleértve a külső vázas ehető vízi gerinctelenek 
valamennyi faját is, amelyek magukba n foglalják kagylókat és a rákféléket;  
(d) „teljes kifogható mennyiség” (TAC): egy meghatározott állományból (vagy állományokból) egy 
adott időszakban kifogható maximális mennyiség;  
(e) „kvótán kívüli állományok”: olyan állományok, amelyeket nem teljes kifogható m ennyiségek 
révén kezelnek;  
(f) „parti tenger” (valamelyik Fél parti tengere) alatt az Egyesült Nemzetek 1982. december 10 -i 
Tengerjogi Egyezményével összhangban az alábbi értendő:  
(i) az Unió  esetében  a FINPROV.1.  cikkének  [Területi  hatály]  (1) bekezdésétől  eltérv e az 
uniós  tagállamok  által  az európai  területeikkel  szomszédos  területeken  kijelölt  parti  
tenger;  
(ii) az Egyesült  Királyság  által  kijelölt  parti  tenger;  
(g) „vizek” (valamelyik Fél vizei):  
(i) az Unió tekintetében, a FINPROV.1. cikkének [Területi hatály] (1) bekezdés étől eltérve, 
a tagállamok kizárólagos gazdasági övezetei és parti tengerei;  
(ii) az Egyesült Királyság tekintetében annak kizárólagos gazdasági övezete és parti 
tengere, kivéve a FISH.8. cikk [A vizekhez való hozzáférés], a FISH.9. cikk 
[Kompenzációs intézkedé sek a hozzáférés visszavonása vagy csökkentése esetén] és a 
FISH.4. melléklet [Jegyzőkönyv a vizekhez való hozzáférésről] alkalmazásában a 
Guernsey Bailiffséggel, a Jersey Bailiffséggel és a Man -szigettel szomszédos parti 
tengert;  
(h) „hajó” (valamelyik Fél ha jója):  
 
295 
 (i) az Egyesült Királyság esetében az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő, az 
Egyesült Királyságban, a Guernsey Bailiffségben, a Jersey Bailiffségben vagy a Man -
szigeten lajstromozott és az Egyesült Királyság valamely halászati közigazgatási sz erve 
által engedélyezett halászhajó;  
(ii) az Unió esetében valamely tagállam lobogója alatt közlekedő és az Európai Unióban 
lajstromozott halászhajó.  
Második fejezet: Megőrzés és fenntartható kiaknázás  
FISH.4. cikk: Halászati gazdálkodás  
1.  A Felek maguk határ oznak a vizeikre alkalmazandó intézkedésekről a FISH.2. cikk 
[Célkitűzések és elvek] (1) és (2) bekezdésében meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében 
és a FISH.2. cikk [Célkitűzések és elvek] (3) bekezdésében említett elvek figyelembevételével.  
2.  A Felek az (1) bekezdés szerinti intézkedéseket a rendelkezésre álló legjobb tudományos 
szakvéleményekre alapozzák.  
A Felek nem alkalmazzák az (1) bekezdésben említett intézkedéseket a másik Fél hajóira saját 
vizeiken, kivéve, ha ugyanezeket az intézke déseket saját hajóikra is alkalmazzák.  
A második albekezdés nem érinti a Feleknek a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 
megállapodásból, az Északkelet -atlanti Halászati Bizottság ellenőrzési és végrehajtási rendszeréből, 
az Északnyugat -atlanti Ha lászati Szervezet állományvédelmi és végrehajtási intézkedéseiből, 
valamint az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságnak a kikötő szerinti államok 
által a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályoz ására és 
felszámolására hozandó intézkedésekről szóló 18 -09 számú ajánlásából eredő kötelezettségeit.  
A halászati szakbizottság módosíthatja a harmadik albekezdésben említett, előzetesen meglévő 
nemzetközi kötelezettségek jegyzékét.  
3.  Mindkét Fél értesíti a másik Felet az (1) bekezdésben említett olyan új intézkedésekről, 
amelyek valószínűsíthetően érintik a másik Fél hajóit, elegendő időt hagyva a másik Félnek arra, 
hogy ezen intézkedések alkalmazása előtt észrevételeket tegyen vagy pontosítást ké rjen.  
FISH.5. cikk: Engedélyek, megfelelés és végrehajtás  
1. Amennyiben a hajók a FISH.8. cikk [A vizekhez való hozzáférés] és a FISH.10. cikk [Hozzáférés 
a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man -sziget vizeihez] alapján halászhatnak a másik Fél  
vizein:  
(a) mindkét Fél kellő időben közli a másik Féllel azon hajók jegyzékét, amelyek tekintetében 
halászati engedélyeket vagy jogosítványokat kíván kérni; és  
(b) a másik Fél kiadja a halászati engedélyeket vagy jogosítványokat.  
2.  Mindkét Fél megtesz minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy hajói betartsák 
a másik fél vizein rájuk alkalmazandó szabályokat, beleértve az engedélyekre vagy jogosítványokra 
vonatkozó feltételeket is.  
Harmadik fejezet: A vizekhez és erőforrásokhoz való hozzáférésre vo natkozó rendelkezések  
 
296 
 FISH.6. cikk: Halászati lehetőségek  
1. A Felek minden év január 31 -ig együttműködnek a konzultációk menetrendjének 
meghatározásában azzal a céllal, hogy a következő évre vagy évekre megállapodjanak a FISH.1. 
mellékletben szereplő állomá nyokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségekről. A menetrendnek 
figyelembe kell vennie a többi parti állam közötti egyéb olyan éves konzultációkat, amelyek érintik az 
egyik vagy mindkét Felet.  
2. A Felek évente konzultációt folytatnak annak érdekében, hogy m inden év december 10 -ig 
megegyezzenek a következő évre vonatkozó teljes kifogható mennyiségekről a FISH.1. mellékletben 
felsorolt állományok tekintetében. Ez magában foglalja a prioritásokról szóló korai véleménycserét, 
amint beérkeznek a teljes kifogható mennyiségekre vonatkozó szakvélemények. A Felek e teljes 
kifogható mennyiségekről az alábbiak szerint állapodnak meg:  
(a) a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények és egyéb releváns tényezők alapján, 
ideértve a társadalmi -gazdasági szempontokat is ; és 
(b) a Felek által jóváhagyott, az állományvédelemre és -gazdálkodásra vonatkozó többéves 
stratégiáknak megfelelően.  
3. A Felek részesedését a FISH.1. mellékletben felsorolt állományokra vonatkozó teljes 
kifogható mennyiségekből az említett mellékletben megha tározott kvótahányadok szerint kell 
felosztani.  
4. Az éves konzultációk többek között a következőkre is kiterjedhetnek:  
(a) az egyik Fél teljes kifogható mennyiségekből való részesedéseinek átadása a másik Félnek;  
(b) azon állományok jegyzéke, amelyek halászata tilo s; 
(c) a teljes kifogható mennyiség meghatározása a FISH.1. vagy FISH.2. mellékletben fel nem sorolt 
valamennyi állomány tekintetében, valamint a Felek részesedése az említett állományokból;  
(d) a halászati gazdálkodással kapcsolatos intézkedések, ideértve adott e setben a halászati 
erőkifejtési korlátokat is;  
(e) a Felek kölcsönös érdeklődésére számot tartó egyéb, az e tárgykör mellékleteiben 
felsoroltaktól eltérő állományok.  
5. A Felek – bármelyik Fél kérésére – konzultációkat tarthatnak abból a célból, hogy 
megállapodja nak a módosított teljes kifogható mennyiségekről.  
6. A Felek küldöttségvezetői elkészítik és aláírják az e cikk alapján folytatott konzultációk 
eredményeként a Felek között létrejött megállapodásokat rögzítő írásbeli jegyzőkönyvet.  
7. A FISH.3. mellékletben fels orolt állományokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek 
meghatározása vagy módosítása előtt mindkét Fél kellő időben értesíti a másik Felet.  
8. A Felek megállapodnak abban, hogy létrehoznak egy mechanizmust a halászati lehetőségek 
Felek közötti évközi önkén tes átadására, amelyre minden évben sor kerül. E mechanizmus 
részleteiről a halászati szakbizottság határoz. A Felek mérlegelik annak lehetőségét, hogy e 
 
297 
 mechanizmus révén piaci értéken átadják az olyan állományokra vonatkozó halászati lehetőségeket, 
amely eket alulhalásznak vagy várhatóan alulhalásznak.  
FISH.7. cikk: Ideiglenes teljes kifogható mennyiségek  
1. Amennyiben a Felek december 10 -ig nem jutnak megegyezésre a FISH.1. mellékletben vagy a 
FISH.2A. vagy 2B. mellékletben szereplő valamely állományra vonatkozó teljes kifogható 
mennyiségről, haladéktalanul újrakezdik a konzultációkat annak érdekében, hogy megállapodjanak a 
szóban forgó teljes kifogható mennyiségről.  A Felek gyakran egyeztetnek egymással abból a célból, 
hogy minden lehetőséget körüljárva  megvizsgálják, miként juthatnak megállapodásra lehető 
legrövidebb időn belül.  
 
2. Ha a FISH.1. mellékletben vagy a FISH.2A. és 2B. mellékletben szereplő bármely állomány 
esetében december 20 -ig nem állapítanak meg teljes kifogható mennyiséget, mindegyik Fél az ICES 
által ajánlott szintnek megfelelő, január 1 -jétől alkalmazandó ideiglenes teljes kifogható mennyiséget 
határoz meg.  
3. A (2) bekezdéstől eltérve a különleges állományokra vonatkozó teljes kifogható 
mennyiségeket az (5) bekezdés alapján elfogadott iránymutatásokkal összhangban kell 
meghatározni.  
4. E cikk alkalmazásában a „különleges állományok”:  
(a) azok az állományok, amelyek esetében az ICES szakvéleménye nulla értékű teljes kifogható 
mennyiséget javasol;  
(b) vegyes halászat keretében kifogott állományok, h a az adott állomány vagy a vegyes halászat 
valamely más célállománya veszélyeztetett; vagy  
(c) egyéb olyan állományok, amelyek a Felek megítélése szerint különleges elbánást igényelnek.  
5. A halászati szakbizottság 2021. július 1 -jéig iránymutatásokat fogad el a különleges 
állományokat érintő ideiglenes teljes kifogható mennyiségek meghatározására vonatkozóan.  
6. Minden év azon időszakában, amikor az ICES kibocsátja a teljes kifogható mennyiségekre 
vonatkozó szakvéleményeit, a Felek prioritásként megvitatják a különl eges állományok helyzetét és 
az (5) bekezdés szerint meghatározott bármely iránymutatás alkalmazását az ideiglenes teljes 
kifogható mennyiségek Felek általi megállapítására.  
7. Mindegyik Fél meghatározza az egyes ideiglenes teljes kifogható mennyiségekből val ó 
részesedését, amely nem lehet nagyobb meg az adott Félnek a megfelelő mellékletben rögzített 
részesedésénél.  
8. A (2), (3) és (7) bekezdésben említett ideiglenes teljes kifogható mennyiségek és 
részesedések addig alkalmazandók, amíg a Felek az (1) bekezdésb en foglaltak szerint megállapodásra 
nem jutnak.  
9. Mindkét Fél haladéktalanul értesíti a másik Felet a (2) és (3) bekezdés szerinti ideiglenes 
teljes kifogható mennyiségeiről és az egyes teljes kifogható mennyiségekből való, (7) bekezdés 
szerinti ideiglenes r észesedéséről.  
 
298 
 FISH.8. cikk: A vizekhez való hozzáférés  
1. Amennyiben megegyezés született a teljes kifogható mennyiségekről, mindkét Fél 
engedélyezi a másik Fél hajóinak, hogy abban az évben halászatot folytassanak az érintett ICES 
alterületeken található vi zein. A hozzáférést az éves konzultációk során meghatározott szinten és 
feltételek mellett kell megadni.  
2. A Felek éves konzultációk keretében további konkrét hozzáférési feltételekről állapodhatnak 
meg az alábbiakkal kapcsolatban:  
(a) a jóváhagyott halászati le hetőségek;  
(b) a FISH.16. cikk [Halászati szakbizottság] (1) bekezdésének c) pontja alapján kidolgozott, kvótán 
kívüli állományokra vonatkozó bármely többéves stratégia; és  
(c) a Felek által jóváhagyott bármely technikai és állományvédelmi intézkedés, a FISH.4. ci kk 
[Halászati gazdálkodás] sérelme nélkül.  
3. Az éves – többek között az e cikk (1) bekezdésében említett hozzáférési szintekre és 
feltételekre vonatkozó – konzultációkat a Felek jóhiszeműen folytatják le annak biztosítására, hogy a 
Felek érdekei kölcsönösen kielégítő egyensúlyba kerüljenek.  
4. A konzultációknak rendszerint azt kell eredményezniük, hogy mindkét Fél engedélyezi:  
(a) a FISH.1., FISH.2.A., 2.B. és 2F. mellékletekben felsorolt állományoknak az egymás kizárólagos 
gazdasági övezetében (vagy ha a hozzáférést a c) pont alapján engedélyezik, az említett 
pontban szereplő kizárólagos gazdasági övezetekben és körzetekben) folytatott halászatát 
olyan szinten, amely észszerű arányban áll a teljes kifogható mennyiségek Felekre eső 
részével;  
(b) a kvótán kívüli  halállományoknak az egymás kizárólagos gazdasági övezetében (vagy ha a 
hozzáférést a c) pont alapján engedélyezik, az említett pontban szereplő kizárólagos gazdasági 
övezetekben és körzetekben) folytatott halászatát olyan szinten, amely megfelel legalább az 
adott Fél által a másik Fél vizein a 2012 –2016 -os időszakban kifogott átlagos mennyiségnek; és  
(c) a jogosult hajók számára a Felek vizeihez való hozzáférést az ICES 4c és 7d –g körzetek 
alapvonaltól számított 6 –12 tengeri mérföldes sávjában, amennyiben az u niós halászhajók és 
az Egyesült Királyság halászhajói 2020. december 31 -én hozzáfértek e vizekhez.  
A c) pont alkalmazásában a „jogosult hajó” valamelyik Fél olyan hajója, amely a 2012 és 2016 
közötti évek közül négyben halászott az előző mondatban említett  övezetben, vagy az ilyen 
hajót közvetlenül helyettesítő hajó.  
A c) pontban említett éves konzultációk kiterjedhetnek a Felek közötti megfelelő pénzügyi 
kötelezettségvállalásokra és kvótaátadásokra.  
5. Az ideiglenes teljes kifogható mennyiség alkalmazása sorá n és a közösen jóváhagyott teljes 
kifogható mennyiség elfogadásáig a Felek ideiglenesen engedélyezik a halászatot az érintett ICES -
alterületeken az alábbiak szerint:  
(a) a FISH.1. mellékletben felsorolt állományok és a kvótán kívüli állományok esetében január 1-jétől 
március 31 -ig a (4) bekezdés a) és b) pontjában előírt szinten;  
 
299 
 (b) a FISH.2. mellékletben felsorolt állományok esetében január 1 -jétől február 14 -ig a (4) bekezdés 
a) pontjában előírt szinten;  és 
(c) a 6–12 tengeri mérföldes övezetben folytatott halászat tekintetében a (4) bekezdés c) pontjával 
összhangban január 1 -jétől január 31 -ig az említett övezetben az előző 3 hónapban kifogott 
átlagos havi mennyiségnek megfelelő szintű hozzáférés.  
Ez a hozzáférés az a) és b) pontban említett valamennyi érintett állo mány tekintetében arányos az 
éves teljes kifogható mennyiségnek az egyik Félre eső azon átlagos százalékos arányával, amelyet az 
említett Fél hajói a másik Félnek az ICES alterületeken található vizein az előző három naptári év 
azonos időszakában fogtak ki . Ugyanez értelemszerűen a kvótán kívüli halállományok halászatára is 
vonatkozik.  
A Felek az e bekezdés c) pontjában említett helyzet tekintetében január 15 -ig, a FISH.2. mellékletben 
felsorolt állományok vonatkozásában január 31 -ig, az összes többi állomány tekintetében pedig 
március 15 -ig értesítik a másik Felet a vizekhez való hozzáférés mértékét és feltételeit érintő azon 
változásokról, amelyek a c) pontban említett helyzet tekintetében február 1 -jétől, a FISH.2. 
mellékletben felsorolt állományok vonatkozásában február 15 -től, az érintett ICES alterületeken élő 
összes többi állomány tekintetében pedig áprilisi 1 -jétől alkalmazandók.  
6. A FISH.7. cikk [Ideiglenes teljes kifogható mennyiségek] (1) és (8) bekezdésének sérelme 
nélkül az (5) bekezdés c) po ntjában említett helyzet tekintetében egy hónapos időszakot követően, a 
FISH.2. mellékletben felsorolt állományok vonatkozásában egy másfél hónapos időszakot követően, 
az összes többi állomány tekintetében pedig egy három hónapos időszakot követően a Felek  arra 
törekednek, hogy megállapodjanak a halászati tevékenységeket érintő zavarok minimalizálása 
érdekében a megfelelő földrajzi szinten további ideiglenes hozzáférési szabályokról.  
 
7. Az (1) bekezdés szerinti hozzáférés megadásakor a Felek figyelembe veheti k, hogy az egyes 
hajók vagy hajócsoportok az előző évben megfeleltek -e a vizeiken alkalmazandó szabályoknak, 
valamint tekintetbe vehetik a másik Fél által a FISH.5. cikk [Engedélyek, megfelelés és végrehajtás] 
(2) bekezdése alapján az előző évben hozott in tézkedéseket.  
8. E. cikket a FISH.4. melléklet [Jegyzőkönyv a vizekhez való hozzáférésről] szerint kell 
alkalmazni.  
FISH.9. cikk: Kompenzációs intézkedések a hozzáférés visszavonása vagy csökkentése esetén  
1. Az egyik Fél (a továbbiakban: fogadó Fél) által a FISH.8. cikk [A vizekhez való hozzáférés] (5) 
bekezdése alapján küldött értesítést követően a másik Fél (a továbbiakban: halászó Fél) a vizekhez 
való hozzáférés mértékében és feltételeiben beálló változás gazdasági és társadalmi hatásával 
arányos kompenzác iós intézkedéseket hozhat. Ezt a hatást megbízható bizonyítékok alapján kell 
mérni, nem csupán feltételezések és távoli lehetőségek alapján. Előnyben részesítve azokat a 
kompenzációs intézkedéseket, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás működését, a  halászó 
Fél részben vagy egészben felfüggesztheti a vizeihez való hozzáférést és a halászati termékekre a 
GOODS.5. cikk [A vámok tilalma] alapján biztosított preferenciális tarifális elbánást.  
2. Az (1) bekezdésben említett kompenzációs intézkedés legkorá bban hét nappal azt követően 
léphet hatályba, hogy a halászó Fél értesítette a fogadó Felet az (1) bekezdés szerinti tervezett 
felfüggesztésről, és semmi esetre sem február 1 -jénél korábban a 8. cikk [A vizekhez való hozzáférés] 
(5) bekezdésének c) pontjáb an említett helyzettel összefüggésben, február 15 -énél korábban a 
 
300 
 FISH.2. melléklet tekintetében, illetve április 1 -jénél korábban az egyéb állományok tekintetében. A 
Felek a szakbizottság keretében haladéktalanul konzultációkat kezdenek egy kölcsönösen el fogadott 
megoldás megtalálása érdekében. Az említett értesítésben meg kell jelölni:  
(a) azt az időpontot, amelytől a halászó Fél be kívánja vezetni a felfüggesztést; és  
(b) a felfüggesztendő kötelezettségeket és a tervezett felfüggesztés mértékét.  
3.           A kompenzációs intézkedésekről szóló, (2) bekezdés szerinti értesítést követően a fogadó Fél 
a hatodik rész I. címének [Vitarendezés] INST.14. cikke [Választottbírósági eljárás] alapján kérheti 
választottbíróság létrehozását az INST.13. cikk [Konzultációk] sz erinti konzultáció igénybevétele 
nélkül. A választottbíróság csak azt vizsgálhatja felül, hogy a kompenzációs intézkedések 
megfelelnek -e az (1) bekezdésnek. A választottbíróság a hatodik rész I. címének [Vitarendezés] 
INST.19. cikke [Sürgős eljárások] alka lmazásában sürgős ügyként kezeli a kérdést.  
4.  Ha az (1) bekezdésben említett kompenzációs intézkedések meghozatalának feltételei már nem 
teljesülnek, az ilyen intézkedéseket haladéktalanul vissza kell vonni.  
5. A (3) bekezdés szerinti eljárás során a halászó Féllel szemben tett ténymegállapítást 
követően a fogadó Fél a választottbíróság határozatának meghozatalától számított 30 napon belül 
kérheti a választottbíróságot, hogy határozza meg az e megállapodás szerinti kötelezettségek 
felfüggesztésének oly an mértékét, amely nem haladja meg a kompenzációs intézkedések 
alkalmazásából eredő hatálytalanításnak vagy gyengítésnek megfelelő mértéket, amennyiben úgy 
ítéli meg, hogy a kompenzációs intézkedések jelentős mértékben összeegyeztethetetlenek az (1) 
bekezd éssel. A kérelemben az (1) bekezdésben meghatározott elvekkel és az INST.34C. cikkben [A 
kötelezettségek felfüggesztése az LPFS.3.12. cikk (12) bekezdése, a FISH.9. cikk (5) bekezdése és a 
FISH.14. cikk (7) bekezdése alkalmazásában] meghatározott vonatkozó  elvekkel összhangban kell 
javaslatot tenni a felfüggesztés mértékére. A fogadó Fél az e megállapodásból eredő 
kötelezettségeket a választottbíróság által meghatározott felfüggesztési mérték szerint, legkorábban 
15 nappal az ilyen értelmű határozat meghoza tala után függesztheti fel.  
 
6.           A Felek nem hivatkozhatnak a WTO -megállapodásra vagy bármely más nemzetközi 
megállapodásra annak érdekében, hogy megakadályozzák a másik Felet az e cikk szerinti 
kötelezettségek felfüggesztésében.  
FISH.10. cikk: Ho zzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man -sziget vizeihez  
1. A FISH.8. cikk [A vizekhez való hozzáférés] (1) és (3) –(7) bekezdésétől, a FISH.9. cikktől 
[Kompenzációs intézkedések a hozzáférés visszavonása vagy korlátozása esetén] és a FISH.4. 
melléklettől [Jegyzőkönyv a vizekhez való hozzáférésről] eltérve mindkét Fél engedélyezi a másik Fél 
hajói számára a vizein folytatott halászatot olyan mértékben, amely tükrözi azon halászati 
tevékenység tényleges mértékét és jellegét, amelyet a 20 17. február 1 -jétől 2020. január 31 -ig tartó 
időszakban a másik Fél jogosult hajói az említett vizeken a 2020. január 31 -én érvényben lévő 
szabályok szerint igazolhatóan végeztek.  
2. E cikk alkalmazásában, és amennyiben az e tárgykör többi cikke alkalmazan dó az e cikkben 
megállapított hozzáférési szabályokkal kapcsolatban:  
(a) „jogosult hajó”: a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség, a Man -sziget vagy valamely tagállam 
vizeivel szomszédos parti tengeren folytatott halászati tevékenység vonatkozásában bármely  
olyan hajó, amely az e területtel vagy tagállammal szomszédos parti tengeren a 2017. február 1. 
 
301 
 és 2020. január 31. közötti időszakban a január 31 -én végződő három 12 hónapos időszak 
bármelyikében legalább 10 napig halászati tevékenységet folytatott;  
(b) „hajó” (valamelyik Fél hajója): az Egyesült Királyság tekintetében az Egyesült Királyság lobogója 
alatt közlekedő és a Guernsey Bailiffségben, a Jersey Bailiffségben vagy a Man -szigeten 
lajstromozott és az Egyesült Királyság halászati hatósága által engedélyez ett halászhajó.  
(c) „vizek” (valamelyik Fél vizei):  
(i) az Unió tekintetében a valamely tagállammal szomszédos parti tenger; és  
(ii) az Egyesült Királyság tekintetében a Guernsey Bailiffséggel , a Jersey Bailiffséggel vagy 
a Man -szigettel szomszédos parti tenger.  
3. A partnerségi tanács bármelyik Fél kérésére az e megállapodás hatálybalépésétől számított 
90 napon belül határoz arról, hogy e cikknek, a FISH.11. cikknek [A halászati termékek behozatalára 
és közvetlen kirakodására vonatkozó értesítési időszakok] és e tárgyk ör bármely más, az említett 
cikkekkel és az OTH.9. cikk [Földrajzi alkalmazás] (3) –(5) bekezdésével kapcsolatos rendelkezéseinek 
az alkalmazása a határozat meghozatalától számított 30 napon belül megszűnik a Guernsey 
Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Ma n-sziget közül egy vagy több tekintetében.  
4. A partnerségi tanács határozhat e cikknek, a FISH.11. cikknek [A halászati termékek 
behozatalára és közvetlen kirakodására vonatkozó értesítési időszakok] és e tárgykör bármely más 
rendelkezésének a módosításár ól, amennyiben azok az említett cikkekben előírt szabályokra 
vonatkoznak.  
FISH.11. cikk: A halászati termékek behozatalára és közvetlen kirakodására vonatkozó értesítési 
időszakok  
1. Az Unió a következő értesítési időszakokat alkalmazza az Egyesült Királyság lobogója alatt 
közlekedő, valamint a Guernsey Bailiffségben vagy a Jersey Bailiffségben lajstromozott hajók által az 
említett területekkel szomszédos parti tengeren vagy a valamely tagállammal szomszédos parti 
tengeren kifogott halászati termékekre:  
(a) előzet es értesítés küldése 3 –5 órával a friss halászati termékeknek az Unió területén történő 
kirakodása előtt;  
(b) a halászati termékek szállítmányainak közvetlenül tengeri úton történő szállításához szükséges 
hitelesített fogási tanúsítvány előzetes elküldése 1 –3 órával az Unió területére való belépés 
helyére történő érkezés becsült időpontja előtt.  
2. Kizárólag e cikk alkalmazásában „halászati termékek” alatt a tengeri halak, puhatestűek és 
rákfélék valamennyi faja értendő.  
FISH.12. cikk: Az állománygazdálkodási terü letek összehangolása  
1.  A Felek 2021. július 1 -jéig szakvéleményt kérnek az ICES -től a FISH.1. mellékletben csillaggal 
jelölt állományok tekintetében az ICES által használt állománygazdálkodási területek és értékelési 
egységek összehangolásáról.  
2.  Az (1 ) bekezdésben említett szakvélemény kézhezvételétől számított hat hónapon belül a 
Felek közösen áttekintik a szakvéleményt, majd közösen mérlegelik az érintett állománygazdálkodási 
 
302 
 területekkel kapcsolatos kiigazításokat azzal a céllal, hogy megállapodjana k a FISH.1. mellékletben 
meghatározott állományok és részesedések jegyzékét érintő módosításokról.  
FISH.13. cikk: A bizonyos egyéb állományokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek felosztása  
1. A bizonyos egyéb állományokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeknek a Felekre eső 
részét a FISH.2. melléklet határozza meg.  
2. Mindegyik Fél értesíti az érintett államokat és nemzetközi szervezeteket a FISH.2A –D. 
mellékletben szereplő kvótafelosztási megállapodás szerinti részesedéseiről.  
3. A FISH.2C. és 2D. mell ékletben szereplő részesedések bármely későbbi módosítása a 
megfelelő többoldalú fórumok hatáskörébe tartozik.  
4. A partnerségi tanács 16. cikk [Halászati szakbizottság] (3) bekezdése szerinti hatásköreinek 
sérelme nélkül a FISH.2A. és 2B. mellékletben szerep lő részesedéseinek 2026. június 30. utáni 
bármely módosítása a megfelelő többoldalú fórumok hatáskörébe tartozik.  
5. A FISH.2A –D. mellékletben szereplő állományokkal folytatott gazdálkodás kérdését mindkét 
Fél a FISH.2. cikkben [Célkitűzések és elvek] meghatá rozott célkitűzésekkel és elvekkel összhangban 
közelíti meg.  
Negyedik fejezet: Az irányítással kapcsolatos rendelkezések  
FISH.14. cikk: Korrekciós intézkedések és vitarendezés  
1. Az egyik Fél (a továbbiakban: az ellenérdekű Fél) e tárgykörnek való állítólagos  meg nem 
felelésével kapcsolatban (kivéve a (2) bekezdésben tárgyalt állítólagos mulasztásokat) a másik Fél (a 
továbbiakban: a panaszos Fél) az ellenérdekű Fél értesítését követően:  
(a) részben vagy egészben felfüggesztheti a vizeihez való hozzáférést és a hal ászati termékekre 
vonatkozóan a GOODS.5. cikk [A vámok tilalma] alapján biztosított preferenciális tarifális 
elbánást; és  
(b) ha úgy ítéli meg, hogy az a) pontban említett felfüggesztés nem arányos az állítólagos 
mulasztás gazdasági és társadalmi hatásával, ré szben vagy egészben felfüggesztheti az egyéb 
árukra vonatkozóan a GOODS.5. cikk [A vámok tilalma] alapján biztosított preferenciális 
tarifális elbánást; és  
(c) ha úgy ítéli meg, hogy az a) és b) pontban említett felfüggesztés nem arányos az állítólagos 
mulaszt ás gazdasági és társadalmi hatásával, a XI. cím kivételével [A nyílt és tisztességes 
versenyt lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételek és a fenntartható fejlődés] részben vagy 
egészben felfüggesztheti a második rész [Gazdasági partnerség] első tárgyköre [Ke reskedelem] 
alá tartozó kötelezettségeket. Ha az első tárgykör [Kereskedelem] alkalmazását teljes 
egészében felfüggesztik, akkor a harmadik tárgykör [Közúti közlekedés] alkalmazását is fel kell 
függeszteni.  
2. A FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség , a Jersey Bailiffség és a Man -sziget vizeihez], 
a FISH.11. cikk [A halászati termékek behozatalával és közvetlen kirakodásával kapcsolatos értesítési 
időszakok] vagy e tárgykör bármely más, az említett cikkekben előírt szabályokkal kapcsolatos 
rendelkezés ének az egyik Fél (a továbbiakban: az ellenérdekű Fél) általi állítólagos be nem tartásával 
összefüggésben a másik Fél (a továbbiakban: a panaszos Fél) egy értesítés küldését követően:  
 
303 
 (a) részben vagy egészben felfüggesztheti a vizeihez való hozzáférést a FIS H.10. cikk [Hozzáférés 
Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man -sziget vizeihez] értelmében;  
(b) ha úgy ítéli meg, hogy az a) pontban említett felfüggesztés nem arányos az állítólagos 
mulasztás gazdasági és társadalmi hatásával, részben vagy egészben felfüggesztheti a halászati 
termékekre vonatkozóan a GOODS.5. cikk [A vámok tilalma] alapján biztosított preferenciális 
tarifális elbánást;  
(c) ha úgy ítéli meg, hogy az a) és b) pontban említett felfüggesztés nem arányos az állítólagos 
mulasztás gazdasági és társadalmi hatásával, részben vagy egészben felfüggesztheti az egyéb 
árukra vonatkozóan a GOODS.5. cikk [A vámok tilalma] alapján biztosított preferenciális 
tarifális elbánást; és  
az (1) bekezdéstől eltérve a FISH.10. cikkben [Hozzáférés Guernsey Bailiffsé g, a Jersey Bailiffség és a 
Man -sziget vizeihez] vagy a FISH.11. cikkben [A halászati termékek behozatalával és közvetlen 
kirakodásával kapcsolatos értesítési időszakok] előírt szabályokat érintő korrekciós intézkedések 
vagy e tárgykör bármely más, az emlí tett cikkekben előírt szabályokkal kapcsolatos rendelkezéseit 
érintő korrekciós intézkedések nem hozhatók az említett szabályokhoz nem kapcsolódó tárgykör 
rendelkezéseinek valamelyik Fél általi állítólagos be nem tartásának eredményeként.  
3. Az (1) és (2) bekezdésben említett intézkedéseknek arányosnak kell lenniük az ellenérdekű 
Fél állítólagos mulasztásával és annak gazdasági és társadalmi hatásával.  
4. Az (1) és (2) bekezdés szerinti intézkedés legkorábban hét nappal azt követően léphet 
hatályba, hogy a panaszos Fél értesítette az ellenérdekű Felet a javasolt felfüggesztésről. A Felek a 
halászati szakbizottság keretében konzultálnak egymással annak érdekében, hogy kölcsönösen 
elfogadható megoldást találjanak. Az említett értesítésben meg kell jelölni:  
(a) azt, hogy a panaszos Fél szerint az ellenérdekű Fél miben nem tett eleget az előírásoknak;  
(b) azt az időpontot, amelytől a panaszos Fél be kívánja vezetni a felfüggesztést; valamint  
(c) a tervezett felfüggesztés mértékét.  
5.       A panaszos Fél a (4) bekezdés szerinti értesítéstől számított 14 napon belül köteles kifogást 
emelni az ellenérdekű Fél e tárgykörnek való, az (1) és (2) bekezdésben említett állítólagos meg nem 
felelése ellen azáltal, hogy a hatodik rész I. címének [Vitarendezés] INST.14. cikke [Válas ztottbírósági 
eljárás] értelmében kérelmezi egy választottbíróság létrehozását. Az e cikk szerinti választottbírósági 
eljáráshoz az INST.13. cikkben [Konzultációk] meghatározott előzetes konzultáció nélkül lehet 
folyamodni. A választottbíróság a hatodik ré sz I. címének [Vitarendezés] INST.19. cikke [Sürgős 
eljárások] alkalmazásában sürgős ügyként kezeli a kérdést.  
6. A felfüggesztés alkalmazását meg kell szüntetni, ha:  
(a) a panaszos Fél meggyőződött arról, hogy az ellenérdekű Fél eleget tesz az e tárgykör szer inti 
vonatkozó követelményeknek; vagy  
(b) a választottbíróság úgy határozott, hogy az ellenérdekű Fél nem mulasztotta el az e tárgykör 
szerinti vonatkozó kötelezettségeinek teljesítését.  
7. Az (5) bekezdés szerinti eljárás során a panaszos Féllel szemben tett  ténymegállapítást 
követően az ellenérdekű Fél a választottbíróság határozatának meghozatalától számított 30 napon 
 
304 
 belül kérheti a választottbíróságot, hogy határozza meg az e megállapodás szerinti kötelezettségek 
felfüggesztésének olyan mértékét, amely ne m haladja meg a kompenzációs intézkedések 
alkalmazásából eredő hatálytalanításnak vagy gyengítésnek megfelelő mértéket, amennyiben úgy 
ítéli meg, hogy a kompenzációs intézkedések jelentős mértékben összeegyeztethetetlenek az (1) és 
(2) bekezdéssel. A kérel emben az (1) és (2) bekezdésben meghatározott elvekkel és az INST.34C. 
cikkben [A kötelezettségek felfüggesztése az OTHS.3.12. cikk (12) bekezdése, a FISH.9. cikk (5) 
bekezdése és a FISH.14. cikk (7) bekezdése alkalmazásában] meghatározott vonatkozó elvekk el 
összhangban kell javaslatot tenni a felfüggesztés mértékére. Az ellenérdekű Fél az e megállapodásból 
eredő kötelezettségeket a választottbíróság által meghatározott felfüggesztési mérték szerint, 
legkorábban 15 nappal az ilyen értelmű határozat meghozat ala után függesztheti fel.  
8. A Felek nem hivatkozhatnak a WTO -megállapodásra vagy bármely más nemzetközi 
megállapodásra annak érdekében, hogy megakadályozzák a másik Felet az e cikk szerinti 
kötelezettségek felfüggesztésében.  
FISH.15. cikk: Adatmegosztás  
A Felek – a jogszabályaikban foglaltak figyelembevételével – megosztják egymással az e tárgykör 
végrehajtásának támogatásához szükséges információkat.  
FISH.16. cikk: Halászati szakbizottság  
1. A halászati szakbizottság többek között:  
(a) fórumot biztosíthat a fe nntartható halászati gazdálkodással kapcsolatos megbeszélésekhez és 
együttműködéshez;  
(b) mérlegelheti többéves állományvédelmi és -gazdálkodási stratégiák kidolgozását a teljes 
kifogható mennyiségek és egyéb állománygazdálkodási intézkedések megállapításának 
alapjaként;  
(c) többéves stratégiákat dolgoz ki  a kvótán kívüli állományok védelmére és kezelésére a FISH.8. 
cikk [A vizekhez való hozzáférés] (2) bekezdésének b) pontjában említettek szerint;  
(d) mérlegelheti a halászati gazdálkodásra és az állományvédelemre von atkozó intézkedéseket, 
ideértve a sürgősségi intézkedéseket és a halászat szelektivitását biztosító intézkedéseket;   
(e) mérlegelheti a tudományos célú, illetve a halászati gazdálkodás céljára történő adatgyűjtésre, 
az ilyen adatok megosztására  (beleértve a megfelelés nyomon követésével, ellenőrzésével és 
kikényszerítésével kapcsolatos információkat), valamint a tudományos testületekkel a 
rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekről folytatott konzultációra vonatkozó 
megközelítéseket;  
(f) mérlegelheti az alkalmazandó szabályoknak való megfelelés biztosítását célzó intézkedéseket, 
ideértve a közös ellenőrzési, nyomonkövetési és felügyeleti programokat, valamint a halászati 
lehetőségek felhasználásának nyomon követését, illetve az ellenőrzés t és a végrehajtást 
megkönnyítő adatcserét;  
(g) kidolgozhatja  a FISH.7. cikk [Ideiglenes teljes kifogható mennyiségek] (5) bekezdésében 
említett teljes kifogható mennyiségek megállapítására vonatkozó iránymutatásokat;  
(h) előkészítheti az éves konzultációkat;  
 
305 
 (i) mérlegelheti a kirakodási kikötők kijelölésével kapcsolatos kérdéseket, beleértve annak 
elősegítését, hogy a Felek időben értesítést küldjenek az ilyen kijelölésekről és a kijelöléseket 
érintő bármely változásról;  
(j) határidőket határozhat meg  a FISH.4. cikk [ Halászati gazdálkodás] (3) bekezdésében említett 
intézkedésekről szóló értesítés elküldésére, a FISH.5. cikk [Engedélyek, megfelelés és 
végrehajtás] (1) bekezdésében említett hajójegyzékek közlésére és a FISH.6. cikk [Halászati 
lehetőségek] (7) bekezdésébe n említett értesítés elküldésére vonatkozóan;  
(k) fórumot  biztosít a FISH.9. cikk [Kompenzációs intézkedések a hozzáférés visszavonása vagy 
csökkentése esetén] (2) bekezdése és a FISH.14. cikk [Korrekciós intézkedések és vitarendezés] 
(4) bekezdése szerinti ko nzultációkhoz;  
(l) iránymutatásokat  dolgoz ki a FISH.8. cikk [A vizekhez való hozzáférés] gyakorlati 
alkalmazásának támogatására;  
(m) kidolgozza a FISH.6. cikk [Halászati lehetőségek] (8) bekezdése szerinti mechanizmust a 
halászati lehetőségek Felek közötti évköz i önkéntes átadására; valamint  
(n) figyelemmel kíséri  a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a 
Man -sziget  vizeihez ] és a FISH.11. cikk [ A halászati termékek behozatalára és közvetlen 
kirakodására vonatkozó értesítési időszako k] alkalmazását és végrehajtását.  
2. A halászati szakbizottság elfogadhat intézkedéseket, köztük határozatokat és ajánlásokat:  
(a) a felek által a FISH.6. cikk [Halászati lehetőségek] szerinti  konzultációk eredményeként 
elfogadott ügyek rögzítésére ; 
(b) a jelen cikk (1) bekezdésének b), c), d), e), f), g), i), j), l), m) vagy n) pontjában említett bármely 
üggyel kapcsolatban;  
(c) a FISH.4. cikk [Halászati gazdálkodás] (2) bekezdésében említett, előzetesen meglévő 
nemzetközi kötelezettségek jegyzékének  módosí tására;  
(d) az e tárgykör  szerinti fenntartható halászati gazdálkodás terén folyó együttműködés bármely 
más szempontjával kapcsolatban; valamint  
(e) a FISH.18. cikk [Felülvizsgálati záradék] szerinti felülvizsgálat pontos szabályairól.  
3.  A partnerségi  tanács hat áskörrel rendelkezik a FISH.1., a FISH.2. és a FISH.3. melléklet 
módosítására.  
FISH.17. cikk: Felmondás  
1. A Felek bármelyike  bármikor felmondhatja ezt a tárgykört diplomáciai csatornákon keresztül 
küldött írásbeli értesítéssel a FINPROV.8. cikk [A megállapodás felmondása] és az OTH.10. cikk [A 
második rész felmondása] sérelme nélkül. Ebben az esetben az első tárgykör [Kereskede lem], a 
második tárgykör [Légi közlekedés], a harmadik tárgykör [Közúti közlekedés] és ez a tárgykör 
[Halászat] az értesítés időpontját követő kilencedik hónap első napján hatályát veszti.  
2.     Abban az esetben , ha e tárgykör a FINPROV.8. cikk [A megálla podás felmondása] (1) bekezdése 
vagy az OTH.10. cikk [A második rész felmondása] értelmében megszűnik, a Felek által a jelen 
 
306 
 tárgykörben arra az évre vonatkozóan vállalt kötelezettségek, amikor a tárgykör hatályát veszti, az év 
végéig alkalmazandók maradna k.  
3. Az (1) bekezdéstől  eltérve a második tárgykör [Légi közlekedés] továbbra is hatályban 
maradhat, ha a Felek megállapodnak abban, hogy beleillesztik a XI. cím [A nyílt és tisztességes 
versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfelté telek] vonatkozó részeit . 
4. Az (1) –(3) bekezdéstől eltérve és a FINPROV. 8. cikk [A megállapodás felmondása] és az 
OTH.10. cikk [A második rész felmondása] sérelme nélkül:  
(a) a Felek eltérő megállapodása hiányában a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey 
Bailiffség és a Man -sziget vizeihez], a FISH.11. cikk [A halászati termékek behozatalára és 
közvetlen kirakodására vonatkozó értesítési időszakok] és e tárgykör bármely más, az említett 
cikkekhez kapcsolódó rendelkezése mindaddig hatál yban marad, amíg:  
(i) valamelyik fél fel nem mondja azokat a másik  félhez  intézett,  három  éves  felmondási  
időt adó írásbeli  értesítéssel;  vagy  
(ii) addig a napig, amikor az OTH.9. cikk [Földrajzi alkalmazás] (3) –(5) bekezdése hatályát 
veszti, ha ez a korábbi  időpon t. 
(b) a (4) bekezdés a) pontjának i. alpontja alkalmazásában felmondási értesítést lehet küldeni a 
Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man -sziget közül egy vagy több  terület 
tekintetében, a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jers ey Bailiffség és a Man -
sziget vizeihez], a FISH.11. cikk [A halászati termékek behozatalára és közvetlen kirakodására 
vonatkozó értesítési időszakok] és e tárgykör bármely más, az említett cikkekhez kapcsolódó 
rendelkezése pedig továbbra is hatályban marad  azokon a területeken, amelyekre a 
felmondási értesítés nem vonatkozik; valamint  
(c) a (4) bekezdés a) pontjának ii. alpontja alkalmazásában ha az OTH.9. cikk [Földrajzi alkalmazás] 
(3)–(5) bekezdése hatályát veszti a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség é s a Man -sziget 
közül egy vagy több (de nem az összes) terület tekintetében, a FISH.10. cikk [Hozzáférés a 
Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man -sziget vizeihez], a FISH.11. cikk [A halászati 
termékek behozatalára és közvetlen kirakodására vonat kozó értesítési időszakok] és e 
tárgykör bármely más, az említett cikkekhez kapcsolódó rendelkezése továbbra is hatályban 
marad azokon a területeken, ahol az OTH.9. cikk [Földrajzi alkalmazás] (3) –(5) bekezdése 
hatályban marad.  
FISH.18. cikk: Felülvizsgála ti záradék  
1. A Felek a partnerségi tanácson belül  közösen felülvizsgálják e tárgykör végrehajtását négy 
évvel a FISH.4. melléklet [Jegyzőkönyv a vizekhez való hozzáférésről] 1. cikkében említett kiigazítási 
időszak vége után, azzal a céllal, hogy mérlegeljék, lehet -e a rendelkezéseket – köztük a vizekhez  való 
hozzáféréssel kapcsolatosakat – még jobban kodifikálni és még jobban megerősíteni.  
2. Újabb felülvizsgálat az előző felülvizsgálat lezárása után négy évvel végezhető . 
3. A Felek  a halászati szakbizottság révén előre eldöntik a felülvizsgálat végzésének pontos 
szabályait.  
4. A felülvizsgálatnak lehetővé kell tennie többek között a következők értékelését az előző 
évekhez képest:  
 
307 
 (a) az egymás vizeihez való hozzáférésre vonatkozó, a FISH.8 . cikk [A vizekhez való hozzáférés] 
szerinti rendelkezések ; 
(b) a teljes kifogható mennyiségekből való, a FISH.1., 2. és 3. mellékletben meghatározott való 
részesedések ; 
(c) a FISH.6. cikk [Halászati lehetőségek] (4) bekezdése szerinti éves konzultációk keretében 
végrehajtott átadások és egyéb, a FISH.6. cikk [Halászati lehetőségek] (8) bekezdése szerinti 
átadások száma  és mértéke;  
(d) az éves teljes kifogható mennyiségek ingadozása ; 
(e) mennyire felel meg  a két Fél a tárgykör rendelkezéseinek, továbbá a Felek  hajói menny ire 
tartják be a másik Fél vizein rájuk alkalmazandó szabályokat;  
(f) a tárgykör hatályába tartozó együttműködés jellege  és mértéke; valamint  
(g) bármely más elem, amelyről a Felek előzetesen, a halászati szakbizottságon keresztül 
döntenek.  
FISH.19. cikk: Kapcsola t más megállapodásokkal  
1. A (2) bekezdésre is figyelemmel  ez a tárgykör nem sért semmilyen más létező, az egyik Fél 
hajóinak a másik Fél halászati joghatósága alatt álló területen folytatott halászatáról szóló 
megállapodást.  
2. Ez a tárgykör felvált minden léte ző megállapodást és megegyezést a Guernsey Bailiffség, a 
Jersey Bailiffség vagy a Man -sziget melletti parti tengeren, uniós halászhajók által folytatott halászati 
tevékenység, valamint egyesült királyságbeli, Guernsey Bailiffségben, a Jersey Bailiffségben vagy  a 
Man -szigeten lajstromozott hajók által valamely tagállam melletti parti tengeren folytatott halászati 
tevékenység tekintetében, és ezek helyébe lép. Abban az esetben azonban, ha a partnerségi tanács a 
FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség,  a Jersey Bailiffség és a Man -sziget vizeihez] (3) 
bekezdésével összhangban úgy határoz, hogy a megállapodás alkalmazása a Guernsey Bailiffség, a 
Jersey Bailiffség vagy a Man -sziget tekintetében megszűnik, annak a területnek, illetve azoknak a 
területeknek  a tekintetében, amelyre vonatkozóan ilyen határozat született, a vonatkozó 
megállapodásokat vagy megegyezéseket ez a tárgykör nem váltja fel és nem lép a helyükbe.  
HATODIK TÁRGYKÖR: EGYÉB RENDELKEZÉSEK  
OTH.1. cikk: Fogalommeghatározások  
Eltérő rendelkezés  hiányában e megállapodás második része, a vámügyekre vonatkozó kölcsönös 
közigazgatási segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv, valamint a hozzáadottérték -adó területén 
folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókb ól, 
vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló 
jegyzőkönyv alkalmazásában:  
(a) „mezőgazdasági áru”: a mezőgazdasági megállapodás 1. mellékletében felsorolt termék;  
(b) „vámhatóság”:  
 
308 
 (i) az Európai Unió esetében a z Európai Bizottság vámügyekért felelős szolgálatai vagy 
adott esetben a tagállamok vámigazgatásai és a vámjogszabályok alkalmazására és 
érvényesítésére felhatalmazással rendelkező egyéb hatóságai, és  
(ii) az Egyesült Királyság esetében Őfelsége Adó - és Vámhiv atala, valamint a vámügyekért 
felelős bármely más hatóság;  
(c) „vám”: bármely olyan vám vagy díj, amelyet egy áru behozatalára vagy azzal kapcsolatban 
vetnek ki, de nem foglalja magában a következőket:  
(i) a valamilyen belső adóval egyenértékű díjak, amelyeket a második rész első tárgyköre I. 
címének GOODS.4. cikkével [A belső adózással és szabályozással kapcsolatos nemzeti 
elbánás] összhangban vetnek ki;  
(ii) az 1994. évi GATT -tal, a dömpingellenes megállapodás sal, továbbá a mezőgazdasági 
megállapodással, a szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló 
megállapodással vagy a védintézkedésekről szóló megállapodással összhangban 
alkalmazott dömpingellenes, különleges védintézkedési, kiegyenlítő vagy védővámo k; 
vagy   
(iii) a behozatalra vagy az azzal kapcsolatban kivetett olyan díj vagy egyéb teher, amelynek 
összege a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségére korlátozódik;  
(d) „CPC”: ideiglenes központi termékosztályozás (Statistical Papers, M sorozat, 77. sz.,  
Nemzetközi Gazdasági és Szociális Ügyek Főosztálya, az ENSZ Statisztikai Bizottsága, New York, 
1991);  
(e)  „meglévő”: e megállapodás hatálybalépésének napján hatályban lévő;  
(f) „valamely Fél árui”: az 1994. évi GATT értelmében vett belföldi termékek, beleértve a z adott 
Fél származó áruit is;  
(g) „harmonizált rendszer” (a továbbiakban: HR): a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer, 
beleértve az ahhoz kapcsolódó, a Vámigazgatások Világszervezete által kidolgozott valamennyi 
jogi megjegyzést és a HR módosításait is;  
(h) „vámt arifaszám”: a harmonizált rendszer szerinti tarifális besorolási szám első négy 
számjegye;  
(i) „jogi személy”: olyan jogalany, amelyet az alkalmazandó jognak megfelelően hoztak létre vagy 
más módon szerveződött, függetlenül attól, hogy nyereségorientált -e vagy  sem, illetve hogy 
magán - vagy kormányzati tulajdonban van -e, ideértve bármely társaságot, trösztöt, 
partnerséget, közös vállalkozást, egyéni vállalkozást vagy társulást;  
(j) „intézkedés”: valamelyik Fél által hozott intézkedés, amely lehet törvény, rendelet, szabály, 
eljárás, határozat, közigazgatási rendelkezés, előírás vagy gyakorlat;71 
(k) „valamely Fél intézkedései”: a következők által elfogadott vagy fenntartott intézkedések:  
(i) központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok, illetve hatóságok; valamint  
                                                            
71  Az egyértelműség érdekében az „intézkedés” kifejezés magában foglalja a mulasztásokat is.  
 
309 
 (ii) a központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok vagy hatóságok által 
delegált jogosítványok alapján működő nem kormányzati testületek;  
„valamely Fél intézkedései”: az i. és ii. alpontban felsorolt szervezetek által elfogadott vagy 
fenntartott inté zkedések, amelyek közvetlenül vagy közvetve más szervezetek ezen 
intézkedésekkel kapcsolatos magatartásának utasítására, irányítására vagy ellenőrzésére 
irányulnak;  
(l) „valamely Fél természetes személye”72:  
(i) az Európai Unió esetében valamely tagállam állampolg árai annak jogszabályai73 
értelmében; valamint  
(ii) az Egyesült Királyság esetében a brit állampolgárok;  
(m) „személy”: természetes személy vagy jogi személy;  
(n) „állat - és növényegészségügyi intézkedések”: az SPS -megállapodás A. mellékletének (1) 
bekezdése szerinti i ntézkedés;  
(o) „harmadik ország”: e megállapodás területi hatályán kívül eső ország vagy terület;  
(p) „bécsi egyezmény”: az 1969. május 23 -án Bécsben kelt bécsi egyezmény a szerződések jogáról; 
valamint  
(q) „WTO”: Kereskedelmi Világszervezet.  
OTH.2. cikk: WTO -megállapodások  
E megállapodás alkalmazásában a WTO -megállapodásokra a következőképpen hivatkoznak:  
(a) „mezőgazdasági megállapodás”: a WTO -egyezmény 1A. mellékletében foglalt mezőgazdasági 
megállapodás;  
(b) „dömpingellenes megállapodás”: az 1994. évi GATT VI.  cikkének végrehajtásáról szóló 
megállapodás;  
(c) „GATS”: a WTO -egyezmény 1B. mellékletében foglalt, a szolgáltatások kereskedelméről szóló 
általános egyezmény;  
(d) „az 1994. évi GATT”: a WTO -egyezmény 1A. mellékletében foglalt, az 1994. évi Általános Vám - 
és Kere skedelmi Egyezmény;  
(e) „GPA”: a WTO -egyezmény 4. mellékletében foglalt, a közbeszerzésről szóló megállapodás74; 
                                                            
72  Nem tartoznak ide a FINPROV.1. cikk [Területi hatály] (3) bekezdésében említett területen tartózkodó 
természetes személyek.  
73  A „természete s személy” kifejezés magában foglalja azokat a személyeket is, akik állandó tartózkodási 
helye a Lett Köztársaság, de akik nem állampolgárai a Lett Köztársaságnak vagy bármely más országnak, és a 
Lett Köztársaság joga alapján jogosultak a nem állampolgárok nak kiállított útlevél (külföldiek útlevele) 
megszerzésére.  
 
310 
 (f) „védintézkedésekről szóló megállapodás”: a WTO -egyezmény 1A. mellékletében foglalt, a 
védintézkedésekről szóló megállapodás;  
(g) „SCM -megállapodás”: a W TO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, a támogatásokról és 
kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás;  
(h) „SPS -megállapodás”: a WTO -egyezmény 1A. mellékletében foglalt, az állat - és 
növényegészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodás;  
(i) „TBT -megállapodás”: a WTO -egyezmény 1A. mellékletében foglalt, a kereskedelem technikai 
akadályairól szóló megállapodás;  
(j) „TRIPS -megállapodás”: a WTO -egyezmény 1C.  mellékletében foglalt, a szellemitulajdon -jogok 
kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás; v alamint  
(k) „WTO -megállapodás”: a  Kereskedelmi Világszervezet létrehozásáról szóló,1994. április  15-én 
Marrakeshben aláírt Marrakeshi Egyezmény.  
OTH.3. cikk: Szabadkereskedelmi térség létrehozása  
A Felek a GATT 1994 XXIV. cikkének és a GATS V. cikkének megfelelően szabadkereskedelmi térséget 
hoznak létre.  
OTH.4. cikk: A WTO -megállapodással fennálló viszony  
A Felek megerősítik a WTO -egyezményből és más olyan megállapodásból fakadó, egymással 
szemben fennálló jogaikat és kötelezettségeket, amelyeknek részes Felei.  
 
E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy bármelyik Fél számára előírná, 
hogy a WTO -egyezmény szerinti kötelezettségeivel össze nem egyeztethető módon járjon el.  
OTH.4a.  cikk: A WTO ítélkezési gyakorlata   
Az e részben foglalt rendelkezések értelmezése és alkalmazása során figyelembe kell venni a WTO -
vizsgálóbizottságoknak és a  fellebbezési testületnek a WTO Vitarendezési Testülete által elfogadott 
jelentéseiben, valamint a vitarendezési egyetértés szerinti választottbírósági ítéletekben szereplő 
értelmezéseket.  
OTH.5. cikk: A kötelezettségek teljesítése  
A Felek elfogadnak az e részben meghatározott kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges bármilyen 
általános vagy külön intézkedést, beleértve azokat is, amelyek a központi kormány, regionális vagy 
helyi önkormányzatok és hatóságok, valamint ezek által átruházott hatáskörök alapjá n működő nem 
kormányzati testületek általi betartásuk biztosításához szükségesek.  
                                                                                                                                                                                         
74 Az egyértelműség kedvéért „GPA” alatt a közbeszerzésről szóló megállapodás módosításáról szóló, 2012. 
március 30 -án Genfben aláírt jegyzőkönyvvel módosított GPA értendő.  
 
311 
 OTH.7. cikk: Hivatkozás a jogszabályokra és egyéb megállapodásokra  
1. Amennyiben e megállapodás ebben a részben valamely Fél jogszabályaira és egyéb 
rendelkezéseire hivatkozik, a szóban forgó jogszabályok és egyéb rendelkezések – eltérő rendelkezés 
hiányában – úgy értendők, hogy azok magukban foglalják az őket érintő módosít ásokat.  
 
2. Amennyiben e megállapodás nemzetközi megállapodásokra hivatkozik vagy azokat részben 
vagy egészben belefoglalja ebbe a részbe, az ilyen rendelkezések – eltérő rendelkezés hiányában – 
úgy értendők, hogy azok a nemzetközi megállapodások magukban  foglalják az e megállapodás 
aláírásának napján vagy azt követően mindkét Fél számára hatályba lépő módosításokat vagy a 
helyükbe lépő megállapodásokat. Amennyiben az ilyen módosítások vagy új megállapodások 
kapcsán bármilyen kérdés merül fel e rész rendel kezéseinek végrehajtását vagy alkalmazását 
illetően, a Felek bármelyik Fél kérésére konzultációt folytathatnak egymással azzal a céllal, hogy 
szükség esetén kölcsönösen kielégítő megoldást találjanak.  
OTH.8. cikk: A partnerségi tanács feladatai a második r észben  
A partnerségi tanács a következő feladatokat láthatja el:  
 
(a) határozatokat fogadhat el az alábbiak módosításáról:  
(i) a második rész első tárgyköre I. címének második fejezete [Származási szabályok] és 
mellékletei, az ORIG.31. cikkel [E fejezet és mellékleteinek módosítása] összhangban;  
(ii) a TBT -[XX] és a TBT -[ZZ] mellékletben foglalt rendelkezések, a TBT.9. cikk 
[Együttműködés a piacfelügyelet és a nem élelmiszer jellegű termékek biztonsága és a 
megfelelés területén] (8) bekezdésével összhangban;  
(iii) az A . és a B. függelék, a TBT -5. melléklet [BORKERESKEDELEM] 2. cikkének 
[Termékmeghatározások, borászati eljárások és kezelések] (3) bekezdésével 
összhangban;  
(iv) a C. függelék, a TBT -5. melléklet [BORKERESKEDELEM] 3. cikkének [Tanúsítási előírások 
az egyes Felek  területére történő behozatal esetén] (3) bekezdésével összhangban;  
(v) az A., B., C. és D. függelék, a TBT -4. melléklet [BIOTERMÉKEK] 1. cikkével [Cél és hatály] 
összhangban;  
(vi) az 1 –3. függelék, a TBT -2. melléklet [GYÓGYSZEREK] 1. cikkével 
[Fogalommeghatározáso k] és 2. cikkével [Alkalmazási kör] összhangban;  
(vii) az engedélyezett gazdálkodókról szóló melléklet, a vámügyekre vonatkozó kölcsönös 
közigazgatási segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv, a hozzáadottérték -adó területén 
folytatott csalás elleni küzdelemről, val amint az adókból, vámokból és illetékekből 
eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló 
jegyzőkönyv, továbbá a CUSTMS.16. cikk [Ideiglenes behozatal] (2) bekezdésében 
meghatározott árujegyzék, a CUSTMS.21. cikkel [Módosítások] összhangban;  
(viii) a PPROC -1. MELLÉKLET B. szakaszának megfelelő alszakasza, a PPROC.18. cikkel [A 
PROC -1. MELLÉKLET B. szakaszának módosítása] összhangban;  
(ix) az ENER -1. melléklet [ENERGIAHORDOZÓK, SZÉNHIDROGÉNEK ÉS NYERSANYAGOK 
JEGYZÉKEI], az ENER -2. melléklet [E NERGETIKAI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI 
 
312 
 TÁMOGATÁSOK] és az ENER -3. melléklet [A HARMADIK FELEK HOZZÁFÉRÉSE ÉS A 
TULAJDONJOGI SZÉTVÁLASZTÁS INFRASTRUKTÚRÁKRA VALÓ ALKALMAZÁSÁNAK 
MELLŐZÉSE], az ENER.31. cikkel [Hatékony végrehajtás és módosítások] összhangban;  
(x) a 3. fejezet [Támogatások ellenőrzése] LPFS.3.2. cikkének [Hatály és kivételek] (4) 
bekezdése, a szóban forgó bekezdéssel összhangban, LPFS.3.3. cikke [Általános 
gazdasági érdekű szolgáltatások] (2) bekezdésének harmadik mondata, a szóban forgó 
bekezdés negyedi k mondatával összhangban, LPFS.3.3. cikkének [Általános gazdasági 
érdekű szolgáltatások] (3) bekezdése, a szóban forgó bekezdéssel összhangban, 
LPFS.3.5. cikke [Tiltott támogatások és feltételekhez kötött támogatások], a szóban 
forgó cikk (1) bekezdésével összhangban, valamint LPFS.3.11. cikke [Behajtás], a 
szóban forgó cikk (7) bekezdésével összhangban;  
(xi) a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man -sziget 
vizeihez], a FISH.11. cikk [A halászati termékek behozatalára és köz vetlen kirakodására 
vonatkozó értesítési időszakok] és az ötödik tárgykör [Halászat] bármely egyéb 
rendelkezése, a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a 
Man -sziget vizeihez] (4) bekezdésével összhangban;  
(xii) a FISH.1., a FIS H.2. és a FISH.3. melléklet, a FISH.16. cikk [Halászati szakbizottság] (3) 
bekezdésével összhangban;  
(xiii) bármilyen egyéb rendelkezés, jegyzőkönyv, függelék vagy melléklet, amelyre 
vonatkozóan e megállapodás második része rendelkezik ilyen határozat elfogadásának 
lehetőségéről;  
(b) határozatokat fogadhat el az e megállapodás második részében foglalt rendelkezések 
értelmezésével kapcsolatban.  
OTH.9. cikk: Földrajzi alkalmazás  
1.  Az e megállapodásban foglalt, az árukkal kapcsolatos tarifális elbánást – beleértve a 
származási szabályokat és az elbánás ideiglenes felfüggesztését – érintő rendelkezések – az Unió 
vonatkozásában – az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és a 
tanácsi rendelet75 4. cikkében meghatározott azon uniós vá mterületekre területeire is 
alkalmazandók, amelyek nem tartoznak a hetedik rész [Záró rendelkezések] FINPROV.1. cikke 
[Területi hatály] a) pontjának hatálya alá.   
2.  A FINPROV.1. cikk [Területi hatály] (2), (3) és (4) bekezdésének sérelme nélkül a Felekne k az 
e rész szerinti jogai és kötelezettségei az egyes Felek parti tengerein túli olyan területeken is 
alkalmazandók – ideértve e területek tengerfenekét és altalaját –, amelyek felett a Fél szuverén 
jogokat vagy joghatóságot gyakorol a nemzetközi jog alap ján, ideértve az Egyesült Nemzetek 1982. 
december 10 -én, Montego Bay -ben kelt Tengerjogi Egyezményét, valamint a Félnek a nemzetközi 
joggal összhangban álló jogszabályait és egyéb rendelkezéseit is.76 
                                                            
75 Az Európai Parlament é s a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex 
létrehozásáról (átdolgozás) (EUHL L 269., 2013.10.10., 1. o.).  
76Az egyértelműség kedvéért az Európai Unió esetében „az egyes Felek parti tengerein túli területek” alatt az 
Európai Unió t agállamainak megfelelő területei értendők.  
 
313 
 3.   A (4) bekezdésben foglalt kivételeket is figyelembe  véve a IV. cím [Árukereskedelem] 1. 
fejezete [NTMA], 2. fejezete [Származási szabályok] és 5. fejezete [Vámügyek és a kereskedelmi 
eljárások egyszerűsítése], valamint az említett fejezetekhez csatolt jegyzőkönyvek és mellékletek az 
Egyesült Királyság teki ntetében a FINPROV.1. cikkének [Területi hatály] (2) bekezdésében említett 
területekre is alkalmazandók. E célból a FINPROV.1 cikkének [Területi hatály] (2) bekezdése szerinti 
területeket az Egyesült Királyság vámterülete részének kell tekinteni. A FINPROV .1. cikk [Területi 
hatály] (2) bekezdésében említett területek vámhatóságai felelősek e fejezeteknek, valamint az e 
fejezetekhez csatolt jegyzőkönyveknek és mellékleteknek a saját területükön történő alkalmazásáért 
és végrehajtásáért. A szóban forgó rendel kezésekben a „vámhatóságra” való hivatkozásokat ennek 
megfelelően kell értelmezni. Az e fejezetek, valamint a hozzájuk csatolt jegyzőkönyvek és 
mellékletek alapján benyújtott kérelmeket, illetve közleményeket ugyanakkor az Egyesült Királyság 
vámhatósága ke zeli. 
4.  A második rész első tárgyköre IV. címe [Árukereskedelem] 5. fejezetének [Vámügyek és a 
kereskedelmi eljárások egyszerűsítése] CUSTMS.9 cikke [Engedélyezett gazdálkodók], a CUSTMS -1. 
MELLÉKLET [Engedélyezett gazdálkodók] és a hozzáadottérték -adó t erületén folytatott közigazgatási 
együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókból, vámokból és illetékekből eredő 
követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv nem alkalmazandó 
a Jersey Bailiffségre és a  Guernsey Bailiffségre.  
5.  A második rész első tárgyköre IV. címének [Árukereskedelem] 3. [SPS] és 4. [TBT] fejezete, 
valamint e fejezetek mellékletei az Egyesült Királyság tekintetében a FINPROV.1. cikk [Területi 
hatály] (2) bekezdésében említett terüle tekre is alkalmazandók. A FINPROV.1. cikk [Területi hatály] 
(2) bekezdésében említett területek hatóságai felelősek e fejezeteknek, valamint e fejezetek 
mellékleteinek a saját területükön történő alkalmazásáért és végrehajtásáért, és a vonatkozó 
hivatkozás okat ennek megfelelően kell értelmezni. Az e fejezetek, valamint e fejezetek mellékletei 
alapján benyújtott kérelmeket, illetve közleményeket ugyanakkor az Egyesült Királyság hatóságai 
kezelik.  
6.  A FINPROV.8. cikk [A megállapodás felmondása] és az OTH.10 . cikk [A második rész 
felmondása] sérelme nélkül, amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, e cikk (3) –(5) 
bekezdése az alábbiak közül a korábbi időpontig marad hatályban:  
(a) a másik Félnek küldött írásbeli felmondást követő hároméves időszak lejárta; v agy 
(b) az az időpont, amikor a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a 
Man -sziget vizeihez], a FISH.11. cikk [A halászati termékek behozatalára és közvetlen 
kirakodására vonatkozó értesítési időszakok] vagy az ötödik tárgykör  [Halászat] bármely 
egyéb, az említett cikkekben meghatározott szabályokra vonatkozó rendelkezése hatályát 
veszti.  
7.  A (6) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a felmondás a Guernsey Bailiffség, a Jersey 
Bailiffség és a Man -sziget közül egyre vagy többre  is vonatkozhat, és azokon a területeken, 
amelyekre nem vonatkozik a felmondás, e cikk (3) –(5) bekezdése továbbra is hatályban marad.  
8. A (6) bekezdés b) pontjának alkalmazásában, amennyiben a FISH.10. cikk [Hozzáférés a 
Guernsey Bailiffség, a Jersey Bail iffség és a Man -sziget vizeihez], a FISH.11. cikk [A halászati termékek 
behozatalára és közvetlen kirakodására vonatkozó értesítési időszakok] és az ötödik tárgykör 
                                                                                                                                                                                         
 
 
314 
 [Halászat] bármely egyéb, az említett cikkekben meghatározott szabályokra vonatkozó rendelk ezése 
hatályát veszti a Guernsey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man -sziget közül egy vagy több (de nem 
az összes) tekintetében, e cikk (3) –(5) bekezdése továbbra is hatályban marad azon területek 
tekintetében, ahol a FISH.10. cikk [Hozzáférés a Guern sey Bailiffség, a Jersey Bailiffség és a Man -
sziget vizeihez], a FISH.11. cikk [A halászati termékek behozatalára és közvetlen kirakodására 
vonatkozó értesítési időszakok] és az ötödik tárgykör [Halászat] bármely egyéb, az említett cikkekben 
meghatározott szabályokra vonatkozó rendelkezése hatályban marad.  
OTH.10. cikk: A második rész felmondása  
A FINPROV.8. cikk [A megállapodás felmondása] sérelme nélkül a Felek diplomáciai csatornákon 
keresztül küldött írásbeli értesítéssel bármikor felmondhatják ezt a ré szt. Ebben az esetben e rész az 
értesítés időpontját követő kilencedik hónap első napján hatályát veszti. A negyedik tárgykör [A 
szociális biztonsági rendszerek koordinálása és a rövidtávú látogatásokra vonatkozó vízumok] és a 
szociális biztonsági rendszer ek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv e cikk alapján nem mondható fel.  
  
 
315 
 HARMADIK RÉSZ: BŰNÜLDÖZÉSI EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS BÜNTETŐÜGYEKBEN FOLYTATOTT 
IGAZSÁGÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS  
I. CÍM: ÁLTALÁNOS RE NDELKEZÉSEK  
LAW.GEN.1. cikk: Célkitűzés  
1. E rész célkitűzése az egyré szről a tagállamok és az uniós intézmények, szervek és hivatalok, 
másrészről az Egyesült Királyság közötti bűnüldözési és igazságügyi együttműködés biztosítása a 
bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és büntetőeljárás alá vonása, valamint a 
pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megakadályozása és az ellenük való küzdelem terén.  
2. E rész kizárólag az egyrészről az Egyesült Királyság, másrészről az Unió és a tagállamok 
közötti bűnüldözési együttműködésre és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre 
vonatkozik. Nem alkalmazandó sem a tagállamok között, sem a tagállamok és az uniós intézmények, 
szervek és hivatalok között felmerülő helyzetekre, sem pedig az e területen eljáró, a 
nemzetbiztonság védelméért felelős hatóságok tevékenységei re. 
LAW.GEN.2. cikk: Fogalommeghatározások  
E rész alkalmazásában:  
(a) „harmadik ország”: az Államoktól eltérő ország;  
(b) „személyes adatok különleges kategóriái”: a faji vagy etnikai származásra, politikai 
véleményre, vallási vagy világnézeti meggyőződésre vagy szakszervezeti tagságra utaló 
személyes adatok, valamint a természetes személyek egyedi azonosítását célzó genetikai és 
biometrikus adatok, az egészségügyi adatok és a természetes személyek szexuális életére vagy 
szexuális irányultságára vonatkozó személye s adatok;  
(c) „genetikai adat”: egy természetes személy örökölt vagy szerzett genetikai jellemzőire 
vonatkozó minden olyan személyes adat, amely az adott személy fiziológiájára vagy egészségi 
állapotára vonatkozó egyedi információt hordoz, és amely elsősorban az említett természetes 
személyből vett biológiai minta elemzéséből ered;  
(d) „biometrikus adat”: egy természetes személy testi, fiziológiai vagy viselkedési jellemzőire 
vonatkozó minden olyan sajátos technikai eljárásokkal nyert személyes adat, amely lehetővé  
teszi vagy megerősíti a természetes személy egyedi azonosítását, mint például az arckép vagy 
a daktiloszkópiai adat;  
(e) „adatkezelés”: a személyes adatokon vagy adatállományokon automatizált vagy nem 
automatizált módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, így a gyűjtés, 
rögzítés, rendszerezés, tagolás, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, lekérdezés, betekintés, 
felhasználás, közlés továbbítás, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel 
útján, összehangolás vagy összekapcsolás,  korlátozás, törlés, illetve megsemmisítés;  
(f) „adatvédelmi incidens”: a biztonság olyan sérülése, amely a továbbított, tárolt vagy más 
módon kezelt személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítését, elvesztését, 
megváltoztatását, jogosulatlan közlésé t vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférést 
eredményezi;  
 
316 
 (g) „nyilvántartási rendszer”: a személyes adatok bármely módon – centralizált, decentralizált 
vagy funkcionális vagy földrajzi szempontok szerint – tagolt állománya, amely meghatározott 
ismérvek al apján hozzáférhető;  
(h) „bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság”: az INST.2. cikkel 
[Bizottságok] e néven létrehozott bizottság.  
LAW.GEN.3. cikk: Az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelme  
1. Az e részben előírt együttműködés  azon alapul, hogy a Felek és a tagállamok régóta 
tiszteletben tartják a demokráciát, a jogállamiságot, valamint az egyének alapvető jogainak és 
szabadságainak védelmét, többek között az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és az emberi 
jogok európai egy ezményében foglaltak szerint, továbbá jelentőséget tulajdonítanak az említett 
egyezményben foglalt jogok és szabadságok hazai érvényesítésének.  
2. E rész egyetlen rendelkezése sem érinti a különösen az emberi jogok európai 
egyezményében, valamint az Unió és t agállamai esetében az Európai Unió Alapjogi Chartájában 
tükröződő alapvető jogok és jogelvek tiszteletben tartásának kötelezettségét.  
LAW.GEN.4. cikk: A személyes adatok védelme  
8. Az e részben előírt együttműködés azon alapul, hogy a Felek régóta elkötelezet tek a 
személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása mellett.  
9. E magas szintű védelem tükrözése érdekében a Felek biztosítják, hogy az e rész alapján 
kezelt személyes adatokra hatékony biztosítékok vonatkozzanak a Felek adatkezelési rendszereiben, 
beleértve a következőket:  
(a) a személyes adatok kezelése jogszerűen és tisztességesen, az adattakarékosság, a célhoz 
kötöttség, a pontosság és a tárolás korlátozásának elvével összhangban történjen;  
(b) a személyes adatok különleges kategóriáinak kezelése csak a szü kséges mértékben, és az 
adatkezelés konkrét kockázataihoz igazított megfelelő biztosítékok mellett legyen 
megengedett;  
(c) a vonatkozó technikai és szervezési intézkedések révén biztosított legyen az adatkezelés 
kockázatának megfelelő biztonsági szint, különös en a személyes adatok különleges 
kategóriáinak kezelése tekintetében;  
(d) az érintettek számára érvényesíthető hozzáférési, helyesbítési és törlési jogokat biztosítsanak, 
azokra az esetleges jogszabályi korlátozásokra is figyelemmel, amelyek egy demokratikus 
társadalomban a fontos közérdekű célok védelméhez szükséges és arányos intézkedéseknek 
minősülnek;  
(e) amennyiben egy adatvédelmi incidens kockázatot jelent a természetes személyek jogaira és 
szabadságaira nézve, indokolatlan késedelem nélkül értesítsék az ille tékes felügyeleti 
hatóságot az incidensről; amennyiben az incidens valószínűsíthetően magas kockázattal jár a 
természetes személyek jogaira és szabadságaira nézve, az érintetteket is értesítsék, 
figyelemmel azokra az esetleges jogszabályi korlátozásokra, a melyek egy demokratikus 
társadalomban a fontos közérdekű célok védelméhez szükséges és arányos intézkedéseknek 
minősülnek;  
 
317 
 (f) a harmadik országba irányuló adattovábbítás csak az adattovábbításnak megfelelő feltételek 
és biztosítékok mellett legyen engedélyezh ető, biztosítva, hogy a védelem szintje ne sérüljön;  
(g) az adatvédelmi biztosítékoknak való megfelelés felügyeletét és az adatvédelmi biztosítékok 
érvényesítését független hatóságok biztosítsák; valamint  
(h) az érintettek számára érvényesíthető jogokat biztosítsa nak a hatékony közigazgatási és 
bírósági jogorvoslathoz az adatvédelmi biztosítékok megsértése esetén.  
10. Egyrészről az Egyesült Királyság, másrészről – bármely tagállama nevében is – az Unió értesíti 
a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó s zakbizottságot az e rész szerinti 
együttműködésre alkalmazandó adatvédelmi szabályok végrehajtásának felügyeletéért és 
betartásának biztosításáért felelős felügyeleti hatóságokról. A felügyeleti hatóságok 
együttműködnek az e résznek való megfelelés biztosí tása érdekében.  
11. A személyes adatok védelmére vonatkozóan e részben meghatározott rendelkezések 
alkalmazandók a személyes adatok részben vagy egészben automatizált módon történő kezelésére, 
valamint azoknak a személyes adatoknak a nem automatizált módon tör ténő kezelésére, amelyek 
valamely nyilvántartási rendszer részét képezik, vagy amelyeket egy nyilvántartási rendszer részévé 
kívánnak tenni.  
12. E cikk nem érinti az e részben foglalt, a személyes adatok kezelésére vonatkozó különös 
rendelkezések alkalmazását.  
LAW.GEN.5. cikk: Az együttműködés hatálya abban az esetben, ha egy tagállam már nem vesz részt 
az uniós jog szerinti hasonló intézkedésekben  
1. E cikk abban az esetben alkalmazandó, ha egy tagállam a továbbiakban megszünteti 
részvételét az e rész bármely vonatkozó rendelkezéséhez hasonló, a bűnüldözési és a 
büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos uniós jogi rendelkezésekben, 
vagy nem élvez ilyen rendelkezések szerinti jogokat.  
2. Az Egyesült Királyság írásban értesítheti az Uniót a rról a szándékáról, hogy az adott tagállam 
tekintetében megszünteti e rész vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását.  
3. A (2) bekezdés szerinti értesítés az értesítésben meghatározott napon lép hatályba, amely 
nem lehet korábbi annál az időpontnál, amikor a ta gállam megszünteti részvételét az (1) 
bekezdésben említett uniós jogi rendelkezésekben, vagy a továbbiakban nem élvezi az azokból eredő 
jogokat.  
4. Amennyiben az Egyesült Királyság e cikk értelmében értesítést küld arról a szándékáról, hogy 
megszünteti e rész  vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását, a bűnüldözési és igazságügyi 
együttműködéssel foglalkozó szakbizottság összeül, hogy eldöntse, milyen intézkedésekre van 
szükség annak biztosításához, hogy az e rész alapján kezdeményezett, a megszüntetés által éri ntett 
együttműködést megfelelő módon lezárják. Az e rész vonatkozó rendelkezései szerinti 
együttműködés keretében kapott valamennyi személyes adat tekintetében ezen vonatkozó 
rendelkezések hatályának megszűnését megelőzően a Felek minden esetben biztosítjá k, hogy a 
megszűnés hatálybalépését követően fennmaradjon az a védelmi szint, amely mentén a személyes 
adatokat továbbították.  
5. Az Unió diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesíti az Egyesült Királyságot arról az 
időpontról, amikor a tagállam ismét r észt vesz a szóban forgó uniós jogi rendelkezésekben, vagy 
 
318 
 ismét élvezi az azokból eredő jogokat. E rész vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazását az említett 
napon, vagy ha az későbbi, az értesítés napját követő hónap első napján vissza kell állítani.  
6. E cik k alkalmazásának elősegítése érdekében az Unió értesíti az Egyesült Királyságot, ha egy 
tagállam a továbbiakban megszünteti részvételét az e rész vonatkozó rendelkezéseihez hasonló, a 
bűnüldözési és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel  kapcsolatos uniós jogi 
rendelkezésekben, vagy nem élvez ilyen rendelkezések szerinti jogokat.  
II. CÍM: A DNS -ADATO K, AZ UJJNYOMATOK ÉS  A GÉPJÁRMŰ -NYILVÁNT ARTÁSI ADATOK CSERÉJ E  
LAW.PRUM.5. cikk: Célkitűzés  
E cím célkitűzése, hogy kölcsönös együttműködést hozzon létre egyrészről az Egyesült Királyság, 
másrészről a tagállamok között a DNS -profilok, a daktiloszkópiai adatok és egyes belföldi gépjármű -
nyilvántartási adatok automatizált továbbítása tekintetében.  
LAW.PRUM.6. cikk: Fogalommeghatározások  
E cím alk almazásában:  
(a) „illetékes bűnüldöző hatóság”: olyan belföldi rendőrség, vám - vagy egyéb hatóság, amely a 
belső jog alapján jogosult bűncselekmények vagy bűnözői tevékenység felderítésére, 
megelőzésére és kivizsgálására, valamint felügyelet gyakorlására és il yen cselekmények 
vonatkozásában kényszerítő intézkedések meghozatalára; e cím alkalmazásában a különösen 
nemzetbiztonsági kérdésekkel foglalkozó ügynökségek, szervek vagy egyéb egységek nem 
minősülnek illetékes bűnüldöző hatóságnak;  
(b) a LAW.PRUM.8. cikkben [ DNS -profilok automatizált keresése], a LAW.PRUM.9. cikkben [DNS -
profilok automatizált összehasonlítása], a LAW.PRUM.12. cikkben [Daktiloszkópiai adatok 
automatizált keresése] és a LAW.PRUM.17. cikkben [Végrehajtási intézkedések] említett 
„keresés” és „össz ehasonlítás”: a valamely Állam által átadott DNS -adatok vagy daktiloszkópiai 
adatok és egy, több vagy valamennyi más Állam adatbázisaiban tárolt DNS -adatok vagy 
daktiloszkópiai adatok közötti egyezés megállapítására alkalmazott eljárások;  
(c) a LAW.PRUM.15 cik kben [Gépjármű -nyilvántartási adatok automatizált keresése] említett 
„automatizált keresés”: egy, több vagy valamennyi más Állam adatbázisaiba való betekintésre 
alkalmazott online hozzáférési eljárás;  
(d) „a DNS nem kódoló szakasza”: olyan kromoszóma -régiók, a melyekről genetikai információ 
nem íródik át, azaz nem ismert, hogy a szervezet funkcionális jellemzőit hordoznák;  
(e) „DNS -profil”: az elemzett emberi DNS -minta nem kódoló szakaszának azonosító jellemzőit – 
azaz a különböző DNS helyeken (lókuszokon) az adott molekuláris szerkezetet – megjelenítő 
betű - vagy számkód;  
(f) „DNS -referenciaadatok”: DNS -profil és hivatkozási szám; a DNS -referenciaadatok kizárólag a 
DNS nem kódoló szakaszai alapján létrehozott DNS -profilokat és egy hivatkozási számot 
tartalmaznak; a DNS -referenciaadatok nem tartalmazhatnak olyan adatokat, amelyek alapján 
az adatalany közvetlenül azonosítható; a természetes személyekhez nem kapcsolható DNS -
referenciaadatok (nem azonosított DNS -profilok) e minőségének felismerhetőnek kell lennie;  
(g) „referencia  DNS -profil”: azonosított személy DNS -profilja;  
 
319 
 (h) „nem azonosított DNS -profil”: bűncselekmények esetén folytatott nyomozások során a 
nyomokból gyűjtött, és nem azonosított személyhez tartozó DNS -profil;  
(i) „megjegyzés”: egy Állam által belföldi adatbázisában a DNS -profilon történt bejegyzés, amely 
azt jelzi, hogy egy másik Állam által végzett keresés vagy összehasonlítás e DNS -profilra 
vonatkozóan már egyezést mutatott;  
(j) „daktiloszkópiai adat”: ujjnyomatok, látens ujjnyomatok, tenyérnyomatok, látens 
tenyérnyomato k, valamint ezek sablonjai (kódolt ujjlenyomat -jellemzők (minutiae)), ha azokat 
automatizált adatbázisban tárolják és kezelik;  
(k) „daktiloszkópiai referenciaadat”: daktiloszkópiai adat és hivatkozási szám; a daktiloszkópiai 
referenciaadatok nem tartalmazhatna k olyan adatokat, amelyek alapján az adatalany 
közvetlenül azonosítható; a természetes személyekhez nem kapcsolható daktiloszkópiai 
referenciaadat (nem azonosított daktiloszkópiai adat) e minőségének felismerhetőnek kell 
lennie;  
(l) „gépjármű -nyilvántartási a datok”: a LAW -1. melléklet 3. fejezetében meghatározott adatok;  
(m) a LAW.PRUM.8. cikk [DNS -profilok automatizált keresése] (1) bekezdésének második 
mondatában, a LAW.PRUM.12. cikk [Daktiloszkópiai adatok automatizált keresése] első 
bekezdésének második mondat ában és a LAW.PRUM.15. cikk [Gépjármű -nyilvántartási adatok 
automatizált keresése] (1) bekezdésében hivatkozott „egyedi eset”: egyetlen nyomozás vagy 
vádhatósági akta; ha egy ilyen állomány egynél több DNS -profilt, daktiloszkópiai adatot vagy 
gépjármű -nyilvántartási adatot tartalmaz, azok egyben, egy kérelemként továbbíthatók;  
(n) „laboratóriumi tevékenység”: tárgyakon hagyott nyomok felkutatásakor és megtalálásakor, 
valamint a DNS -profilokra és daktiloszkópiai adatokra vonatkozó igazságügyi bizonyítékok 
előhí vásakor, elemzésekor és értelmezésekor, laboratóriumban végzett bármilyen 
tevékenység szakértői vélemény nyilvánítása vagy igazságügyi bizonyítékok cseréje céljából;  
(o) „laboratóriumi tevékenység eredménye”: bármilyen analitikai eredmény és közvetlenül 
kapcsolódó értelmezés;  
(p) „igazságügyi szakértő”: az illetékes bűnüldöző vagy igazságügyi hatóságok kérésére 
laboratóriumi tevékenységet végző bármilyen magán - vagy állami szervezet;  
(q) „belföldi akkreditáló testület”: egy Állam olyan egyedüli testülete, amely a z Állam által 
ráruházott hatáskörében az akkreditálást végzi;  
LAW.PRUM.7. cikk: Belföldi DNS -elemzési állományok létrehozása  
1. Az Államok belföldi DNS -elemzési állományokat nyitnak és vezetnek a bűncselekmények 
tekintetében végzett nyomozás céljára.  
2. E cím vé grehajtása céljából az Államok biztosítják az (1) bekezdésben említett belföldi DNS -
elemzési állományaikból származó DNS -referenciaadatok rendelkezésre állását.  
3. Az Államok bejelentik azokat a belföldi DNS -elemzési állományokat, amelyekre a 
LAW.PRUM.7. cikk  [Belföldi DNS -elemzési állományok létrehozása] – LAW.PRUM.10. cikk [Sejtanyag 
összegyűjtése és DNS -profilok átadása], valamint a LAW.PRUM.13. cikk [Nemzeti kapcsolattartó 
pontok], a LAW.PRUM.14. cikk [További személyes adatok és egyéb információk szolgált atása] és a 
 
320 
 LAW.PRUM. 17. cikk [Végrehajtási intézkedések] alkalmazandó, valamint a LAW.PRUM.8. cikk [DNS -
profilok automatizált keresése] (1) bekezdésében említett automatizált keresés feltételeit.  
LAW.PRUM.8. cikk: DNS -profilok automatizált keresése  
1. Bűncs elekmények esetében folytatott nyomozások érdekében az Államok lehetővé teszik 
más Államok – a LAW.PRUM.13. cikkben [Nemzeti kapcsolattartó pontok] említett – nemzeti 
kapcsolattartó pontjai számára a DNS -elemzési állományaikban lévő referenciaadatokhoz val ó 
hozzáférést, és felhatalmazzák őket a DNS -profilok összehasonlításával történő automatizált keresés 
végzésére. Keresést csak egyedi esetekben és a megkereső Állam belső jogával összhangban lehet 
folytatni.  
2. Amennyiben az automatizált keresés eredményeként  valamely átadott DNS -profil egyezést 
mutat a megkeresett Állam állományában rögzített DNS -profilokkal, a megkeresett Állam 
automatizált módon megküldi a megkereső Állam nemzeti kapcsolattartó pontja részére azokat a 
DNS -referenciaadatokat, amelyek alapján  a találatot elérték. Ha nincs egyezés, erről automatikus 
értesítést kell küldeni.  
LAW.PRUM.9. cikk: DNS -profilok automatizált összehasonlítása  
1. Bűncselekmények esetében folytatott nyomozások érdekében az Államok nemzeti 
kapcsolattartó pontjaikon keresztül összehasonlítják nem azonosított DNS -profiljaik DNS -profiljait az 
egyéb belföldi DNS -elemzési állományok referenciaadataiból származó valamennyi DNS -profillal, az 
érintett Államok között kölcsönösen elfogadott gyakorlati szabályokkal összhangban. A DNS -
profilokat automatizált módon kell átadni és összehasonlítani. Nem azonosított DNS -profilokat 
összehasonlítás céljára kizárólag akkor kell átadni, ha arról a megkereső Állam belső joga 
rendelkezik.  
2. Ha valamely Állam az (1)  bekezdésben említett összehasonlítás  eredményeként úgy találja, 
hogy a részére egy másik Állam által átadott DNS -profilok bármelyike megegyezik valamely, a saját 
DNS -elemzési állományában lévővel, haladéktalanul átadja ezen másik Állam kapcsolattartó 
pontjának azokat a referenciaadatokat, am elyek alapján az egyezést találták.  
LAW.PRUM.10. cikk: Sejtanyagok gyűjtése és DNS -profilok átadása  
Ha folyamatban lévő nyomozások vagy büntetőeljárások során valamely – a megkeresett Állam 
területén tartózkodó – egyén tekintetében nem áll rendelkezésre DN S-profil a megkeresett Állam 
területén, a megkeresett Állam az egyéntől származó sejtanyag gyűjtését és vizsgálatát, valamint az 
így kapott DNS -profil átadását magában foglaló jogsegélyt nyújt a megkereső Államnak, amennyiben  
(a) a megkereső Állam meghatározza  a kérelem célját;  
(b) a megkereső Állam belső jogának megfelelően nyomozást elrendelő határozatot vagy az 
illetékes hatóság által kiadott nyilatkozatot mutat be, amely igazolja, hogy a sejtanyag 
gyűjtésére és vizsgálatára vonatkozó követelmények teljesülnének , amennyiben az egyén a 
megkereső Állam területén tartózkodna; valamint  
(c) a megkeresett Állam joga szerint a sejtanyag gyűjtésére és vizsgálatára, valamint az így kapott 
DNS -profil átadására vonatkozó követelmények teljesülnek.  
 
321 
 LAW.PRUM.11. cikk: Daktiloszk ópiai adatok  
E cím végrehajtása érdekében az Államok biztosítják a bűncselekmények megelőzése és kivizsgálása 
céljából létrehozott belföldi automatizált ujjnyomat -azonosító rendszer állományából származó 
daktiloszkópiai referenciaadatok rendelkezésre állását.  
LAW.PRUM.12. cikk: Daktiloszkópiai adatok automatizált keresése  
1. Bűncselekmények megelőzése és vizsgálata érdekében az Államok lehetővé teszik más 
Államok – a LAW.PRUM.13. cikkben [Nemzeti kapcsolattartó pontok] említett – nemzeti 
kapcsolattartó po ntjai számára az általuk e célra létrehozott automatizált daktiloszkópiai azonosító 
rendszerben lévő referenciaadatokhoz való hozzáférést, és felhatalmazzák őket daktiloszkópiai 
adatok összehasonlításával történő automatizált keresés végzésére. Keresést cs ak egyedi esetekben 
és a megkereső Állam belső jogával összhangban lehet folytatni.  
2. A daktiloszkópiai adatoknak a megkeresett Állam kezelésében lévő referenciaadatokkal való 
megfelelésének megerősítését a megkereső Állam nemzeti kapcsolattartó pontja végzi  az 
egyértelmű egyezéshez szükséges referenciaadatok automatizált átadása révén.  
LAW.PRUM.13. cikk: Nemzeti kapcsolattartó pontok  
1. A LAW.PRUM.8. [DNS -profilok automatizált keresése], LAW.PRUM.9. [DNS -profilok 
automatizált összehasonlítása] és LAW.PRUM.12. [Daktiloszkópiai adatok automatizált keresése] 
cikkben említett adatok átadása céljából az Államok nemzeti kapcsolattartó pontokat jelölnek ki.  
2. E cím alkalmazásában a tagállamok tekintetében az Unión belüli hasonló adatcserére kijelölt 
nemzeti kapcsolatta rtó pontokat nemzeti kapcsolattartó pontoknak kell tekinteni.  
3. A nemzeti kapcsolattartó pontok hatáskörét az alkalmazandó belső jog határozza meg.  
LAW.PRUM.14. cikk: További személyes adatok és egyéb információk átadása  
Amennyiben a LAW.PRUM.8. cikkben [D NS-profilok automatizált keresése], a LAW.PRUM.9. cikkben 
[DNS -profilok automatizált összehasonlítása] és a LAW.PRUM.12. cikkben [Daktiloszkópiai adatok 
automatizált keresése] említett eljárás DNS -profilok vagy daktiloszkópiai adatok közötti egyezést 
mutat , a további rendelkezésre álló személyes adatok és a referenciaadatokkal kapcsolatos egyéb 
információk átadását a megkeresett Állam belső joga – beleértve a jogi segítségnyújtásra vonatkozó 
szabályokat – szabályozza, a LAW.PRUM.17. cikk [Végrehajtási intéz kedések] (1) bekezdésének 
sérelme nélkül.  
LAW.PRUM.15. cikk: Gépjármű -nyilvántartási adatok automatizált keresése  
1. A bűncselekmények megelőzése és nyomozása, valamint a megkereső Állam bíróságainak 
vagy ügyészségének a hatáskörébe tartozó egyéb jogsértések  kezelése, továbbá a közbiztonság 
fenntartása érdekében az Államok lehetővé teszik más Államok – (2) bekezdésben említett – nemzeti 
kapcsolattartó pontjai számára az alábbi belföldi gépjármű -nyilvántartási adatokhoz való 
hozzáférést, és felhatalmazzák őket  egyedi esetekben automatizált keresés végzésére:  
(a) tulajdonosokra vagy üzemben tartókra vonatkozó adatok; valamint  
(b) gépjárművekre vonatkozó adatok.  
 
322 
 2. Az (1) bekezdés értelmében keresés csak teljes alvázszámmal vagy teljes forgalmi 
rendszámmal és a megkere ső Állam belső jogával összhangban végezhető.  
3. Az (1)  bekezdésben említett adatok átadása céljából az Államok kijelölnek egy, a más 
Államoktól beérkező kérelmekkel foglalkozó nemzeti kapcsolattartó pontot. A nemzeti 
kapcsolattartó pontok hatáskörét az al kalmazandó belső jog határozza meg.  
LAW.PRUM.16. cikk: Laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértők akkreditálása  
1. Az Államok biztosítják, hogy a laboratóriumi tevékenységet végző igazságügyi szakértőiket 
egy belföldi akkreditáló testület az EN ISO/IEC 17025 szabványnak megfelelően akkreditálja.  
2. Minden Állam biztosítja, hogy a más Államokban működő, laboratóriumi tevékenységet 
végző akkreditált igazságügyi szakértők eredményeit a bűncselekmények megelőzéséért, 
kivizsgálásáért és eljárás alá vonás áért felelős hatóságaik egyenértékűnek ismerjék el az EN ISO/IEC 
17025 szabványnak megfelelően akkreditált, laboratóriumi tevékenységet végző hazai igazságügyi 
szakértők eredményeivel.  
3. Az Egyesült Királyság illetékes bűnüldöző hatóságai az e cikk (1) bekez désében említett 
intézkedések Egyesült Királyság általi végrehajtása és alkalmazása előtt nem végeznek a 
LAW.PRUM.8. cikk [DNS -profilok automatizált keresése], a LAW.PRUM.9. cikk [DNS -profilok 
automatizált összehasonlítása] és a LAW.PRUM.12. cikk [Daktilos zkópiai adatok automatizált 
keresése] szerinti kereséseket és automatizált összehasonlítást.  
4. Az (1) és (2) bekezdés nem érinti a bizonyítékok bírói értékelésére vonatkozó belső jogi 
szabályokat.  
5. Az Egyesült Királyság közli a bűnüldözési és igazságügyi együ ttműködéssel foglalkozó 
szakbizottsággal az e cikk rendelkezéseinek végrehajtása és alkalmazása érdekében elfogadott főbb 
rendelkezések szövegét.  
LAW.PRUM.17. cikk: Végrehajtási intézkedések  
1. E cím alkalmazásában az Államok a keresés és összehasonlítás cél jából rendelkezésre álló 
minden adatkategóriát hozzáférhetővé tesznek más Államok illetékes bűnüldöző hatóságai számára 
ugyanolyan feltételek mellett, mint amelyek mellett azok keresés és összehasonlítás céljából a 
belföldi illetékes bűnüldöző hatóságok sz ámára rendelkezésre állnak. E cím alkalmazásában az 
Államok a LAW.PRUM.14 cikkben [További személyes adatok és egyéb információk átadása] említett 
referenciaadatokkal kapcsolatos további rendelkezésre álló személyes adatokat és egyéb 
információkat a többi Állam illetékes hatóságai rendelkezésére bocsátják, ugyanolyan feltételek 
mellett, mint amelyek mellett belföldi hatóságoknak rendelkezésre bocsátanák azokat.  
2. A LAW.PRUM.8. cikkben [DNS -profilok automatizált keresése], a LAW.PRUM.9. cikkben 
[DNS -profilok a utomatizált összehasonlítása], a LAW.PRUM.12. cikkben [Daktiloszkópiai adatok 
automatizált keresése] és a LAW.PRUM.15. cikkben [Gépjármű -nyilvántartási adatok automatizált 
keresése] említett eljárások végrehajtása céljából a technikai és eljárási előírások at a LAW -1. 
melléklet állapítja meg.  
 
323 
 3. A 2008/616/IB77 és a 2008/615/IB78 tanácsi határozatokkal összhangban a tagállamok által 
tett nyilatkozatok alkalmazandók az Egyesült Királysággal fennálló kapcsolataikban is.  
LAW.PRUM.18. cikk: Előzetes értékelés  
1. Annak ellenőrzése érdekében, hogy az Egyesült Királyság teljesítette -e a LAW.PRUM.17 
cikkben [Végrehajtási intézkedések] és a LAW -1. mellékletben meghatározott feltételeket, a LAW -1. 
mellékletben előírt mértékben értékelő látogatásra és kísérleti adatcseré re kerül sor az Egyesült 
Királyság tekintetében, az Egyesült Királyság által elfogadható feltételek és szabályok szerint. A 
LAW.PRUM.15. cikk [Gépjármű -nyilvántartási adatok automatizált keresése] szerinti adatkereséssel 
kapcsolatban mindenképpen kell kísé rleti adatcserét végezni.  
2. Az (1) bekezdésben említett értékelő látogatásról szóló átfogó értékelő jelentés és adott 
esetben a kísérleti adatcsere alapján az Unió határoz arról vagy azokról az időpontokról, amely(ek)től 
kezdődően a tagállamok e cím szerint  személyes adatokat szolgáltathatnak az Egyesült Királyság 
számára.  
3. Az (1) bekezdésben említett értékelés eredményétől függően, e megállapodás 
hatálybalépésének napjától a tagállamok személyes adatokat szolgáltathatnak az Egyesült Királyság 
részére a LAW.P RUM.8. cikkben [DNS -profilok automatizált keresése], a LAW.PRUM.9. cikkben [DNS -
profilok automatizált összehasonlítása], a LAW.PRUM.12. cikkben [Daktiloszkópiai adatok 
automatizált keresése] és a LAW.PRUM.14. cikkben [További személyes adatok és egyéb info rmációk 
átadása] említettek szerint az Unió által az e cikk (2) bekezdése szerint megállapított időpontig vagy 
időpontokig, de legfeljebb az e megállapodás hatálybalépésének napját követő kilenc hónapig. A 
bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglal kozó szakbizottság ezt az időszakot egy 
alkalommal, legfeljebb kilenc hónappal meghosszabbíthatja .  
LAW.PRUM.19. cikk: Felfüggesztés és az alkalmazás mellőzése  
1. Amennyiben az Unió úgy ítéli meg, hogy módosítani kell e címet, mivel az e cím által 
szabályozot t tárgyra vonatkozó uniós jog jelentősen módosult vagy jelentős módosítás alatt áll, 
ennek megfelelően értesítheti az Egyesült Királyságot annak érdekében, hogy megállapodjon  e 
megállapodás e címmel kapcsolatos hivatalos módosításáról. Az ilyen értesítést követően a Felek 
konzultációkat kezdenek.  
2. Amennyiben az értesítéstől számított kilenc hónapon belül a Felek nem kötöttek az e címet 
módosító megállapodást, az Unió határozhat úgy, hogy legfeljebb kilenc hónap időtartamra 
felfüggeszti e cím vagy e cím bárme ly rendelkezése alkalmazását. A fenti időszak lejárta előtt a Felek 
megállapodhatnak a felfüggesztés további legfeljebb kilenc hónappal történő meghosszabbításáról. 
Amennyiben a felfüggesztési időszak végéig a Felek nem kötik meg az e címet módosító 
megáll apodást, a felfüggesztett rendelkezések alkalmazása a felfüggesztési időszak lejártát követő 
hónap első napján megszűnik, kivéve, ha az Unió arról tájékoztatja az Egyesült Királyságot, hogy e 
                                                            
77  A Tanács 2008/615/IB határozata (2008. június 23.) a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló 
bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről (EU HL L 210., 
2008.8.6.,  1. o.).  
78  A Tanács 2008/616/IB határozata (2008. június 23.) a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló 
bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB 
határozat végrehajtásáról (EU HL L 210., 2 008.8.6., 12. o.).  
 
324 
 cím módosítása iránti szándéka már nem áll fenn . Ebben az esetbe n e cím felfüggesztett 
rendelkezései újra alkalmazandók.  
3. Amennyiben e cikk értelmében bármely rendelkezés felfüggesztésére kerül sor, a 
bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság összeül, hogy eldöntse, 
milyen lépésekre van szüksé g annak biztosításához, hogy az e cím alapján kezdeményezett, és a 
felfüggesztéssel érintett együttműködést megfelelő módon lezárják. A felfüggesztéssel érintett 
rendelkezések alkalmazásának ideiglenes megszűnését megelőzően az e cím szerinti együttműködés  
keretében kapott valamennyi személyes adat tekintetében a Felek minden esetben biztosítják, hogy 
a felfüggesztés hatálybalépését követően fennmaradjon az a védelmi szint, amely mentén a 
személyes adatokat továbbították.  
III. CÍM: AZ UTAS -NYILVÁNTARTÁSI A DATÁLLOMÁNY TOVÁBBÍT ÁSA ÉS KEZELÉSE  
LAW.PNR.18. cikk: Hatály  
1. E cím megállapítja azokat a szabályokat, amelyek alapján az utas -nyilvántartási adatállomány 
adatai az Egyesült Királyság illetékes hatóságai részére továbbíthatók, általuk kezelhetők és 
felhaszn álhatók az Unió és az Egyesült Királyság közötti légi járatok tekintetében, valamint 
meghatározza az erre vonatkozó konkrét biztosítékokat.  
2. E cím az Unió és az Egyesült Királyság közötti utasszállító járatokat üzemeltető légi 
fuvarozókra alkalmazandó.  
3. E cím azokra az Unióban bejegyzett vagy ott adatokat tároló légi fuvarozókra is 
alkalmazandó, amelyek az Egyesült Királyságba érkező vagy onnan induló utasszállító járatokat 
üzemeltetnek.  
4. E cím az Egyesült Királyság és az Unió között büntetőügyekben folytato tt rendőrségi és 
igazságügyi együttműködésről is rendelkezik a PNR -adatok tekintetében.  
LAW.PNR.19. cikk: Fogalommeghatározások  
E cím alkalmazásában:  
(a) „légi fuvarozó”: az Egyesült Királyság és az Unió között utasok légi szállítását engedélyező 
érvényes műkö dési engedéllyel vagy azzal egyenértékű okmánnyal rendelkező légi közlekedési 
vállalkozás;  
(b) „utasnyilvántartási adatállomány” („PNR”): olyan adatállomány, amely az egyes utasoknak az 
utazáshoz kötelezően megadandó adatait tartalmazza, és amely minden olyan információt 
magában foglal, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a jegyet kiállító és a fuvarozásban részt 
vevő légi fuvarozók elvégezhessék és ellenőrizhessék a foglalásokat minden egyes 
személyesen vagy más nevére történt útvonalfoglalás esetében, függetlenül  attól, hogy azokat 
utasfelvételi -helyfoglalási rendszerek, indulás -ellenőrzési rendszerek (amelyet utasfelvételi 
eljárásra is használnak), vagy ugyanilyen feladatokat ellátó egyenértékű rendszerek 
szolgáltatják -e; konkrétan, e fejezet alkalmazásában a PNR -adatok a LAW -2. mellékletben 
meghatározott elemekből állnak;  
(c) „az Egyesült Királyság illetékes hatósága”: az Egyesült Királyság azon hatósága, amely e 
megállapodás alapján felelős a PNR -adatok fogadásáért és kezeléséért; amennyiben az 
Egyesült Királyság eg ynél több illetékes hatósággal rendelkezik, az utasadatok tekintetében 
 
325 
 egyablakos ügyintézési lehetőséget biztosít, amely lehetővé teszi a légi fuvarozók számára a 
PNR -adatok egyetlen adatátviteli pontra történő továbbítását, és egyetlen kapcsolattartó 
pontot jelöl ki a LAW.PNR.22. cikk [Rendőrségi és igazságügyi együttműködés] szerinti 
megkeresések fogadására és benyújtására;  
(d) „utasadat -információs egységek”: a tagállamok által létrehozott vagy kijelölt, a PNR -adatok 
fogadásáért és kezeléséért felelős egysé gek; 
(e) „terrorizmus”: a LAW -7. mellékletben felsorolt bármely bűncselekmény;  
(f) „súlyos bűncselekmény”: olyan bűncselekmény, amely esetében az Egyesült Királyság belső 
joga alapján kiszabható büntetési tétel felső határa legalább háromévi szabadságvesztés vagy 
szabadságelvonással járó intézkedés.  
LAW.PNR.20. cikk: A PNR -adatok felhasználásának célja  
1. Az Egyesült Királyság biztosítja, hogy az e cím alapján kapott PNR -adatokat kizárólag 
terrorizmus vagy súlyos bűncselekmény megelőzése, felderítése, kivizsgálása és büntetőeljárás alá 
vonása céljából, valamint a PNR -adatok kezelésének az e megállapodásban meghatározott 
feltételekkel összhangban történő felügyelete céljából kezelik.  
2.  Az Egyesült Királyság illetékes hatósága szükség szerint kivételes esetekben kezelheti  a PNR -
adatokat bármely természetes személy létfontosságú érdekeinek védelmében, például:  
(a) halál vagy súlyos sérülés kockázata esetén; vagy  
(b) jelentős közegészségügyi kockázat esetén, különösen a nemzetközileg elismert előírások 
szerint azonosítottak szerint.  
3. Az Egyesült Királyság illetékes hatósága a PNR -adatokat eseti alapon is kezelheti, 
amennyiben a vonatkozó PNR -adatok közlését az Egyesült Királyság bírósága vagy közigazgatási 
bírósága az (1) bekezdésben hivatkozott  bármely célhoz közvetlenül kapcsolódó e ljárásban írja elő.  
LAW.PNR.21. cikk: A PNR -adatok rendelkezésre bocsátásának biztosítása  
1. Az Unió biztosítja, hogy a légi fuvarozókat semmi ne akadályozza abban, hogy a PNR -
adatokat e cím értelmében az Egyesült Királyság illetékes hatóságának továbbítsák.  
2. Az Unió biztosítja, hogy a légi fuvarozók a PNR -adatokat e cím értelmében a légi fuvarozó 
nevében és felelősségi körében eljáró meghatalmazott képviselők útján továbbíthassák az Egyesült 
Királyság illetékes hatóságának.  
3. Az Egyesült Királyság nem kötelezi a  légi fuvarozókat a PNR -adatok olyan adatelemeinek 
szolgáltatására, amelyeket a légi fuvarozó helyfoglalási okok miatt nem gyűjtött össze, illetve nem 
őriz.  
4. Az Egyesült Királyság a kézhezvételt követően töröl minden olyan adatot, amelyet egy légi 
fuvarozó e cím alapján továbbított számára, amennyiben ez az adatelem nem szerepel a LAW -2. 
mellékletben.  
 
326 
 LAW.PNR.22. cikk: Rendőrségi és igazságügyi együttműködés  
1. Az Egyesült Királyság illetékes hatósága – megbízatásuk keretein belül – konkrét esetekben a 
lehető leghamarabb megosztja az Europollal vagy az Eurojusttal vagy a tagállamok utas -adat 
információs egységeivel a PNR -adatokat tartalmazó valamennyi releváns és megfelelő analitikus 
információt, amennyiben az terrorizmus vagy súlyos bűncselekmény megelőzéséhez , nyomozásához, 
felderítéséhez és büntetőeljárás alá vonásához szükséges.  
2. Az Egyesült Királyság – hatáskörüknek megfelelően – az Europol, az Eurojust, vagy valamely 
tagállam utasadat -információs egységének kérésére konkrét ügyekben megosztja a PNR -adatokat , 
ezen adatok kezelésének eredményeit vagy a PNR -adatokat tartalmazó analitikus információkat, 
amennyiben az terrorizmus vagy súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, nyomozásához, 
felderítéséhez és büntetőeljárás alá vonásához szükséges.  
3. A tagállamok utasada t-információs egységei konkrét esetekben a lehető leghamarabb 
megosztják az Egyesült Királyság illetékes hatóságával a PNR -adatokat tartalmazó valamennyi 
releváns és megfelelő analitikus információt, amennyiben az terrorizmus vagy súlyos 
bűncselekmények me gelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez és büntetőeljárás alá vonásához 
szükséges.  
4. Az Egyesült Királyság illetékes hatóságának kérésére a tagállamok utasadat -információs 
egységei megosztják a PNR -adatokat, ezen adatok kezelésének eredményeit vagy a PNR -adatokat 
tartalmazó analitikus információkat, amennyiben az terrorizmus vagy súlyos bűncselekmények 
megelőzéséhez, nyomozásához, felderítéséhez és büntetőeljárás alá vonásához szükséges.  
5. A Felek gondoskodnak arról, hogy az (1) –(4) bekezdésben említett infor mációk megosztása 
az Egyesült Királyság és az Europol, az Eurojust vagy az érintett tagállam között létrejött, 
bűnüldözéssel vagy információmegosztással kapcsolatos megállapodásoknak és részletes 
szabályoknak megfelelően történjen. Konkrétan, az Europollal  e cikk alapján folytatott 
információcsere az Europolon keresztül történő információcsere céljából létrehozott biztonságos 
kommunikációs vonalon keresztül történik.  
6. Az Egyesült Királyság illetékes hatósága és a tagállamok utasadat -információs egységei 
biztosítják, hogy az (1) –(4) bekezdés alapján csak a szükséges minimális mennyiségű PNR -adatot 
osszák meg.  
LAW.PNR.23. cikk: Megkülönböztetésmentesség  
Az Egyesült Királyság biztosítja, hogy a PNR -adatok kezelésére vonatkozó biztosítékok minden 
természetes szem élyre egyenlő alapon, jogellenes megkülönböztetés nélkül vonatkozzanak.  
LAW.PNR.24. cikk: A személyes adatok különleges kategóriáinak felhasználása  
E cím értelmében tilos  a személyes adatok különleges kategóriáinak bármilyen kezelése. 
Amennyiben az Egyesül t Királyság illetékes hatóságának továbbított PNR -adatok a személyes adatok 
különleges kategóriáit is magukban foglalják, az Egyesült Királyság illetékes hatósága törli ezeket az 
adatokat.  
 
327 
 LAW.PNR.25. cikk: Adatbiztonság és az adatok sértetlensége  
1. Az Egyes ült Királyság szabályozási, eljárási és technikai intézkedéseket hajt végre annak 
érdekében, hogy megvédje a PNR -adatokat a véletlen, jogellenes vagy jogosulatlan hozzáférés, 
kezelés vagy megsemmisítés veszélyétől.  
2. Az Egyesült Királyság gondoskodik továbbá  a megfelelőség -ellenőrzésről, és biztosítja az 
adatok védelmét, biztonságát, bizalmasságát és sértetlenségét. E tekintetben az Egyesült Királyság:  
(a) a PNR -adatok tekintetében titkosítási, hitelesítési és dokumentációs eljárásokat alkalmaz;  
(b) a PNR -adatokhoz v aló hozzáférést a felhatalmazással rendelkező tisztviselők körére korlátozza;  
(c) a PNR -adatokat hozzáférés -ellenőrzéssel ellátott, biztonságos fizikai környezetben tárolja; 
valamint  
(d) olyan mechanizmust hoz létre, amely biztosítja, hogy a PNR -adatok lekérdezése  a 
LAW.PNR.20. cikkel [A PNR -adatok felhasználásának célja] összhangban történjen.  
3. Amennyiben egy természetes személy PNR -adataihoz felhatalmazás nélkül hozzáférnek vagy 
azokat nyilvánosságra hozzák, az Egyesült Királyság intézkedik annak érdekében, hogy a z adott 
természetes személyt értesítsék, a kár kockázatát enyhítsék és jogorvoslatra kerüljön sor.  
4. Az Egyesült Királyság illetékes hatósága haladéktalanul tájékoztatja a bűnüldözési és 
igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot a PNR -adatokkal  kapcsolatos véletlen, 
jogellenes vagy jogosulatlan hozzáférés, kezelés vagy elvesztés bármely jelentős esetéről.  
5. Az Egyesült Királyság biztosítja, hogy hatékony és visszatartó erejű korrekciós 
intézkedéseket, többek között szankciókat alkalmaz az adatbizt onság bármiféle megsértésére, 
különösen azokra, amelyek az adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítéséhez vagy véletlen 
elvesztéséhez, megváltoztatásához, jogosulatlan nyilvánosságra hozatalához vagy az azokhoz való 
jogosulatlan hozzáféréshez, illetve b ármiféle jogellenes módon történő adatkezeléshez vezetnek.  
LAW.PNR.26. cikk: Átláthatóság és az utasok tájékoztatása  
1. Az Egyesült Királyság illetékes hatósága a honlapján elérhetővé teszi a következőket:  
(a) a PNR -adatok gyűjtését engedélyező jogszabályok felsorolása;  
(b) a PNR -adatok gyűjtésének céljai;  
(c) a PNR -adatok védelmének módja;  
(d) a PNR -adatok nyilvánosságra hozatalának módja és mértéke;  
(e) tájékoztatás a hozzáférésre, helyesbítésre, megjegyzéstételre és jogorvoslatra vonatkozó 
jogokról; valamint  
(f) a kapcsolatfe lvételhez szükséges adatok.  
2. A Felek együttműködnek az érdekelt harmadik felekkel, például a repülési és légi közlekedési 
ágazattal annak érdekében, hogy előmozdítsák a foglalás időpontjában az átláthatóságot a PNR -
adatok gyűjtésének, kezelésének és felhasz nálásának célját, valamint a hozzáférés, a helyesbítés és a 
 
328 
 jogorvoslat kérelmezésének módját illetően. A légi fuvarozók egyértelmű és érdemi tájékoztatást 
nyújtanak az utasoknak a PNR -adatok e cím szerinti továbbításával kapcsolatban, beleértve a fogadó 
hatóság részletes adatait, az adattovábbítás célját, valamint azt a jogot, hogy a fogadó hatóságtól 
hozzáférést kérjenek az utas továbbított személyes adataihoz és helyesbítsék azokat.  
3. Amennyiben a LAW.PNR.28. cikkel [A PNR -adatok megőrzése]  összhangban meg őrzött PNR -
adatokat  a LAW.PNR.29. cikkben [A PNR -adatok felhasználásának feltételei]  meghatározott 
feltételek mellett használták fel, vagy azokat a LAW.PNR.31. cikkel [Közzététel az Egyesült 
Királyságban]  vagy a LAW.PNR.32. cikkel [Közzététel az Egyesült K irályságon kívül] összhangban 
tették közzé, az Egyesült Királyság az érintett utasokat írásban, egyenként, és azt követően, hogy az 
ilyen értesítés már nem veszélyeztetheti az érintett hatóságok általi nyomozást, észszerű időn belül 
értesíti, amennyiben az  utasok vonatkozó elérhetőségi adatai rendelkezésre állnak vagy észszerű 
erőfeszítéssel kinyerhetők.  Az értesítésnek tájékoztatást kell tartalmaznia arról, hogy az érintett 
természetes személy hogyan kérhet közigazgatási vagy bírósági jogorvoslatot.  
LAW.PNR.27. cikk: A PNR -adatok automatizált kezelése  
1. Az Egyesült Királyság illetékes hatósága biztosítja, hogy a PNR -adatok automatizált kezelése 
megkülönböztetésmentes, konkrét és megbízható, előre meghatározott modelleken és 
kritériumokon alapuljon annak  érdekében, hogy az:  
(a) olyan személyeket érintő találati eredményekhez jusson, akikről megalapozottan gyanítható, 
hogy terrorizmusban vagy súlyos bűncselekményekben érintettek vagy vesznek részt; vagy  
(b) kivételes körülmények között megvédje bármely természetes  személy létfontosságú érdekeit 
a LAW.PNR.20. cikk [ A PNR -adatok felhasználásának célja ] (2) bekezdésében meghatározottak 
szerint.  
2. Az Egyesült Királyság illetékes hatósága biztosítja, hogy azok az adatbázisok, amelyekkel a 
PNR -adatokat összehasonlítják, me gbízhatóak, naprakészek és azokra az adatbázisokra 
korlátozódnak, amelyeket az a LAW.PNR.20. cikkben [ A PNR -adatok felhasználásának céljai ] 
meghatározott célokkal összefüggésben használ.  
3. Az Egyesült Királyság kizárólag a PNR -adatok automatikus kezelése ala pján nem hoz olyan 
döntéseket, amelyek a természetes személyekre nézve jelentős mértékű hátrányos 
következménnyel járnak.  
LAW.PNR.28. cikk: A PNR -adatok megőrzése  
1. Az Egyesült Királyság a PNR -adatokat azok beérkezésétől számított öt éven túl nem őrzi meg.  
2. A PNR -adatoknak az (1) bekezdésben említett továbbítását követő legfeljebb hat hónapon 
belül az összes PNR -adatot személyazonosításra alkalmatlanná kell tenni az azon utasok – vagy 
bármely egyéb természetes személy – közvetlen beazonosítására alkalmas aláb bi adatelemek 
elrejtése útján, akikre a PNR -adatok vonatkoznak:  
(a) nevek, beleértve a PNR -ben szereplő egyéb utasok nevei és az utas -nyilvántartási 
adatállomány szerint együtt utazó utasok száma;  
(b) az utas címei, telefonszámai és elektronikus elérhetősége, az u tas számára a repülőjegy 
foglalását végző személyek, azon személyek címe, telefonszáma és elérhetősége, akiken 
 
329 
 keresztül a légi utassal kapcsolatba lehet lépni, valamint azon személyek elérhetősége, akiket 
vészhelyzet esetén tájékoztatni kell;  
(c) minden rende lkezésre álló fizetési/számlázási információ, amennyiben az olyan információkat 
tartalmaz, amely egy természetes személy azonosítására szolgálhat;  
(d) törzsutas -adatok;  
(e) egyéb kiegészítő információk (OSI), különleges szolgáltatásokra vonatkozó információk (SSI)  és 
különleges szolgáltatásokra vonatkozó kérelmek (SSR), amennyiben ezek olyan információt 
tartalmaznak, amely egy természetes személy azonosítására szolgálhat; valamint  
(f) minden összegyűjtött előzetes utasinformációs (API) adat.  
3. Az Egyesült Királyság illet ékes hatósága csak akkor oldhatja fel a PNR -adatok elrejtését, ha az 
a LAW.PNR.20. cikkben [A PNR -adatok felhasználásának céljai] meghatározott célokból szükséges. Az 
ilyen PNR -adatokhoz elrejtésük feloldását követően csak korlátozott számú, külön felhatal mazott 
tisztviselő férhet hozzá.  
4. Függetlenül az (1) bekezdéstől, az Egyesült Királyság az országból való távozásukat követően 
törli az utasok PNR -adatait, kivéve, ha a kockázatértékelés az ilyen PNR -adatok megőrzésének 
szükségességét jelzi. E szükségesség  megállapítása érdekében az Egyesült Királyság azonosítja azokat 
az objektív bizonyítékokat, amelyekből arra lehet következtetni, hogy bizonyos utasok kockázatot 
jelentenek a terrorizmus és a súlyos bűncselekmények elleni küzdelem szempontjából.  
5. A (4) beke zdés alkalmazásában, hacsak nem áll rendelkezésre információ az indulás pontos 
időpontjáról, az indulás időpontját kell az érintett utas Egyesült Királyságban való jogszerű 
tartózkodása maximális időtartamának utolsó napjának tekinteni.  
6. Az e cikk alapján m egőrzött adatok felhasználására a LAW.PNR.29 cikkben [ A PNR 
felhasználásának feltételei ] meghatározott feltételek vonatkoznak.  
7. Az Egyesült Királyságban egy független közigazgatási szerv évente értékeli az Egyesült 
Királyság illetékes hatósága által alkalma zott megközelítést a PNR -adatok (4) bekezdés szerinti 
megőrzésének szükségességét illetően.  
8. Az (1), (2) és (4) bekezdés ellenére az Egyesült Királyság a konkrét intézkedésekhez, 
felülvizsgálatokhoz, vizsgálatokhoz, végrehajtási intézkedésekhez, bírósági el járáshoz, 
büntetőeljáráshoz vagy a bírságok behajtásához szükséges PNR -adatokat az eljárás lezárultáig 
megőrizheti.  
9. Az Egyesült Királyság a PNR -adatokat a megőrzési idő végén törli.  
10. A (11) bekezdés azon különleges körülmények miatt alkalmazandó, amelyek 
megakadályozzák az Egyesült Királyságot abban, hogy elvégezze az Egyesült Királyság által az uniós 
jog alkalmazása idején működtetett PNR -adatkezelő rendszerek olyan rendszerekké történő 
átalakításához szükséges technikai kiigazításokat, amelyek lehetővé tes zik a PNR -adatoknak a (4) 
bekezdéssel összhangban történő törlését.  
11. Az Egyesült Királyság ideiglenes jelleggel eltérhet a (4) bekezdéstől egy átmeneti időszakra, 
amelynek időtartamát a (13) bekezdés határozza meg, amíg az Egyesült Királyság a lehető 
legham arabb végre nem hajtja a technikai kiigazításokat. Az átmeneti időszak alatt az Egyesült 
 
330 
 Királyság illetékes hatósága megakadályozza a (4) bekezdéssel összhangban törlendő PNR -adatok 
felhasználását azáltal, hogy az említett PNR -adatokra a következő kiegész ítő biztosítékokat 
alkalmazza:  
(a) a PNR -adatok csak korlátozott számú felhatalmazott tisztviselő számára hozzáférhetők, és csak 
akkor, ha ez szükséges annak meghatározásához, hogy a PNR -adatokat a (4) bekezdéssel 
összhangban törölni kell -e; 
(b) a PNR -adatok felha sználására irányuló kérelmet el kell utasítani azokban az esetekben, amikor 
az adatokat a (4) bekezdéssel összhangban törölni kell, és az adatokhoz további hozzáférés 
nem engedélyezhető, amennyiben az e bekezdés d) pontjában említett dokumentáció azt jelzi , 
hogy egy korábbi felhasználás iránti kérelmet elutasítottak;  
(c) a PNR -adatok törlését a lehető leghamarabb biztosítani kell, minden erőfeszítést megtéve, 
figyelembe véve a (10) bekezdésben említett különleges körülményeket; valamint  
(d) a LAW.PNR.30. cikkel [A PNR -adatok kezelésére vonatkozó adatnaplózás és dokumentáció] 
összhangban a következőket kell dokumentálni, és az ilyen dokumentációt az e cikk (7) 
bekezdésében említett független közigazgatási szerv rendelkezésére kell bocsátani:  
(i) a PNR -adatok felhasználás ára irányuló kérelmek;  
(ii) a PNR -adatokhoz való hozzáférés dátuma és időpontja annak megállapítása céljából, 
hogy szükség volt -e a PNR -adatok törlésére;  
(iii) amennyiben a PNR -adatok felhasználására irányuló kérelmet azon az alapon 
utasították el, hogy a PNR -adatoka t a (4) bekezdéssel összhangban törölni kellett 
volna, beleértve az elutasítás dátumát és időpontját; valamint  
(iv) a PNR -adatok e bekezdés c) pontja szerinti törlésének dátuma és időpontja.  
12. Az Egyesült Királyság kilenc hónappal e megállapodás hatálybalépését k övetően, majd az 
átmeneti időszak további egy évvel történő meghosszabbítása esetén egy évvel később a 
bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság rendelkezésére bocsátja a 
következőket:  
(a) az e cikk (7) bekezdésében említett független közigazgatási szerv jelentése, amely tartalmazza 
az Egyesült Királyság LAW.GEN.4. cikk [A személyes adatok védelme] (3) bekezdésében 
említett felügyeleti hatóságának véleményét arról, hogy az e cikk (11) bekezdésében előírt 
biztosítékokat eredmén yesen alkalmazták -e; valamint  
(b) az Egyesült Királyság értékelése arról, hogy az e cikk (10) bekezdésében említett különleges 
körülmények továbbra is fennállnak -e, valamint az Egyesült Királyság PNR -adatkezelő 
rendszereinek olyan rendszerekké történő átalakítására tett erőfeszítések leírása, amelyek 
lehetővé tennék a PNR -adatoknak az e cikk (4) bekezdésével összhangban történő törlését.  
13. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság az e megállapodás 
hatálybalépésétől számított egy éven belül összeül, hogy megvizsgálja a (12) bekezdésben előírt 
jelentést és értékelést. Amennyiben a (10) bekezdésben említett különleges körülmények továbbra 
is fennállnak, a partnerségi tanács egy évvel meghosszabbítja a (11) bekezdésben említett át meneti 
időszakot. A partnerségi tanács az átmeneti időszakot további egy – utolsó – évvel meghosszabbítja, 
az első meghosszabbításra vonatkozó feltételekkel és eljárás szerint, amennyiben ezen túlmenően 
 
331 
 jelentős előrelépés történt, azonban az Egyesült Kirá lyság PNR -adatfeldolgozó rendszereit még nem 
lehetett olyan rendszerekké átalakítani, amelyek lehetővé tennék a PNR -adatok (4) bekezdéssel 
összhangban történő törlését.  
14. Amennyiben az Egyesült Királyság úgy ítéli meg, hogy nem volt indokolt, hogy a partners égi 
tanács megtagadja e meghosszabbítások bármelyikét, egy hónapos felmondási idővel felfüggesztheti 
ezt a címet.  
15. E megállapodás hatálybalépésének harmadik évfordulóján a (10) –(14) bekezdés hatályát 
veszti.  
LAW.PNR.29. cikk: A PNR -adatok felhasználásának f eltételei  
1. Az Egyesült Királyság illetékes hatósága csak akkor használhatja fel a LAW.PNR.28. cikkel [ A 
PNR -adatok megőrzése] összhangban megőrzött PNR -adatokat a biztonsági ellenőrzésektől és 
határellenőrzésektől eltérő célokra, beleértve a LAW.PNR.31. cik k [Az Egyesült Királyságon belüli 
közzététel] és a LAW.PNR.32. cikk [ Az Egyesült Királyságon kívüli közzététel] szerinti közzétételt, ha 
objektív indokok alapján új körülmények arra utalnak, hogy egy vagy több utas PNR -adatai az e 
fejezetnek a LAW.PNR.20. cikkben [A PNR -adatok felhasználásának céljai]  leírt céljai eléréséhez 
ténylegesen hozzájárulhatnak.  
2. A PNR -adatoknak az Egyesült Királyság illetékes hatósága által az (1) bekezdés szerint 
történő felhasználását az Egyesült Királyságban bíróság vagy függetl en közigazgatási szerv előzetes 
felülvizsgálatnak veti alá az Egyesült Királyság illetékes hatóságának indokolással ellátott kérelme 
alapján a bűncselekmények megelőzésére, felderítésére vagy büntetőeljárás alá vonására irányuló 
eljárások belső jogi kereté ben, kivéve:  
(a) kellően indokolt sürgős esetekben; vagy  
(b) a PNR -adatok automatizált kezelésének alapjául szolgáló előre meghatározott modellek és 
kritériumok megbízhatóságának és érvényességének ellenőrzése, vagy az ilyen 
adatfeldolgozás új modelljeinek és krit ériumainak meghatározása céljából.  
LAW.PNR.30. cikk: A PNR -adatok kezelésére vonatkozó adatnaplózás és dokumentáció  
Az Egyesült Királyság illetékes hatósága a PNR -adatok minden kezelését naplózza és dokumentálja. 
Az ilyen adatnaplózást vagy dokumentációt k izárólag a következő célokra használhatja fel:  
(a) önellenőrzés és az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése;  
(b) az adatok sértetlenségének biztosítása;  
(c) az adatkezelés biztonságának biztosítása; valamint  
(d) felügyelet biztosítása.  
LAW.PNR.31. cikk: Adatközlés az Eg yesült Királyságon belül  
1. Az Egyesült Királyság illetékes hatósága nem közöl PNR -adatokat az Egyesült Királyság más 
hatóságaival, kivéve, ha az alábbi feltételek teljesülnek:  
 
332 
 (a) a PNR -adatokat olyan hatóságokkal közlik, amelyek feladatai közvetlenül kapcsolódn ak a 
LAW.PNR.20. cikkben [A PNR -adatok felhasználásának céljai] meghatározott célokhoz;  
(b) a PNR -adatok közlésére csak eseti alapon kerül sor;  
(c) a közlés – az adott körülmények között – a LAW.PNR.20. cikkben [A PNR -adatok 
felhasználásának  céljai] meghatározott célokból szükséges;  
(d) kizárólag a feltétlenül szükséges PNR -adatokat közlik;  
(e) az átvevő hatóság az e fejezetben meghatározott biztosítékokkal egyenértékű biztosítékokat 
alkalmaz; valamint  
(f) az átvevő hatóság a PNR -adatokat kizárólag akkor  közli más jogalany felé, ha a közlést az 
Egyesült Királyság illetékes hatósága az e bekezdésben rögzített feltételekkel összhangban 
engedélyezi.  
2. Az e cím alapján kapott PNR -adatokat tartalmazó analitikus információk továbbítása során az 
e cikkben meghatár ozott biztosítékok alkalmazandók.  
LAW.PNR.32. cikk: Adatközlés az Egyesült Királyságon kívül  
1. Az Egyesült Királyság biztosítja, hogy az Egyesült Királyság illetékes hatósága a PNR -adatokat 
kizárólag akkor közli harmadik államok hatóságai felé, ha a következ ő feltételek mindegyike teljesül:  
(a) a PNR -adatokat olyan hatóságokkal közlik, amelyek feladatai közvetlenül kapcsolódnak a 
LAW.PNR.20. cikkben [A PNR -adatok felhasználásának céljai] meghatározott célokhoz;  
(b) a PNR -adatok közlésére csak eseti alapon kerül sor;  
(c) a PNR -adatokat csak akkor közlik, ha az a LAW.PNR.20. cikkben [A PNR -adatok 
felhasználásának  céljai] meghatározott célokból szükséges;  
(d) kizárólag a feltétlenül szükséges PNR -adatokat közlik; valamint  
(e) az a harmadik ország, amellyel a PNR - adatokat közlik, vagy olyan megállapodást kötött az 
Unióval, amely e megállapodáshoz hasonlóan rendelkezik a személyes adatok védelméről, 
vagy az Európai Bizottság által az uniós jog alapján hozott olyan határozat hatálya alá tartozik, 
amely megállapítja, hogy a harmadik o rszág az uniós jog értelmében megfelelő szintű 
adatvédelmet biztosít.  
2. Az (1) bekezdés e) pontja alóli kivételként az Egyesült Királyság illetékes hatósága akkor 
továbbíthat PNR -adatokat harmadik országba, ha:  
(a) e hatóság vezetője vagy az általa külön megbízo tt magas rangú tisztviselő úgy véli, hogy a 
közlés a közbiztonságot fenyegető súlyos és közvetlen veszély megelőzése és nyomozása, vagy 
bármely természetes személy létfontosságú érdekeinek védelme érdekében szükséges; 
valamint  
(b) a harmadik ország megállapodá s vagy egyéb rendelkezés alapján írásos biztosítékot nyújt arra 
vonatkozóan, hogy az információkat az Egyesült Királyság joga szerint az Unióból kapott PNR -
 
333 
 adatok kezelésére alkalmazandó biztosítékokkal összhangban védik, beleértve az e címben 
meghatározot t biztosítékokat is.  
3. Az e cikk (2) bekezdése szerinti továbbítást dokumentálni kell. Az ilyen dokumentációt 
kérésre a LAW.GEN.4 cikk [A személyes adatok védelme] (3) bekezdésében említett felügyelő 
hatóság rendelkezésére kell bocsátani, beleértve a továbbí tás napját és időpontját, az átvevő 
hatóságra vonatkozó információkat, a továbbítás indokát és a továbbított PNR -adatokat.  
4. Ha az Egyesült Királyság illetékes hatósága az (1) vagy (2) bekezdéssel összhangban közli az e 
cím alapján összegyűjtött, valamely ta gállamból származó PNR -adatokat, az Egyesült Királyság 
illetékes hatósága a közlésről a lehető leghamarabb értesíti az adott tagállam hatóságait. Az Egyesült 
Királyság a hatóságokat a közte és az adott tagállam között létrejött, a bűnüldözéssel vagy 
inform ációmegosztással kapcsolatos megállapodásoknak vagy részletes szabályoknak megfelelően 
értesíti.  
5. Az e cím alapján kapott PNR -adatokat tartalmazó analitikus információk továbbítása során az 
e cikkben meghatározott biztosítékok alkalmazandók.  
LAW.PNR.33. cik k: Az adattovábbítás módja  
A légi fuvarozók a PNR -adatokat kizárólag a „push” módszer alapján továbbítják az Egyesült Királyság 
illetékes hatóságának, amely módszer segítségével a légi fuvarozók a PNR -adatokat továbbítják az 
Egyesült Királyság illetékes ha tóságának adatbázisába, és a légi fuvarozók által betartandó alábbi 
eljárásoknak megfelelően, amelyek alkalmazásával:  
(a) a PNR -adatokat az Egyesült Királyság illetékes hatósága műszaki követelményeinek 
megfelelően elektronikus úton, illetve technikai hiba esetén más megfelelő, az adatbiztonság 
megfelelő szintjét biztosító módszer alkalmazásával továbbítják;  
(b) a PNR -adatokat eg y kölcsönös megegyezésen alapuló üzenetformátum alkalmazásával 
továbbítják; valamint  
(c) a PNR -adatokat biztonságos módon, az Egyesült Királyság illetékes hatósága által előírt közös 
protokollok követése mellett továbbítják.  
LAW.PNR.34. cikk: Az adattovábbítás  gyakorisága  
1. Az Egyesült Királyság illetékes hatósága valamennyi légi fuvarozó számára előírja a PNR -
adatok továbbítását:  
(a) kezdetben legkorábban 96 órával a menetrend szerinti légi járat indulási időpontja előtt; 
valamint  
(b) legfeljebb ötször, az Egyesült Kirá lyság illetékes hatósága által meghatározottak szerint.  
2. Az Egyesült Királyság illetékes hatósága engedélyezi a légi fuvarozók számára, hogy az (1) 
bekezdés b) pontja szerinti adattovábbítást az említett bekezdés a) pontja szerinti PNR -adatok 
továbbításának  aktualizálására korlátozzák.  
3. Az Egyesült Királyság illetékes hatósága tájékoztatja a légi fuvarozókat az adattovábbítások 
meghatározott időpontjáról.  
 
334 
 4. Azon különleges esetekben, amikor arra utaló jelek vannak, hogy a LAW.PNR.20. cikkben [A 
PNR -adatok felha sználásának céljai] meghatározott célokkal kapcsolatos konkrét fenyegetésre való 
reagáláshoz a PNR -adatokhoz való további hozzáférésre van szükség, az Egyesült Királyság illetékes 
hatósága előírhatja a légi fuvarozó számára, hogy továbbítson PNR -adatokat a  tervezett 
adattovábbítások előtt, azok között vagy azokat követően. E mérlegelési jogkör gyakorlása során az 
Egyesült Királyság illetékes hatósága az észszerűség és az arányosság jegyében jár el, és a 
LAW.PNR.33. cikkben [Az adattovábbítás módja] foglalt adattovábbítási módot alkalmazza.  
LAW.PNR.35. cikk: Együttműködés  
Az Egyesült Királyság illetékes hatósága és a tagállamok utasadat -információs egységei 
együttműködnek annak érdekében, hogy olyan módon törekedjenek PNR -adatkezelési rendszereik 
koherenciájá ra, amely tovább fokozza az Egyesült Királyságban, az Unióban és más országokban az 
egyének biztonságát.  
LAW.PNR.36. cikk: Az eltérés kizárása  
E cím semmiben sem csorbítja az Egyesült Királyság, valamint az uniós tagállamok, illetve harmadik 
országok fenná lló kötelezettségeit arra vonatkozóan, hogy a kölcsönös jogsegélynyújtási eszközök 
alapján egy jogsegély iránti kérelmet benyújtsanak, vagy arra válaszoljanak.  
LAW.PNR.37. cikk: Konzultáció és felülvizsgálat  
1. A felek tájékoztatják egymást bármely olyan inté zkedés elrendeléséről, amely e címre 
hatással lehet.  
2. E címnek a LAW.OTHER.135.cikk [Felülvizsgálat és értékelés] (1) bekezdésében említett 
közös felülvizsgálata során a Felek különös figyelmet fordítanak a PNR -adatoknak a LAW.PNR.20. 
cikkben [A PNR -adatok felhasználásának céljai] meghatározott egyes célokból történő kezelésének 
és megőrzésének szükségességére és arányosságára. A közös felülvizsgálatoknak ki kell terjedniük 
annak vizsgálatára is, hogy az Egyesült Királyság illetékes hatósága miként biztosíto tta, hogy a 
LAW.PNR.27. cikkben [A PNR -adatok automatikus kezelése] említett előre meghatározott modellek, 
kritériumok és adatbázisok a statisztikai adatok figyelembevételével megbízhatóak, relevánsak és 
aktuálisak legyenek.  
LAW.PNR.38. cikk: Az e cím szer inti együttműködés felfüggesztése  
1. Amennyiben  valamelyik  Fél úgy ítéli meg,  hogy  e cím további  alkalmazása  már nem  
megfelelő,  értesítheti a másik Felet arról a szándékáról, hogy fel kívánja függeszteni e cím 
alkalmazását. Az ilyen értesítést követően a Fele k konzultációkat kezdenek.  
2. Amennyiben az értesítéstől számított hat hónapon belül a Felek  nem  jutottak  megoldásra,  
bármely  Fél határozhat  úgy,  hogy  legfeljebb  hat hónap  időtartamra  felfüggeszti  e cím alkalmazását.  
A fenti  időszak  lejárta  előtt  a Felek  megá llapodhatnak  a felfüggesztés  további  legfeljebb  hat 
hónappal  történő  meghosszabbításáról.  Amennyiben  a felfüggesztési  időszak  végéig  a Felek  nem  
jutottak  megoldásra  e címet  illetően,  e cím alkalmazása  a felfüggesztési  időszak  lejártát  követő 
hónap első nap ján megszűnik, kivéve, ha az értesítő Fél arról tájékoztatja a másik Felet, hogy vissza 
kívánja vonni az értesítést. Ebben az esetben e cím rendelkezései újra alkalmazandók.  
3. Amennyiben e cikk értelmében  e cím felfüggesztésére  kerül  sor, a bűnüldözési  és igazságügyi  
együttműködéssel  foglalkozó  szakbizottság  összeül,  hogy  eldöntse,  milyen  lépésekre  van szükség  
annak  biztosításához,  hogy  az e cím alapján  kezdeményezett,  a felfüggesztéssel  érintett  
 
335 
 együttműködést  megfelelő  módon  lezárják.  A felfüggesztéssel  érintett  rendelkezések  
alkalmazásának  ideiglenes  megszűnését  megelőzően  az e cím szerinti  együttműködés  keretében  
kapott  valamennyi  személyes  adat  tekintetében  a Felek  minden  esetben  biztosítják,  hogy  a 
felfüggesztés  hatálybalépését  követően  fennmaradjon  az a védelmi  szint,  amely  mentén  a személyes  
adatokat  továbbították.  
  
 
336 
 IV. CÍM: EGYÜTTMŰKÖD ÉS AZ OPERATÍV INFOR MÁCIÓK TERÉN  
LAW.OPCO.1. cikk: Együttműködés az operatív információk terén  
1. E cím célkitűzése annak biztosítása a Felek számára, hogy az Egyesült Királyság és a 
tagállamok illetékes hatóságai – nemzeti joguk által támasztott feltételekre figyelemmel és 
hatáskörükön belül, valamint amennyiben erről e rész más címei nem rendelkeznek – segítséget 
tudjanak nyújtani egymásnak a következő célokból nyújtott releváns információk révén:  
(a) bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és büntetőeljárás alá vonása;  
(b) büntetőjogi szankciók végrehajtása;  
(c) a közbiztonságot fenyegető veszélyekkel szemb eni védelem és e veszélyek megelőzése; 
valamint  
(d) a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megakadályozása és az ellenük való küzdelem;  
2. E cím alkalmazásában „illetékes hatóság” az a belföldi rendőrség, vámhatóság vagy egyéb 
hatóság , amely a belső jog szerin t hatáskörrel rendelkezik az (1) bekezdésben meghatározott 
célokból végzett tevékenységek végzésére.  
3. Az információk – beleértve a körözött és eltűnt személyekre, valamint tárgyakra vonatkozó 
információk – az Egyesült Királyság vagy valamely tagállam illeté kes hatósága megkeresésére, vagy 
önként átadhatók az Egyesült Királyság vagy valamely tagállam illetékes hatóságának. Tájékoztatás 
megkeresésre vagy önként is nyújtható, az információt szolgáltató illetékes hatóságra alkalmazandó 
belső jogban foglalt felté telek szerint és a hatóság hatáskörén belül.  
4. Információ akkor kérhető és adható, ha  a megkereső vagy az információt szolgáltató 
illetékes hatóságra alkalmazandó nemzeti jog feltételei nem írják elő, hogy a kérést vagy az 
információszolgáltatást igazságügyi  hatóságokon  keresztül kell benyújtani vagy továbbítani.  
5. Sürgős ügyekben az információt szolgáltató illetékes hatóságnak a lehető leghamarabb 
válaszolnia kell a megkeresésre, vagy  önként információt kell szolgáltatnia.  
6. A megkereső Állam  illetékes hatósága a vonatkozó belső joggal összhangban a kérelem 
benyújtásakor vagy  egy későbbi időpontban kérheti az információt szolgáltató Állam hozzájárulását 
ahhoz, hogy az információt az igazságügyi hatóság előtti eljárásokban bizonyítékként fel lehessen 
használni. Az  információt szolgáltató Állam – a VIII. címben [Kölcsönös jogsegély] meghatározott 
feltételekre és a rá alkalmazandó belső jogban foglalt feltételekre is figyelemmel – hozzájárulhat 
ahhoz, hogy az információt a megkereső Állam igazságügyi hatósága előtt b izonyítékként 
felhasználják. Hasonlóképpen, ha az információ megadása önként történik, az információt 
szolgáltató Állam hozzájárulhat ahhoz, hogy az információt az átvevő Állam igazságügyi hatósága 
előtti eljárásban bizonyítékként felhasználják. Amennyiben  e bekezdés alapján nem adják meg a 
hozzájárulást, a kapott információ nem használható fel bizonyítékként az igazságügyi hatóság előtti 
eljárásokban.  
7. Az információt szolgáltató illetékes hatóság a vonatkozó belső jog alapján feltételekhez 
kötheti a szolgál tatott  információk felhasználását.  
8. Az illetékes hatóság e cím alapján a birtokában lévő bármely típusú információt megadhat, a 
rá vonatkozó belső jog feltételeire is figyelemmel és hatáskörén belül. Ez csak abban az esetben 
 
337 
 tartalmazhat más forrásokból szá rmazó információkat, ha ezen információk újbóli továbbítása 
engedélyezett azon  keretrendszerben, amelyben azokat az átadó illetékes hatóság megszerezte.  
9. E cím értelmében információ bármely megfelelő kommunikációs csatornán keresztül 
szolgáltatható, beleértve az Europolon keresztül történő információszolgáltatás céljára szolgáló 
biztonságos kommunikációs vonalat is.  
10. Ez a cikk nem érinti  az Egyesült Királyság és a tagállamok közötti kétoldalú megállapodások 
működését vagy megkötését, feltéve, hogy a ta gállamok az uniós joggal összhangban járnak el. Nem 
érinti továbbá az Egyesült Királyság vagy a tagállamok illetékes hatóságainak az alkalmazandó belső 
vagy nemzetközi jog alapján az (1) bekezdésben meghatározott célokból történő 
információmegosztás révén történő segítségnyújtásra vonatkozó egyéb hatásköreit.  
V. CÍM: EGYÜTTMŰKÖDÉ S AZ EUROPOLLAL  
LAW.EUROPOL.46. cikk: Célkitűzés  
E cím célkitűzése, hogy együttműködési kapcsolatokat hozzon létre az Europol és az Egyesült 
Királyság illetékes hatóságai között ann ak érdekében, hogy támogassa és megerősítse a tagállamok 
és az Egyesült Királyság fellépését, valamint kölcsönös együttműködésüket a két vagy több 
tagállamot érintő súlyos bűncselekmények, a terrorizmus és a valamely uniós politika hatálya alá 
tartozó közö s érdeket érintő bűncselekményformák megelőzése és az ellenük való küzdelem terén, a 
LAW.EUROPOL.48. cikkben [Bűncselekményformák] említettek szerint.  
LAW.EUROPOL.47. cikk: Fogalommeghatározások  
E cím alkalmazásában:  
(a) „Europol”: az (EU) 2016/794 rendelette l (Europol -rendelet) 79 létrehozott Bűnüldözési 
Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége;  
(b) „illetékes hatóság”: az Unió esetében az Europol, az Egyesült Királyság esetében pedig a belső 
jog értelmében a bűncselekmények megelőzéséért és az ellenük folytatott küzdelemért felelős 
belföldi bűnüldöző hatóság.  
LAW.EUROPOL.48. cikk: Bűncselekményformák  
1. Az e cím alapján létrehozott együttműködés az Europol hatáskörébe tartozó, a LAW -3. 
mellékletben felsorolt bűncselekményformákra vonatkozik, beleértve a kapcsolódó 
bűncselekményeket is.  
2. Kapcsolódó bűncselekmények az (1) bekezdésében említett bűncselekmények elkövetéséhez 
szükséges eszközök megszerzése érdekében elkövetett bűncselekmények, az ilyen bűncselekmények 
elősegítése vagy végrehajtása érdekében elkövetett bűnc selekmények, valamint az ilyen 
                                                            
79  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési 
Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 
2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi  határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (EU 
HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).  
 
338 
 bűncselekményeket elkövetők büntetlenségének biztosítása érdekében elkövetett 
bűncselekmények.  
3. Amennyiben megváltozik azon bűncselekményformák jegyzéke, amelyek tekintetében az 
Europol az uniós jog értelmében hatáskörrel rend elkezik, a bűnüldözési és igazságügyi 
együttműködéssel foglalkozó szakbizottság az Unió javaslata alapján a LAW -3. mellékletet ennek 
megfelelően módosíthatja attól a naptól kezdődően, amikor az Europol hatáskörében bekövetkezett 
változás hatályba lép.  
LAW .EUROPOL.49. cikk: Az együttműködés területei  
Az együttműködés a személyes adatok e címben megállapított feltételek szerinti cseréjén kívül és az 
Europolnak az Europol -rendeletben meghatározott feladataival összhangban magában foglalhatja 
különösen a követ kezőket:  
(a) az olyan információk cseréjét, mint a szakirányú ismeretek;  
(b) általános helyzetjelentések;  
(c) stratégiai elemzések eredményei;  
(d) bűnügyi nyomozási eljárásokra vonatkozó információk;  
(e) bűnmegelőzési módszerekre vonatkozó információk;  
(f) képzési tevékenység ekben való részvétel; valamint  
(g) egyes bűnügyi nyomozásokban való tanácsadás és támogatás, valamint operatív 
együttműködés.  
LAW.EUROPOL.50. cikk: Nemzeti kapcsolattartó pontok és összekötő tisztviselők  
1. Az Egyesült Királyság nemzeti kapcsolattartó pontot jelö l ki, amely központi kapcsolattartó 
pontként működik az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között.  
2. Az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai közötti információcserére az Europol 
és az (1) bekezdésben említett nemzeti kapcso lattartó pont között kerül sor. Ez azonban nem zárja ki 
az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai közötti közvetlen információcserét, 
amennyiben azt mind az Europol, mind az érintett illetékes hatóságok megfelelőnek tartják.  
3. A nemzeti kapcso lattartó pont egyben a központi kapcsolattartó pont a személyes adatok 
felülvizsgálata, javítása és törlése tekintetében.  
4. Az e cím értelmében létrejött együttműködés elősegítése érdekében az Egyesült Királyság 
egy vagy több összekötő tisztviselőt rendel ki  az Europolhoz. Az Europol egy vagy több összekötő 
tisztviselőt rendelhet ki az Egyesült Királyságba.  
5. Az Egyesült Királyság biztosítja, hogy összekötő tisztviselői gyorsan és – amennyiben 
technikailag lehetséges – közvetlenül hozzáférjenek az Egyesült Kirá lyság azon releváns belföldi 
adatbázisaihoz, amelyek feladataik ellátásához szükségesek.  
 
339 
 6. Az összekötő tisztviselők számát, részletes feladataikat, jogaikat és kötelezettségeiket, 
valamint a felmerülő költségeket az Europol és az Egyesült Királyság illetéke s hatóságai között 
létrejött, a LAW.EUROPOL.59. cikkben [Munkamegállapodások és igazgatási megállapodások] 
említett munkamegállapodások szabályozzák.  
7. Az Egyesült Királyság összekötő tisztviselői és az Egyesült Királyság illetékes hatóságainak 
képviselői m eghívást kaphatnak az operatív ülésekre. A tagállami összekötő tisztviselők és a 
harmadik országbeli összekötő tisztviselők, a tagállamok és harmadik országok illetékes hatóságainak 
képviselői, az Europol személyzete és más érdekelt felek részt vehetnek az  Egyesült Királyság 
összekötő tisztviselői vagy illetékes hatóságai által szervezett üléseken.  
LAW.EUROPOL.51. cikk: Információcserék  
1. Az illetékes hatóságok közötti információcserének meg kell felelnie e cím célkitűzésének és 
rendelkezéseinek. Személyes adatok kizárólag a (2) bekezdésben említett konkrét célokból 
kezelhetők.  
2. Az illetékes hatóságok legkésőbb a személyes adatok továbbításának időpontjában 
egyértelműen jelzik a személyes adatok továbbításának konkrét célját vagy céljait. Az Europol 
részére t örténő adattovábbítás esetében az ilyen továbbítás célját vagy céljait az Europol -
rendeletben meghatározott konkrét adatkezelési célokkal összhangban kell meghatározni. Ha az 
információt továbbító illetékes hatóság ezt nem tette meg, az információt átvevő illetékes hatóság az 
információt továbbító hatósággal egyetértésben kezeli a személyes adatokat annak érdekében, hogy 
megállapítsa azok relevanciáját, valamint a további kezelés célját vagy céljait. Az illetékes hatóságok 
csak akkor kezelhetik a személyes adatokat az adatszolgáltatás céljától eltérő célból, ha erre a 
továbbító illetékes hatóság engedélyt adott.  
3. A személyes adatokat átvevő illetékes hatóságok kötelezettséget vállalnak arra, hogy az ilyen 
adatokat kizárólag abból a célból kezelik, amelyből a zokat továbbították.  A személyes adatokat 
törölni kell, amint továbbításuk céljához már nem szükségesek.  
4. Az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai indokolatlan késedelem nélkül, és 
minden esetben a személyes adatok kézhezvételétől számított legfeljebb hat hónapon belül 
meghatározzák, hogy e személyes adatok szükségesek -e azon cél eléréséhez, amely érdekében 
átadták azokat, és ennek megfelelően tájékoztatják az adatokat továbbító hatóságot.  
LAW.EUROPOL.52. cikk: A továbbított személyes adatokhoz való hozzáférésre és azok további 
felhasználására vonatkozó korlátozások  
1. A továbbító illetékes hatóság a személyes adatok továbbításának időpontjában jelezheti az 
azokhoz való hozzáférésre vagy azok felhasználására vonatkozó általános vagy konkrét 
korlátozásokat, többek között azok meghatározott idő elteltével történő újbóli továbbítása, törlése 
vagy megsemmisítése, illetve további kezelése tekintetében. Ha az ilyen korlátozás szükségessége a 
személye s adatok továbbítását követően válik nyilvánvalóvá, a továbbító illetékes hatóság ennek 
megfelelően tájékoztatja az átvevő illetékes hatóságot.  
2. Az átvevő illetékes hatóságnak be kell tartania a továbbító illetékes hatóság által megjelölt, a 
személyes adato khoz való hozzáférésre vagy azok további felhasználására vonatkozó, az (1) 
bekezdésben leírt korlátozásokat.  
3. Mindegyik Fél biztosítja, hogy az e cím alapján továbbított információkat a vonatkozó jogi 
keretekkel összhangban gyűjtötték, tárolták és továbbíto tták. Mindegyik Fél – amennyire lehetséges 
 
340 
 – biztosítja, hogy ezeket az információkat ne az emberi jogok megsértésével szerezzék meg. Az ilyen 
információ abban az esetben sem továbbítható, amennyiben észszerűen előrelátható, hogy az 
felhasználható halálbün tetés vagy más kegyetlen vagy embertelen bánásmód kérelmezésére, 
kiszabására vagy végrehajtására.  
LAW.EUROPOL.53. cikk: Az érintettek különböző kategóriái  
1. A bűncselekmény áldozatait, a tanúkat vagy más, a bűncselekményről információval 
szolgálni képes sz emélyeket, vagy a 18 éven aluli személyeket érintő személyes adatok továbbítása 
tilos, kivéve, ha ez egyedi esetekben valamely bűncselekmény megelőzéséhez vagy az ellene való 
küzdelemhez feltétlenül szükséges és arányos.  
2. Mind az Egyesült Királyság, mind az  Europol biztosítja, hogy a személyes adatok (1) bekezdés 
szerinti kezelésére további biztosítékok vonatkozzanak, beleértve a hozzáférésre vonatkozó 
korlátozásokat, a kiegészítő biztonsági intézkedéseket és az újbóli adattovábbításra vonatkozó 
korlátozások at. 
LAW.EUROPOL.54. cikk: A személyes adatok áramlásának megkönnyítése az Europol és az Egyesült 
Királyság között  
A kölcsönös operatív előnyök érdekében a Felek törekednek arra, hogy a jövőben együttműködjenek 
annak biztosítása érdekében, hogy az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai közötti 
adatcsere a lehető leggyorsabban megtörténhessen, és mérlegeljék minden olyan új folyamat és 
technikai fejlesztés beépítését, amely segíthet e cél elérésében, figyelembe véve azt a tényt, hogy az 
Egyesül t Királyság nem tagállam.  
LAW.EUROPOL.55. cikk: Az információforrás megbízhatóságának és az információ pontosságának 
értékelése  
1. Az illetékes hatóságok lehetőség szerint legkésőbb az információ továbbításának 
időpontjában jelzik az információ forrásának m egbízhatóságát a következő kritériumok alapján:  
(a) amennyiben a forrás hitelességével, megbízhatóságával és illetékességével kapcsolatban nem 
merül fel kétely, vagy amennyiben olyan forrás  közli az információkat, amely minden esetben 
megbízhatónak bizonyult;  
(b) amennyiben  az információk olyan forrásból származnak, amely többnyire megbízhatónak 
bizonyult;  
(c) amennyiben az információk olyan forrásból származnak, amely többnyire megbízhatatlannak 
bizonyult;  
(d) amennyiben a forrás megbízhatóságát nem lehet felmérni.  
2. Az illetékes hatóságok lehetőség szerint legkésőbb az információ továbbításának 
időpontjában jelzik az információ pontosságát a következő kritériumok alapján:  
(a) olyan információ, amely pontosságával kapcsolatban nem merül fel kétely;  
(b) olyan információ, amelyről  forrásának személyes tudomása van, az adatokat továbbító 
tisztviselőnek azonban nincs;  
 
341 
 (c) olyan információ, amelyről forrásának nincs személyes tudomása, de amelyet más, már 
rögzített információk megerősítenek;  
(d) olyan információ, amelyről a forrásnak nincs sz emélyes tudomása, és amelyet nem lehet 
megerősíteni.  
3. Amennyiben az átvevő  illetékes hatóság a már birtokában lévő információk alapján arra a 
következtetésre jut, hogy a továbbító illetékes hatóság által az (1) és (2) bekezdéssel összhangban 
szolgáltatott i nformációk vagy azok forrásának értékelése helyesbítésre szorul, erről tájékoztatja az 
említett illetékes hatóságot, és megkísérel megállapodni az értékelés módosításáról. Az átvevő 
illetékes hatóság ilyen megállapodás nélkül nem változtathatja meg a kapot t információk vagy azok 
forrásának értékelését.  
4. Ha egy illetékes hatóság értékelés nélkül kap információt, amennyiben és ahol lehetséges, a 
továbbító illetékes hatósággal egyetértésben  megkísérli értékelni a forrás megbízhatóságát vagy az 
információ pontos ságát a már birtokában lévő információk alapján.  
5. Ha nem lehet megbízható értékelést készíteni, az információt az (1) bekezdés d) pontjában 
és a (2) bekezdés d) pontjában meghatározottak szerint kell értékelni.  
LAW.EUROPOL.56. cikk: Az információcsere bizt onsága  
1. Az e cím szerinti információcsere biztonságának biztosítása érdekében bevezetett technikai 
és szervezési intézkedéseket az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai közötti, a 
LAW.EUROPOL.59 cikkben [Munkamegállapodások és igazgatási megá llapodások] hivatkozott 
igazgatási megállapodásokban kell meghatározni.  
2. A Felek megállapodnak abban, hogy az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai 
közötti  információcsere céljából biztonságos kommunikációs vonalat létesítenek, telepítenek és  
működtetnek.   
3. Az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai közötti, a LAW.EUROPOL.58. cikkben 
[Minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok cseréje] említett igazgatási megállapodások 
szabályozzák a biztonságos kommunikációs vonal haszná lati feltételeit.  
LAW.EUROPOL.57. cikk: Felelősség a jogosulatlan vagy téves adatkezelésért  
1. Az illetékes hatóságok saját jogi keretükkel összhangban felelősek a kicserélt információkban 
előforduló jogi vagy ténybeli hibákból eredő, egyénnek okozott károké rt. Annak érdekében, hogy 
jogi keretük alapján elkerüljék a károsulttal szembeni felelősséget, sem az Europol, sem az Egyesült 
Királyság illetékes hatóságai nem hivatkozhatnak arra, hogy a másik illetékes hatóság pontatlan 
információt adott át.  
2. Ha akár az  Europol, akár az Egyesült Királyság illetékes hatóságaival szemben kártérítést 
ítélnek meg olyan információ felhasználása miatt, amelyet a másik fél tévesen közölt, vagy a másik 
fél a kötelezettségeinek elmulasztásából eredően hibásan közölt, az Europol v agy az Egyesült 
Királyság illetékes hatóságai által az (1) bekezdés szerint kártérítésként kifizetett összeget a másik fél 
megtéríti, kivéve, ha az információt e cím megsértésével használták fel.  
3. Az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai nem kötelezhetik egymást az (1) és (2) 
bekezdés szerinti büntető vagy nem kártérítés -jellegű kártalanítás megfizetésére.  
 
342 
 LAW.EUROPOL.58. cikk: Minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok cser éje 
A minősített adatok és a nem minősített érzékeny adatok e cím szerinti cseréjét és védelmét szükség 
esetén a LAW.EUROPOL.59. cikkben [Munkamegállapodások és igazgatási megállapodások] említett, 
az Europol és az Egyesült Királyság hatóságai közötti, mun kamegállapodás és igazgatási 
megállapodás szabályozza.  
LAW.EUROPOL.59. cikk: Munkamegállapodások és igazgatási megállapodások  
1. Az e cím rendelkezéseinek kiegészítése és végrehajtása érdekében az Egyesült Királyság és az 
Europol közötti együttműködés részletei az Europol és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai 
között az Europol -rendelet 23. cikkének (4) bekezdésével összhangba n létrejött 
munkamegállapodások, valamint az Europol -rendelet 25. cikkének (1) bekezdésével összhangban 
létrejött igazgatási megállapodások tárgyát képezik.  
2. E cím bármely rendelkezésének sérelme nélkül és az Egyesült Királyság azon jogállásának 
tükrözése mellett, hogy az Egyesült Királyság nem tagállam, az Europol és az Egyesült Királyság 
illetékes hatóságai – az adott esettől függően – a munkamegállapodásba vagy az igazgatási 
megállapodásba belefoglalhatnak az e címet kiegészítő vagy végrehajtó rendelkezé seket, amelyek 
lehetővé teszik különösen a következőket:  
(a) konzultációk az Europol és az Egyesült Királyság nemzeti kapcsolattartó pontjának egy vagy 
több képviselője között szakpolitikai kérdésekben és közös érdekű ügyekben, célkitűzéseik 
megvalósítása és t evékenységeik összehangolása, valamint  az Europol és az Egyesült Királyság 
illetékes hatóságai közötti együttműködés előmozdítása céljából;  
(b) az Egyesült Királyság egy vagy több képviselőjének megfigyelőként való részvétele az Europol 
egységvezetőinek meghat ározott ülésein, az ilyen ülések eljárási szabályzatával összhangban;  
(c) az Egyesült Királyság egy vagy több képviselőjének társulása operatív elemzési projektekhez, 
az Europol megfelelő irányító szervei által megállapított szabályokkal összhangban;  
(d) az össz ekötő tisztviselők feladatainak, jogainak és kötelezettségeinek, valamint a felmerülő 
költségeknek a meghatározása; vagy  
(e) az Egyesült Királyság illetékes hatóságai és az Europol közötti együttműködés az adatvédelem 
vagy a biztonság megsértése esetén.  
3. A mu nka- és igazgatási megállapodások tartalmát egyetlen dokumentumban is össze lehet 
foglalni.  
LAW.EUROPOL.60. cikk: Értesítés a végrehajtásról  
1. Mind az Egyesült Királyság, mind az Europol nyilvánossá tesz egy -egy dokumentumot, amely 
érthető formában meghatár ozza az e cím értelmében továbbított személyes adatok kezelésével 
kapcsolatos rendelkezéseket, beleértve az érintett jogainak gyakorlására rendelkezésre álló 
eszközöket, és biztosítja, hogy e dokumentum egy -egy példányát a másik rendelkezésére bocsássa.  
2. Az Egyesült Királyság és az Europol – amennyiben még nincsenek ilyenek – szabályokat fogad 
el, amelyek meghatározzák, hogy a személyes adatok kezelésére vonatkozó rendelkezéseknek való 
 
343 
 megfelelést hogyan érvényesítik a gyakorlatban. Az Egyesült Királyság é s az Europol e szabályok egy -
egy példányát megküldi a másiknak és a megfelelő felügyeleti hatóságoknak.  
LAW.EUROPOL.61. cikk: Az Europol hatásköre  
E cím egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint amely arra kötelezi az Europolt, hogy 
együttműködjön a z Egyesült Királyság illetékes hatóságaival az Europolnak a vonatkozó uniós jogban 
meghatározott hatáskörén kívül.  
  
 
344 
 VI. CÍM: EGYÜTTMŰKÖD ÉS AZ EUROJUSTTAL  
LAW.EUROJUST.61. cikk: Célkitűzés  
E cím célkitűzése, hogy együttműködést hozzon létre az Eurojust és  az Egyesült Királyság illetékes 
hatóságai között a LAW.EUROJUST.63 cikkben [Bűncselekményformák] említett súlyos 
bűncselekmények elleni küzdelem terén.  
LAW.EUROJUST.62. cikk: Fogalommeghatározások  
E cím alkalmazásában:  
(a) „Eurojust”: az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége, amelyet az (EU) 
2018/1727 rendelet (Eurojust -rendelet)80 hozott létre;  
(b) „illetékes hatóság”: az Unió esetében az Eurojust, amelyet a testület vagy egy nemzeti tag 
képvisel, az Egyesült Királyság esetében pedig egy olyan  belföldi hatóság, amely a belső jog 
értelmében hatáskörrel rendelkezik a bűncselekmények nyomozására és a vádeljárás 
lefolytatására;  
(c) „testület”: az Eurojustnak az Eurojust -rendeletben említett testülete;  
(d) „nemzeti tag”: az Eurojust -rendeletben említett, a z egyes tagállamok által az Eurojusthoz 
kirendelt nemzeti tag;  
(e) „asszisztens”: olyan személy, aki a nemzeti tagot és a nemzeti tag helyettesét, illetve az 
összekötő ügyészt segítheti az Eurojust -rendeletben és a LAW.EUROJUST.66. cikk [Összekötő 
ügyész] (3) bekezdésében említettek szerint;  
(f) „összekötő ügyész”: az Egyesült Királyság által az Eurojusthoz kirendelt ügyész, aki az ügyészi 
jogállást tekintve az Egyesült Királyság belső jogának hatálya alá tartozik;  
(g) „összekötő bíró”: az Eurojust által a LAW.EUROJUST.67. cikkel [Összekötő bíró] összhangban 
az Egyesült Királyságba kirendelt bíró;  
(h) „terrorizmus ügyében eljáró belföldi levelező”: az Egyesült Királyság hatóságai által a 
LAW.EUROJUST.65 cikkel [Eurojust kapcsolattartó pontok] összhangban kijelöl t kapcsolattartó 
pontok egyike, aki a terrorizmussal kapcsolatos ügyekkel összefüggő kapcsolattartás 
kezeléséért felelős.  
LAW.EUROJUST.63. cikk: Bűncselekményformák  
1. Az e cím alapján létrehozott együttműködés az Eurojust hatáskörébe tartozó, a LAW -4. 
mellék letben felsorolt súlyos bűncselekményformákra vonatkozik, beleértve a kapcsolódó 
bűncselekményeket is.  
                                                            
80  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1727 rendelete (2018. november 14.) az Európai Unió 
Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségéről (Eurojust) és a 2 002/187/IB tanácsi határozat felváltásáról 
és hatályon kívül helyezéséről (EU HL L 295. 2018.11.21., 138. o.).  
 
345 
 2. Kapcsolódó bűncselekmények az (1) bekezdésében említett súlyos bűncselekmények 
elkövetéséhez szükséges eszközök megszerzése érdekében elkövetett bűncsele kmények, az ilyen 
bűncselekmények elősegítése vagy elkövetése érdekében elkövetett bűncselekmények, valamint az 
ilyen súlyos bűncselekményeket elkövetők büntetlenségének biztosítása érdekében elkövetett 
bűncselekmények.  
3. Amennyiben megváltozik azon súlyos b űncselekményformák jegyzéke, amelyek tekintetében 
az Eurojust az uniós jog értelmében hatáskörrel rendelkezik, a bűnüldözési és igazságügyi 
együttműködéssel foglalkozó szakbizottság az Unió javaslata alapján a LAW -4. mellékletet ennek 
megfelelően módosítha tja attól a naptól kezdődően, amikor az Eurojust hatáskörében bekövetkezett 
változás hatályba lép.  
LAW.EUROJUST.64. cikk: Az együttműködés területei  
A Felek biztosítják, hogy az Eurojust és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai együttműködjenek az 
Eurojust -rendelet 2. és 54. cikkében és az e címben meghatározott tevékenységi területeken.  
LAW.EUROJUST.65. cikk: Eurojust kapcsolattartó pontok  
1. Az Egy esült Királyság az illetékes hatóságain belül legalább egy kapcsolattartó pontot hoz 
létre vagy jelöl ki az Eurojusthoz.  
2. Az Egyesült Királyság az egyik kapcsolattartóját az Egyesült Királyság terrorizmus ügyében 
eljáró belföldi levelezőjének jelöli ki.  
LAW .EUROJUST.66. cikk: Összekötő ügyész  
1. Az e cím értelmében létrejött együttműködés elősegítése érdekében az Egyesült Királyság 
összekötő ügyészt rendel ki az Eurojusthoz.  
2. A megbízatást és a kirendelés időtartamát az Egyesült Királyság határozza meg.  
3. Az össz ekötő ügyészt az együttműködés mértékét tükröző legfeljebb öt asszisztens segítheti. 
Szükség esetén az asszisztensek helyettesíthetik az összekötő ügyészt vagy eljárhatnak az összekötő 
ügyész nevében.  
4. Az Egyesült Királyság tájékoztatja az Eurojustot az ös szekötő ügyészt és az összekötő ügyész 
asszisztenseit – feladataiknak az e címmel összhangban történő ellátására irányuló, – az Egyesült 
Királyságban megillető igazságszolgáltatási hatáskörök jellegéről és terjedelméről. Az Egyesült 
Királyság megállapítja a z összekötő ügyészének és az összekötő ügyész asszisztenseinek a külföldi 
igazságügyi hatóságokkal kapcsolatos eljárásra vonatkozó hatáskörét.  
5. Az összekötő ügyész és az összekötő ügyész asszisztensei az ügyész vagy a vele azonos 
hatáskörrel rendelkező szem ély esetében alkalmazandó nemzeti joggal összhangban hozzáférhetnek 
a belföldi bűnügyi nyilvántartásban vagy az Egyesült Királyság bármely más nyilvántartásában 
szereplő információkhoz.  
6. Az összekötő ügyész és az összekötő ügyész asszisztensei jogosultak kö zvetlenül kapcsolatba 
lépni az Egyesült Királyság illetékes hatóságaival.  
7. Az e cikk (3) bekezdésében hivatkozott asszisztensek számát, az összekötő ügyész és az 
összekötő ügyész asszisztensei részletes feladatait, jogait és kötelezettségeit, valamint a fel merülő 
 
346 
 költségeket az Eurojust és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között létrejött, a 
LAW.EUROJUST.75 cikkben [Munkamegállapodás] említett munkamegállapodás szabályozza.  
8. Az összekötő ügyész és az összekötő ügyész asszisztensei munkadokumentumai a z Eurojust 
által sérthetetlenek.  
LAW.EUROJUST.67. cikk: Összekötő bírák  
1. Az Egyesült Királysággal folytatott igazságügyi együttműködés elősegítése céljából az olyan 
esetekben, amikor az Eurojust segítséget nyújt, az Eurojust az Eurojust -rendelet 53. cikkév el 
összhangban összekötő bírót küldhet ki az Egyesült Királyságba.  
2. Az összekötő bíró e cikk (1) bekezdésében hivatkozott részletes feladatait, az összekötő bíró 
jogait és kötelezettségeit, valamint a felmerülő költségeket az Eurojust és az Egyesült Királys ág 
illetékes hatóságai között létrejött, a LAW.EUROJUST.75. cikkben [Munkamegállapodás] említett 
munkamegállapodás szabályozza.  
LAW.EUROJUST.68. cikk: Operatív és stratégiai ülések  
1. Az összekötő ügyész, az összekötő ügyész asszisztensei, valamint az Egyesül t Királyság egyéb 
illetékes hatóságainak képviselői – beleértve az Eurojust kapcsolattartó pontot is – az Eurojust 
elnökének meghívására részt vehetnek a stratégiai ügyekhez kapcsolódó üléseken és az érintett 
nemzeti tagok jóváhagyásával az operatív ügyekh ez kapcsolódó üléseken.  
2. A nemzeti tagok, helyetteseik és asszisztenseik, az Eurojust adminisztratív igazgatója és az 
Eurojust személyzete részt vehetnek az összekötő ügyész, az összekötő ügyész asszisztensei vagy az 
Egyesült Királyság más illetékes hatóság ai – beleértve az Eurojust kapcsolattartó pontot is – által 
szervezett üléseken.  
LAW.EUROJUST.69. cikk: Nem személyes adatok cseréje  
Az Eurojust és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai kicserélhetnek bármely nem személyes 
adatot, amennyiben az az e c ím szerinti együttműködés szempontjából releváns, és a 
LAW.EUROJUST.74. cikk [Minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok cseréje]  szerinti 
korlátozások hatálya alá tartozik.  
LAW.EUROJUST.70. cikk: Személyes adatok cseréje  
1. Az illetékes hatóságok az e cím alapján kért és kapott személyes adatokat kizárólag a 
LAW.EUROJUST.61. cikkben  [Célkitűzés] meghatározott célokra, a (2) bekezdésben említett konkrét 
célokra és a (3) bekezdésben említett hozzáf érési vagy további felhasználási korlátozásokra is 
figyelemmel kezelhetik.  
2. A továbbító illetékes hatóság legkésőbb a személyes adatok továbbításának időpontjában 
egyértelműen jelzi az adatok továbbításának konkrét célját vagy céljait.  
3. A továbbító illetékes  hatóság a személyes adatok továbbításának időpontjában jelezheti az 
azokhoz való hozzáférésre vagy azok felhasználására vonatkozó általános vagy konkrét 
korlátozásokat, többek között azok meghatározott idő elteltével történő újbóli továbbítása, törlése 
vagy megsemmisítése, illetve további kezelése tekintetében. Ha az ilyen korlátozás szükségessége a 
személyes adatok átadását követően válik nyilvánvalóvá, a továbbító illetékes hatóság erről 
megfelelő módon tájékoztatja az átvevő hatóságot.  
 
347 
 4. Az átvevő illeték es hatóságnak be kell tartania a továbbító illetékes hatóság által megjelölt, a 
személyes adatokhoz való hozzáférésre vagy azok további felhasználására vonatkozó, a (3) bekezdés 
szerinti korlátozásokat.  
LAW.EUROJUST.71. cikk: Adattovábbítási csatornák  
1. Az információkat megosztják egymással:  
(a) az összekötő ügyész vagy az összekötő ügyész asszisztensei, vagy ha nincs ilyen kijelölve, vagy 
egyébként nem elérhető, az Egyesült Királyság Eurojust kapcsolattartó pontja és az érintett 
nemzeti tagok vagy a testület;  
(b) ha az Eurojust összekötő bírót küldött ki az Egyesült Királyságba, az összekötő bíró és az 
Egyesült Királyság bármely illetékes hatósága; ebben az esetben az összekötő ügyészt 
tájékoztatni kell az ilyen információcserékről; vagy  
(c) közvetlenül az Egyesült Kir ályság illetékes hatósága és az érintett nemzeti tagok vagy a 
testület; ebben az esetben az összekötő ügyészt és adott esetben az összekötő bírót 
tájékoztatni kell az ilyen információcserékről.  
2. Az Eurojust és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai megál lapodhatnak abban, hogy 
bizonyos esetekben az információcsere céljára más csatornákat is igénybe vesznek.  
3. Az Eurojust és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai biztosítják, hogy képviselőik 
felhatalmazást kapjanak a megfelelő szintű információcserére az  Egyesült Királyság jogával, illetve az 
Eurojust -rendelettel összhangban, és megfelelő átvilágításon essenek át.  
LAW.EUROJUST.72. cikk: Újbóli adattovábbítás  
Az Egyesült Királyság illetékes hatóságai és az Eurojust nem közölnek harmadik országgal vagy 
nem zetközi szervezettel semmilyen, a másik által szolgáltatott információt az információt nyújtó 
Egyesült Királyság illetékes hatóságai vagy az Eurojust bármelyikének beleegyezése nélkül, valamint a 
személyes adatok védelmére vonatkozó megfelelő biztosítékok nélkül.  
LAW.EUROJUST.73. cikk: Felelősség a jogosulatlan vagy téves adatkezelésért  
1. Az illetékes hatóságok saját jogi keretükkel összhangban felelősek a kicserélt információkban 
előforduló jogi vagy ténybeli hibákból eredő, egyénnek okozott károkért. Annak érdekében, hogy 
jogi keretük alapján elkerüljék a károsulttal szembeni felelősséget, sem az Eurojust, sem az Egyesült 
Királyság illetékes hatóságai nem hivatkozhatnak arra, hogy a másik illetékes hatóság pontatlan 
információt adott át.  
2. Ha bármely illetéke s hatósággal szemben kártérítést ítélnek meg olyan információ 
felhasználása miatt, amelyet a másik fél tévesen közölt, vagy a másik fél a kötelezettségeinek 
elmulasztásából eredően hibásan közölt, az illetékes hatóság által az (1) bekezdés szerint 
kártérít ésként kifizetett összeget a másik fél megtéríti, kivéve, ha az információt e cím megsértésével 
használták fel.  
3. Az Eurojust és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai nem kötelezhetik egymást az (1) és 
(2) bekezdés szerinti büntető vagy nem kártérítés -jellegű kártalanítás megfizetésére.  
 
348 
 LAW.EUROJUST.74. cikk: Minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok cseréje  
A minősített adatok és a nem minősített érzékeny adatok e cím szerinti cseréjét és védelmét szükség 
esetén a LAW.EUROJUST.75. cikkben [Mu nkamegállapodás] említett, az Eurojust és az Egyesült 
Királyság hatóságai közötti, munkamegállapodás szabályozza.  
LAW.EUROJUST.75. cikk: Munkamegállapodás  
A Felek közötti együttműködésnek az e cím végrehajtásához szükséges módozatai az Eurojust és az 
Egyes ült Királyság illetékes hatóságai között az Eurojust -rendelet 47. cikkének (3) bekezdésével és 
56. cikkének (3) bekezdésével összhangban megkötött munkamegállapodás tárgyát képezik.  
LAW.EUROJUST.76. cikk: Az Eurojust hatásköre  
E cím egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint amely arra kötelezi az Eurojustot, hogy 
együttműködjön az Egyesült Királyság illetékes hatóságaival az Eurojustnak a vonatkozó uniós jogban 
meghatározott hatáskörén kívül.  
VII. CÍM: ÁTADÁS  
LAW.SURR.7 6. cikk: Célkitűzés  
E cím célkitűzése annak biztosítása, hogy egyrészről a tagállamok, másrészről az Egyesült Királyság 
közötti kiadatási rendszer az e cím feltételeinek megfelelő elfogatóparancs alapján végrehajtott 
átadási mechanizmuson alapuljon.  
LAW.SU RR.77. cikk: Az arányosság elve  
Az elfogatóparancs révén történő együttműködésnek szükségesnek és arányosnak kell lennie, 
figyelembe véve a keresett személy jogait és az áldozatok érdekeit, a tett súlyosságát, a 
valószínűsíthető büntetést, valamint azt a l ehetőséget, hogy egy Állam a keresett személy átadásánál 
kevésbé kényszerítő intézkedéseket hoz, különösen a szükségtelenül hosszú előzetes letartóztatás 
elkerülése érdekében.  
LAW.SURR.78. cikk: Fogalommeghatározások  
E cím alkalmazásában:  
(a) „elfogatóparancs” : egy Államban kibocsátott igazságügyi hatósági határozat, amely azt a célt 
szolgálja, hogy egy másik Állam a büntetőeljárás lefolytatása, szabadságvesztés -büntetés, 
illetve szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtása végett a keresett személyt elfogj a és 
átadja;  
(b) „igazságügyi hatóság”: olyan hatóság, amely a belső jog szerint bíró, bíróság vagy ügyész 
funkciót tölt be. Az ügyész csak olyan mértékben minősül igazságügyi hatóságnak, amennyire 
a belső jog erről rendelkezik;  
(c) „végrehajtó igazságügyi hatóság ”: a végrehajtó Államnak az az igazságügyi hatósága, amely 
ezen Állam belső joga szerint az elfogatóparancs végrehajtására illetékes;  
(d) „kibocsátó igazságügyi hatóság”: a kibocsátó Államnak az az igazságügyi hatósága, amely ezen 
Állam belső joga szerint az e lfogatóparancs kibocsátására illetékes.  
 
349 
 LAW.SURR.79. cikk: Hatály  
1. Elfogatóparancs olyan cselekmények esetén bocsátható ki, amelyeknél a kibocsátó Állam 
joga szerint a büntetési tétel felső határa legalább tizenkét havi szabadságvesztés vagy 
szabadságelvoná ssal járó intézkedés, illetve ha a szabadságvesztést kiszabó ítéletet vagy a 
szabadságelvonással járó intézkedést már meghozták, a szabadságvesztést kiszabó ítélet vagy a 
szabadságelvonással járó intézkedés időtartama legalább négy hónap.  
2. A (3) és (4) beke zdés sérelme nélkül az átadás feltétele, hogy azok a cselekmények, amelyek 
miatt az elfogatóparancsot kibocsátották, a végrehajtó Állam joga szerint – tényállási elemeiktől és 
minősítésüktől függetlenül – bűncselekménynek minősüljenek.  
3. A LAW.SURR.80. cikkr e [Az elfogatóparancs végrehajtása kötelező megtagadásának okai], a 
LAW.SURR.81. cikk [Az elfogatóparancs végrehajtása megtagadásának egyéb okai] (1) bekezdésének 
b)–h) pontjára, a LAW.SURR.82. cikkre [A politikai bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel], a  
LAW.SURR.83. cikkre [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel] és a LAW.SURR.84. cikkre [A 
kibocsátó Állam által egyedi esetekben nyújtandó garanciák] figyelemmel, egy Állam nem tagadhatja 
meg az alábbi magatartással kapcsolatban kibocsátott elfogatóparan cs végrehajtását, amennyiben az 
ilyen magatartás szabadságvesztéssel vagy olyan szabadságelvonással járó intézkedéssel büntethető, 
amelynek maximális időtartama legalább tizenkét hónap:  
(a) egy olyan személy magatartásával kapcsolatban, aki a terrorizmus viss zaszorításáról szóló, 
Strasbourgban, 1977. január 27 -én kelt európai egyezmény 1. és 2. cikkében említett 
terrorizmus, vagy kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme, vagy szándékos 
emberölés, súlyos testi sértés, emberrablás, személyi szaba dság megsértése, túszejtés vagy 
erőszakos közösülés körébe tartozó bűncselekménynek vagy bűncselekményeknek egy közös 
célt követő csoport általi elkövetéséhez hozzájárul, abban az esetben sem, ha az érintett 
személy az adott bűncselekmény vagy bűncselekmén yek tényleges elkövetésében nem vesz 
részt; az említett hozzájárulásnak szándékosnak kell lennie, és annak ismeretében kell 
történnie, hogy a részvétel hozzájárul az adott csoport bűnözői tevékenységeinek 
megvalósulásához; vagy  
(b) a LAW -7. mellékletben megha tározott terrorizmus.  
4. Az Egyesült Királyság és – bármely tagállama nevében – az Unió értesítheti a bűnüldözési és 
igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy viszonossági alapon nem 
alkalmazandó a (2) bekezdésben említett kettős bün tethetőség feltétele, feltéve, hogy az 
elfogatóparancs alapjául szolgáló bűncselekmény:  
(a) az (5) bekezdésben felsorolt bűncselekmények egyike, a kibocsátó Állam joga által 
meghatározottak szerint, és  
(b) esetében a kiszabható büntetési tétel felső határa a kibocsátó Államban legalább háromévi 
szabadságvesztés vagy szabadságelvonással járó intézkedés.  
5. A (4) bekezdésben említett bűncselekmények a következők:  
 bűnszervezetben való részvétel;  
 a LAW -7. mellékletben meghatározott terrorizmus;  
 
350 
  emberkereskedelem;  
 gyermekek szexuális kizsákmányolása és gyermekpornográfia;  
 kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme;  
 fegyverek, lőszerek és robbanóanyagok tiltott kereskedelme;  
 korrupció, beleértve a vesztegetést is;  
 csalás, ideértve az Egyesült Királyság,  valamely tagállam vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő 
csalásokat is;   
 bűncselekményből származó jövedelem tisztára mosása;  
 pénzhamisítás;  
 számítógépes bűncselekmények;  
 környezeti bűnözés, beleértve a veszélyeztetett állatfajok, valamint a veszélyeztetett  
növényfajok és -fajták tiltott kereskedelmét is;  
 jogellenes be - és átutazáshoz, valamint jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás;  
 szándékos emberölés;  
 súlyos testi sértés;  
 emberi szervek és szövetek tiltott kereskedelme;  
 emberrablás, személyi szabadság megsértése és túszejtés;  
 rasszizmus és idegengyűlölet;  
 szervezett vagy fegyveres rablás;  
 kulturális javak – ideértve a régiségeket és műtárgyakat is – tiltott kereskedelme;  
 csalás;  
 védelmi pénz szedése és zsarolás;  
 iparjogvédelmi jogok megsértése  és termékhamisítás;  
 okmányhamisítás és a hamisított okmányokkal való kereskedelem;  
 fizetőeszközök hamisítása;  
 
351 
  hormontartalmú anyagok és más növekedésserkentők tiltott kereskedelme;  
 nukleáris és radioaktív anyagok tiltott kereskedelme;  
 lopott gépjárművek kereskedelme;  
 szexuális kényszerítés;  
 gyújtogatás;  
 a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá tartozó bűncselekmények;  
 légi jármű, hajó vagy űreszköz jogellenes hatalomba kerítése; valamint  
 szabotázs.  
LAW.SURR.80. cikk: Az elfogatóparancs végrehajtása kö telező megtagadásának okai  
Az elfogatóparancs végrehajtását meg kell tagadni:  
(a) ha az európai elfogatóparancs alapjául szolgáló bűncselekmény a végrehajtó Államban 
közkegyelem alá esik, és ennek az Államnak saját büntetőjoga szerint joghatósága van a 
bűncselekmény üldözésére;  
(b) ha a végrehajtó igazságügyi hatóságot arról tájékoztatják, hogy a keresett személyt egy Állam 
ugyanazon cselekmények miatt jogerősen elítélte, feltéve, hogy ha büntetést szabtak ki, azt 
már végrehajtották, annak végrehajtása folya matban van, vagy az ítéletet kibocsátó Állam joga 
szerint már nem hajtható végre; vagy  
(c) ha az a személy, aki ellen az elfogatóparancsot kibocsátották, a végrehajtó Állam joga szerint 
életkora miatt büntetőjogi felelősségre nem vonható az elfogatóparancs al apjául szolgáló 
cselekményért.  
LAW.SURR.81. cikk: Az elfogatóparancs végrehajtása megtagadásának egyéb okai  
1. Az elfogatóparancs végrehajtása megtagadható:  
(a) ha a LAW.SURR.79. cikk [Hatály] (2) bekezdésében említett esetekben az elfogatóparancs 
alapjául szolg áló cselekmény a végrehajtó Állam joga szerint nem bűncselekmény; 
mindazonáltal, adók vagy illetékek, vámok és deviza vonatkozásában az elfogatóparancs 
végrehajtása nem tagadható meg azon az alapon, hogy a végrehajtó Állam joga nem 
ugyanolyan típusú adót v agy illetéket ír elő, vagy nem ugyanolyan típusú adó - vagy illeték -, 
vám - és devizaszabályokat tartalmaz, mint a kibocsátó Állam joga;  
(b) ha az elfogatóparancsban szereplő személy ellen a végrehajtó Államban büntetőeljárás van 
folyamatban az elfogatóparancs alapjául szolgáló cselekménnyel megegyező cselekmény 
miatt;  
(c) ha a végrehajtó Állam igazságügyi hatóságai úgy határoztak, hogy nem indítanak 
büntetőeljárást vagy megszüntetik azt az elfogatóparancs alapjául szolgáló bűncselekmény 
 
352 
 tekintetében, vagy ha egy Ál lamban a keresett személy ellen ugyanazon cselekmény miatt 
jogerős határozatot hoztak, ami a további büntetőeljárás akadályát képezi;  
(d) ha a végrehajtó Állam joga szerint a keresett személy büntethetősége vagy büntetése elévült, 
és a cselekmények ezen Állam büntetőjoga szerint saját joghatósága alá tartoznak;  
(e) ha a végrehajtó igazságügyi hatóságot arról tájékoztatják, hogy a keresett személyt egy 
harmadik ország ugyanazon cselekmények miatt jogerősen elítélte, feltéve, hogy ha büntetést 
szabtak ki, azt már vég rehajtották, annak végrehajtása folyamatban van, vagy az ítéletet 
kibocsátó ország joga szerint már nem hajtható végre;  
(f) ha az elfogatóparancsot szabadságvesztés -büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés 
végrehajtása céljából bocsátották ki, és a ke resett személy a végrehajtó Államban tartózkodik, 
vagy annak állampolgára vagy lakosa, és ez az Állam vállalja, hogy saját belső joga szerint 
végrehajtja a büntetést vagy a szabadságelvonással járó intézkedést; ha a keresett személy 
hozzájárulása szükséges  a büntetés vagy a szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtó 
állam részére történő átadásához, a végrehajtó állam csak akkor tagadhatja meg az 
elfogatóparancs végrehajtását, ha a keresett személy hozzájárult a büntetés vagy a 
szabadságelvonással járó intézkedés átadásához;  
(g) ha az elfogatóparancs olyan bűncselekményre vonatkozik, amelyet:  
(i) a végrehajtó  Állam  joga  értelmében  egészben  vagy  részben  a végrehajtó  Állam  területén  
vagy  a végrehajtó  Állam  területének  minősülő  helyen  követtek  el; vagy  
(ii) a kibocsátó Állam területén kívül követtek el, és a végrehajtó Állam joga nem teszi 
lehetővé a büntetőeljárás lefolytatását ugyanilyen bűncselekményekre nézve, ha 
azokat a területén kívül követték el;  
(h) ha objektív okok alapján feltehető, hogy az elfogatóparancs kibocsá tására azért került sor, 
hogy az adott személyt neme, faji vagy vallási hovatartozása, etnikai származása, 
állampolgársága, anyanyelve, politikai meggyőződése vagy szexuális irányultsága alapján 
vonják büntetőeljárás alá vagy büntessék meg, illetve feltehe tő, hogy helyzetét bármely fenti 
körülmény hátrányosan befolyásolhatja;  
(i) ha az elfogatóparancsot szabadságvesztés -büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés 
végrehajtása céljából bocsátották ki, és a keresett személy személyesen nem volt jelen a 
hatá rozat meghozatalát eredményező tárgyaláson, kivéve, ha az elfogatóparancs szerint a 
kibocsátó Állam belső jogában meghatározott további eljárási követelményekkel összhangban 
az érintett személyt:  
(iii) kellő  időben:  
(A) személyesen idézték, és ily módon tájékoztattá k annak a tárgyalásnak a 
kitűzött időpontjáról és helyéről, amely a határozat meghozatalához 
vezetett, vagy az érintett más módon ténylegesen hivatalos tájékoztatást 
kapott a szóban forgó tárgyalás kitűzött időpontjára és helyére vonatkozóan, 
mégpedig oly módon, hogy egyértelműen megállapítást nyert, hogy a 
kitűzött tárgyalás időpontjáról és helyéről tudomást szerzett;  
valamint  
 
353 
 (B) tájékoztatták arról, hogy a határozat meghozatalára meg nem jelenése 
esetén is sor kerülhet;  
vagy  
(iv) az érintett  személy  a kitűzött  tárgyalás  időpontjának  és helyének  ismeretében  
meghatalmazta  az általa  választott  vagy  az Állam  által  kirendelt  ügyvédet  arra,  hogy  a 
tárgyalás  során  a védelmét  ellássa,  és az említett  ügyvéd  ténylegesen  ellátta  az 
érintett  személy  védelmét  a tárgyaláson;  
vagy 
(v) az érintett  személy  a határozat  kézbesítését  és azt követően,  hogy  kifejezetten  
tájékoztatták  őt a perújításhoz  vagy  fellebbezéshez  való  jogáról,  amely  eljárásban  joga  
van részt  venni,  és amely  lehetővé  teszi  az ügy újbóli  érdemi  vizsgálatát  – beleértve  az 
új bizonyítékokat  –, és amely  az eredeti  határozat  megváltoztatásához  vezethet:  
(A) kifejezetten kijelentette, hogy nem vitatja a határozatot;  
vagy  
(B) a megállapított határidőn belül nem kért perújítást vagy nem fellebbezett;  
vagy  
(vi) a határozatot  nem  kézbesítették  személyesen  az érintett  személynek,  de: 
(A) az átadást követően haladéktalanul, személyesen kézbesíteni fogják neki, és 
kifejezetten tájékoztatni fogják őt a perújításhoz vagy fellebbezéshez való 
jogról, amely eljárásban joga van részt venni, és amely lehetővé teszi az ügy 
újbóli érdemi vizsgálatát – beleértve az új bizonyítékokat –, és amely az 
eredeti határozat megváltoztatásához vezethet;  
valamint  
(B) tájékoztatni fogják arról, hogy milyen határidőn belül kérhet perújítást vagy 
fellebbezhet, amint arra a vonatkozó elfogatóparancs utalást tartalmaz.  
2.  Amennyiben az elfogatóparancsot szabadságvesztés -büntetés vagy szabadságelvonással járó 
intézkedés vé grehajtása céljából bocsátják ki az (1) bekezdés i) albekezdésének iv) pontjában 
meghatározott feltételek szerint, és az érintett személy előzőleg nem kapott hivatalos tájékoztatást 
arról, hogy büntetőeljárás folyik ellene, az adott személy az elfogatópara ncs tartalmáról való 
tájékoztatása alkalmával kérheti, hogy átadását megelőzően bocsássák rendelkezésére az ítélet egy 
példányát. Amint tudomást szerez erről a kérésről, a kibocsátó hatóság a végrehajtó hatóság 
közvetítésével eljuttatja az érintett személy nek az ítélet egy példányát. Az érintett személy kérése 
nem késleltetheti sem az átadási eljárást, sem az elfogatóparancs végrehajtására vonatkozó 
határozatot. Az ítéletnek az érintett rendelkezésére bocsátása kizárólag tájékoztatási célt szolgál; 
nem teki nthető az ítélet hivatalos kézbesítésének, és nem befolyásolhatja a perújítási vagy 
fellebbezési eljárás kérelmezésére nyitva álló határidőket.  
 
354 
 3.  Amennyiben  az adott  személyt  az (1) bekezdés  i) albekezdésének  iv) pontjában  
meghatározott  feltételek  szerin t adják  át, és perújítási  kérelmet  vagy  fellebbezést  nyújtott  be, a 
perújítási  vagy  fellebbezési  tárgyalásra  váró  személynek  az ezen  eljárások  lezárásáig  tartó  fogva  
tartását  rendszeresen  vagy  az érintett  személy  kérelmére  felül  kell vizsgálni  a kibocsátó  Állam  belső  
jogával  összhangban.  E felülvizsgálatnak  magában  kell foglalnia  különösen  a szabadságelvonás  
felfüggesztésének  vagy  félbeszakításának  a lehetőségét.  A perújítási  vagy  fellebbezési  eljárást  az 
átadás  után  kellő  időben  kell megindítani.  
LAW.SURR. 82. cikk: A politikai bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel  
1. Az elfogatóparancs végrehajtása nem tagadható meg azon az alapon, hogy a végrehajtó 
Állam a bűncselekményt politikai bűncselekménynek, politikai bűncselekménnyel kapcsolatos 
bűncselekménynek vagy  politikai indíttatású bűncselekménynek tekintheti.  
2. Az Egyesült Királyság, és bármely tagállama nevében az Unió értesítheti azonban a 
bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy az (1) bekezdést 
csak az alábbiakkal kapcsolatban alkalmazzák:  
(a) a terrorizmus visszaszorításáról szóló európai egyezmény 1. és 2. cikkében említett 
bűncselekmények esetében;  
(b) a terrorizmus visszaszorításáról szóló európai egyezmény 1. és 2. cikkében említett egy vagy 
több bűncselekmény elköveté se szándékával történő összeesküvés vagy társulás 
bűncselekménye, ha ezen összeesküvés vagy társulás bűncselekménye megfelel az e 
megállapodás LAW.SURR.79. cikke [Hatály] (3) bekezdésében említett magatartás 
jellemzőinek; valamint  
(c) a megállapodás LAW -7. mel lékletében meghatározott terrorizmus.  
3. Amennyiben egy, a (2) bekezdésben említett értesítést tevő Állam vagy egy olyan Állam, 
amelynek nevében ilyen értesítést tettek, elfogatóparancsot bocsátott ki, az elfogatóparancsot 
végrehajtó Állam viszonosságot alkal mazhat.  
LAW.SURR.83. cikk: Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel  
1. Az elfogatóparancs végrehajtása nem tagadható meg azon az alapon, hogy a keresett 
személy a végrehajtó Állam állampolgára.  
2. Az Egyesült Királyság, és bármely tagállama nevében az Unió érte sítheti azonban a 
bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy ezen Állam saját 
állampolgárait nem adja át, vagy saját állampolgárai átadását csak bizonyos meghatározott feltételek 
mellett engedélyezi. A bejelentésnek az Egyesült Királyság vagy azon Állam belső jogrendjének 
alapelveivel vagy gyakorlatával kapcsolatos indokokon kell alapulnia, amelynek nevében a 
bejelentést tették. Ebben az esetben, adott esetben bármely tagállama nevében az Unió, vagy az 
Egyesült Király ság, a másik Fél értesítésének kézhezvételét követően észszerű időn belül értesítheti a 
bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy adott esetben az 
Egyesült Királyság vagy valamely tagállam végrehajtó igazságügyi hat óságai megtagadhatják 
állampolgáraik átadását az adott Államnak, vagy az átadást csak bizonyos meghatározott feltételek 
mellett engedélyezik.   
3. Amennyiben egy Állam azzal az indokkal tagadta meg az elfogatóparancs végrehajtását, hogy 
a (2) bekezdésben em lítettek szerint az Egyesült Királyság esetében megtette az értesítést, vagy egy 
 
355 
 tagállam esetében annak nevében az Unió megtette az értesítést, az adott Állam a kibocsátó Állam 
álláspontjának figyelembevételével mérlegeli, hogy saját állampolgárával szemb en az 
elfogatóparancs tárgyával arányos eljárást indít -e. Abban az esetben, ha az igazságügyi hatóság úgy 
határoz, hogy nem indít ilyen eljárást, az elfogatóparancs alapjául szolgáló bűncselekmény sértettje 
számára lehetővé kell tenni, hogy az alkalmazandó  belső joggal összhangban tájékoztatást kapjon a 
határozatról.  
4. Amennyiben a (3) bekezdéssel összhangban egy Állam illetékes hatóságai eljárást indítanak 
saját állampolgáruk ellen, ez az Állam biztosítja, hogy illetékes hatóságai megfelelő intézkedéseket 
hozhassanak az áldozatok és a tanúk megsegítésére olyan körülmények között, amikor az áldozat 
vagy a tanú egy másik Államban rendelkezik lakóhellyel, különös tekintettel az eljárás lefolytatásának 
módjára.  
LAW.SURR.84. cikk: A kibocsátó Állam által egyedi esetekben nyújtandó garanciák  
Az elfogatóparancsnak a végrehajtó igazságügyi hatóság általi végrehajtása a következő garanciákhoz 
köthető:  
(a) ha az elfogatóparancs alapjául szolgáló bűncselekmény életfogytig tartó szabadságvesztés -
büntetéssel vagy életfogyti g tartó szabadságelvonással járó intézkedéssel büntethető a 
kibocsátó Államban, a végrehajtó Állam ahhoz a feltételhez kötheti az elfogatóparancs 
végrehajtását, hogy a kibocsátó Állam a végrehajtó Állam által megfelelőnek ítélt garanciát 
nyújt arra, hogy a  kibocsátó Állam a kiszabott büntetést vagy intézkedést – kérelem alapján 
vagy legkésőbb 20 év elteltével – felülvizsgálja, vagy ösztönzi azon, a büntetés vagy intézkedés 
végrehajtásának megszüntetését célzó kegyelmi intézkedések alkalmazását, amelynek 
kérvényezésére az érintett személy a kibocsátó Állam joga vagy gyakorlata szerint jogosult;  
(b) ha a személy, aki ellen az elfogatóparancsot büntetőeljárás lefolytatása céljából bocsátották 
ki, a végrehajtó Állam állampolgára vagy lakosa, e személy átadása ahhoz a feltételhez 
köthető, hogy az érintett személyt – meghallgatása után – visszaszállítják a végrehajtó 
Államba, hogy ott töltse le a kibocsátó Államban rá kiszabott szabadságvesztés ‑büntetést vagy 
szabadságelvonással járó intézkedést; ha a keresett személy beleegyezésére van szükség a 
büntetésnek vagy a szabadságelvonással járó intézkedésnek a végrehajtó Állam részére 
történő átadásához, az arra vonatkozó garancia, hogy a személyt a büntetés letöltése céljából 
visszaküldik a végrehajtó Államba, attól a felté teltől függ, hogy a keresett személy a 
meghallgatását követően hozzájárul -e a végrehajtó Államba történő visszaküldéshez;  
(c) ha alapos okkal feltételezhető, hogy valós veszély fenyegeti a keresett személy alapvető 
jogainak védelmét, a végrehajtó igazságügyi h atóság –mielőtt döntene az elfogatóparancs 
végrehajtásáról – adott esetben további garanciákat kérhet a keresett személlyel való 
bánásmódra vonatkozóan az átadást követően.  
LAW.SURR.85. cikk: A központi hatóság részvétele  
1. Az Egyesült Királyság, és bármely tagállama nevében az Unió értesítheti a bűnüldözési és 
igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot az Egyesült Királyság esetében a központi 
hatóságáról, az Unió esetében pedig az egyes Államok központi hatóságáról, amely kijelölt ilyen 
hatóság ot, vagy – amennyiben az adott Állam jogrendszere úgy rendelkezik – egynél több központi 
hatóságáról, hogy segítse az illetékes igazságügyi hatóságokat.  
2. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság (1) bekezdés 
szerinti értesítése kor az Egyesült Királyság, és bármely tagállama nevében az Unió jelezheti, hogy az 
 
356 
 érintett Államok belső igazságszolgáltatási rendszerének felépítése következtében a központi 
hatóság(ok) felelős(ek) az elfogatóparancsok adminisztratív továbbításáért és fo gadásáért, valamint 
az ezekkel kapcsolatos minden egyéb hivatalos levelezésért. E közlés a kibocsátó Állam minden 
hatóságára nézve kötelező.  
LAW.SURR.86. cikk: Az elfogatóparancs tartalma és formája  
1. Az elfogatóparancs a LAW -5. mellékletben szereplő forman yomtatványnak megfelelően az 
alábbi információkat tartalmazza:  
(a) a keresett személy személyazonossága és állampolgársága;  
(b) a kibocsátó igazságügyi hatóság megnevezése, címe, telefon - és faxszáma, valamint e -mail -
címe;  
(c) annak tanúsítása, hogy a LAW.SURR.79. cik k [Hatály] hatálya alá tartozó végrehajtható ítélet, 
elfogatóparancs vagy más, azonos joghatállyal bíró végrehajtható bírósági határozat áll 
rendelkezésre;  
(d) a bűncselekmény jellege és jogi minősítése, különösen figyelemmel a LAW.SURR.79. cikkre 
[Hatály];  
(e) a bűncselekmény elkövetése körülményeinek ismertetése, ezen belül az időpont, a hely és a 
keresett személy bűncselekményben való részvételének módja;  
(f) jogerős ítélet esetén a kiszabott büntetés, illetve a bűncselekményre a kibocsátó Állam joga 
szerint előír t büntetési tétel; valamint  
(g) ha lehetséges, a bűncselekmény egyéb következményei.  
2. Az elfogatóparancsot le kell fordítani a végrehajtó Állam hivatalos nyelvére vagy hivatalos 
nyelveinek egyikére. Az Egyesült Királyság, és bármely tagállama nevében az Unió ér tesítheti a 
bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy elfogadja a 
valamely Állam egy vagy több egyéb hivatalos nyelvén készült fordítást.  
LAW.SURR.87. cikk: Az elfogatóparancs továbbítása  
Ha a keresett személy tartózkodási helye ismert, a kibocsátó igazságügyi hatóság az 
elfogatóparancsot közvetlenül továbbíthatja a végrehajtó igazságügyi hatóságnak.  
LAW.SURR.88. cikk: Az elfogatóparancs továbbításának részletes eljárási rendje  
1. Ha a kibocs átó igazságügyi hatóság számára nem ismert az illetékes végrehajtó igazságügyi 
hatóság, akkor elvégzi a szükséges kutatást, hogy a végrehajtó Államtól megszerezze ezt az 
információt.  
2. A kibocsátó igazságügyi hatóság az elfogatóparancs továbbításához kérheti  a Nemzetközi 
Bűnügyi Rendőrség Szervezete (Interpol) szolgálatait is.  
3. A kibocsátó igazságügyi hatóság bármely olyan biztonságos eszközzel továbbíthatja az 
elfogatóparancsot, amely alkalmas írásbeli változat készítésére azzal a feltétellel, hogy az 
elfogat óparancs hitelességének megállapítása a végrehajtó Állam számára lehetséges legyen.  
 
357 
 4. Az elfogatóparancs végrehajtásához szükséges bármilyen irat továbbításával vagy 
hitelességével kapcsolatos összes nehézséget az érintett igazságügyi hatóságok közvetlenül, vagy 
adott esetben az Államok központi hatóságainak bevonásával hárítják el.  
5. Ha az a hatóság, amelyhez az elfogatóparancs megérkezik, nem illetékes annak alapján 
eljárni, hivatalból továbbítja az elfogatóparancsot Államának illetékes hatóságához, és erről 
tájékoztatja a kibocsátó igazságügyi hatóságot.  
LAW.SURR.89. cikk: A keresett személy jogai  
1. Ha egy keresett személyt az elfogatóparancs végrehajtása céljából elfognak, a végrehajtó 
igazságügyi hatóság belső jogával összhangban tájékoztatja ezt a személyt az elfogatóparancsról és 
annak tartalmáról, valamint arról is, hogy beleegyezhet a kibocsátó Államnak történő átadásába.  
2. Ha a keresett személy, akit az elfogatóparancs végrehajtása céljából elfognak, és nem beszéli 
vagy nem érti az elfogatóparanccsal kapcsolatos eljárás nyelvét, joga van ahhoz, hogy a végrehajtó 
Állam belső jogának megfelelően to lmács segítségét vegye igénybe, és megkapja az írásbeli fordítást 
anyanyelvén, vagy általa beszélt vagy értett nyelven.  
3. A végrehajtó Állam belső jogával összhangban a keresett személynek az elfogáskor joga van 
ügyvédi segítséget igénybe venni.  
4. A keresett személyt tájékoztatni kell arról, hogy jogában áll a kibocsátó Államban ügyvédet 
megbízni azzal a céllal, hogy segítséget nyújtson a végrehajtó állambeli ügyvédnek az 
elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban. Ez a bekezdés nem érinti a LAW.SURR.101. cikk ben [A 
személy átadásának határideje] meghatározott határidőket.   
5. Az elfogott keresett személynek joga van ahhoz, hogy az állampolgársága szerinti Állam 
konzuli hatóságai, illetve hontalan személy esetén a szokásos tartózkodási helye szerinti Állam 
konzuli  hatóságai indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatást kapjanak a letartóztatásról, és ha úgy 
kívánja, kommunikáljon ezekkel a hatóságokkal.  
LAW.SURR.90. cikk: A személy fogva tartása  
Ha egy személyt elfogatóparancs alapján fognak el, a végrehajtó igazságü gyi hatóság dönt arról, hogy 
a keresett személyt a végrehajtó Állam jogával összhangban továbbra is fogva tartják -e. A végrehajtó 
Állam belső jogának megfelelően a személyt ideiglenesen bármikor szabadon lehet bocsátani, 
feltéve hogy ezen Állam illetékes h atósága minden szükségesnek ítélt intézkedést megtesz a keresett 
személy szökésének megakadályozása érdekében.  
LAW.SURR.91. cikk: Beleegyezés az átadásba  
1. Ha az elfogott személy előadja, hogy az átadásába beleegyezik, e beleegyezéséről, és ha 
szükséges, a LAW.SURR.105. cikk [Esetleges büntetőeljárás más bűncselekmények miatt] (2) 
bekezdésében említett specialitás szabálya alkalmazásának jogáról való kifejezett lemondásról a 
végrehajtó igazságügyi hatóság előtt, a végrehajtó Állam belső jogával összhangban k ell nyilatkoznia.  
2. Minden Állam megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a beleegyezés és 
adott esetben az (1) bekezdésben említett lemondás olyan feltételek között történjen, amelyekből 
kitűnik, hogy az érintett személy önkéntesen és a kö vetkezmények teljes tudatában tette meg 
nyilatkozatát. E célból a személynek jogában áll ügyvédet igénybe venni.  
 
358 
 3. A beleegyezést és adott esetben az (1) bekezdésben említett lemondást a végrehajtó Állam 
belső jogában előírt eljárásnak megfelelően hivatalosa n jegyzőkönyvbe veszik.  
4. A beleegyezés elvben nem vonható vissza. Bármely Állam előírhatja, hogy az e cikk (1) 
bekezdésében említett beleegyezés, és adott esetben a lemondás, a belső joga szerint alkalmazandó 
szabályokkal összhangban visszavonható. Ilyen es etben a beleegyezés dátuma és visszavonásának 
dátuma közötti időszakot a LAW.SURR.101. cikkben [A személy átadásának határideje]  
meghatározott határidők számításakor nem veszik figyelembe.  Az Egyesült Királyság, és bármely 
tagállama nevében az Unió értesít heti a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó 
szakbizottságot, hogy élni kíván ezzel a lehetőséggel, megjelölve  azokat az eljárásokat, amelyek 
szerint a beleegyezés visszavonható, valamint azok esetleges módosításait.  
LAW.SURR.92. cikk: A keresett személy kihallgatása  
Ha az elfogott személy nem egyezik bele a LAW.SURR.91. cikk [Beleegyezés az átadásba]  szerinti 
átadásba, e személynek joga van ahhoz, hogy a végrehajtó igazságügyi hatóság a végrehajtó Állam 
joga szerint kihallgassa.  
LAW.SURR .93. cikk: Határozat az átadásról  
1. Az érintett személynek az e címben előírt határidőkön belül és feltételek mellett történő 
átadásáról, különösen a LAW.SURR 77. cikkben [Az arányosság elve] meghatározott arányosság 
elvével összhangban, a végrehajtó igazság ügyi hatóság határoz.  
2. Ha a végrehajtó igazságügyi hatóság úgy ítéli meg, hogy a kibocsátó Állam által közölt 
információk nem elégségesek ahhoz, hogy az átadás kérdésében határozzon, kéri, hogy a szükséges 
kiegészítő információkat, különösen a LAW.SURR. 77.  cikkre [Az arányosság elve], a LAW.SURR.80. 
cikkre [Az elfogatóparancs végrehajtása kötelező megtagadásának oka], a LAW.SURR.82. cikkre [A 
politikai bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel], a LAW.SURR.84. cikkre [A kibocsátó Állam által 
egyedi esetekben n yújtandó garanciák], valamint a LAW.SURR.86 cikkre [Az elfogatóparancs 
tartalma és formája] tekintettel, soron kívül bocsássák a rendelkezésére, és a LAW.SURR.95 cikkben 
[Az elfogatóparancs végrehajtására vonatkozó határozatra irányadó határidők és szabály ok] előírt 
határidők betartását szem előtt tartva határidőt szabhat ezek kézhezvételére.  
3. A kibocsátó igazságügyi hatóság bármilyen további hasznos információt bármikor 
megküldhet a végrehajtó igazságügyi hatóságnak.  
LAW.SURR.94. cikk: Határozat több megk eresés esetén  
1. Ha egyazon személy ellen két vagy több Állam bocsátott ki európai elfogatóparancsot vagy 
elfogatóparancsot, a végrehajtó igazságügyi hatóság az összes körülmény mérlegelésével dönti el, 
hogy melyik elfogatóparancsot hajtja végre; ezen körülmé nyek közé tartozik különösen a 
bűncselekmény súlya és a bűncselekmények elkövetési helye, az elfogatóparancsok vagy az európai 
elfogatóparancsok kibocsátásának időpontja, valamint az, hogy az elfogatóparancsokat 
büntetőeljárás lefolytatása vagy szabadságve sztés -büntetés, szabadságelvonással járó intézkedés, 
illetve a tagállamoknak az uniós jogból eredő, a mozgás szabadságának elvén és az állampolgárság 
alapján történő megkülönböztetés tilalmának elvén alapuló jogi kötelezettségei végrehajtása 
céljából bocsá tották -e ki. 
2. A tagállam végrehajtó igazságügyi hatósága az (1) bekezdésben említett határozathoz 
kikérheti az Eurojust véleményét.  
 
359 
 3. Amennyiben egy elfogatóparancs és egy harmadik ország kiadatási kérelme ütközik, a 
végrehajtó Állam illetékes hatósága az összes körülmény, különösen az (1) bekezdésben és az 
alkalmazandó egyezményben foglalt feltételek mérlegelésével dönti el, hogy az elfogatóparancsnak 
vagy a kiadatási kérelemnek ad -e elsőbbséget.  
4. Ez a cikk nem sérti az Államoknak a Nemzetközi Büntetőbírósá g alapokmánya szerinti 
kötelezettségeit.  
LAW.SURR.95. cikk: Az elfogatóparancs végrehajtására vonatkozó határozatra irányadó határidők és 
szabályok  
1. Az elfogatóparancsot soron kívül intézik és hajtják végre.  
2. Amennyiben a keresett személy beleegyezik az áta dásba, az elfogatóparancs végrehajtásáról 
szóló végleges határozatot a beleegyezést követő tíz napon belül kell meghozni.  
3. Egyéb esetekben az elfogatóparancs végrehajtásáról szóló végleges határozatot a keresett 
személy elfogását követő 60 napon belül kell meghozni.  
4. Ha egyedi esetekben az elfogatóparancs a (2) vagy a (3) bekezdésben előírt határidőn belül 
nem hajtható végre, a végrehajtó igazságügyi hatóság a késedelem okainak közlése mellett 
haladéktalanul tájékoztatja e tényről a kibocsátó igazságügyi ható ságot. Ilyen esetekben a határidő 
további 30 nappal meghosszabbítható.  
5. Mindaddig, amíg a végrehajtó igazságügyi hatóság az elfogatóparancs végrehajtásáról nem 
hozta meg végleges határozatát, gondoskodik arról, hogy a személy tényleges átadásához szükséges 
lényeges feltételek továbbra is biztosítva legyenek.  
6. Az elfogatóparancs végrehajtásának megtagadását indokolni kell.  
LAW.SURR.96. cikk: A határozat meghozatala előtti állapot  
1. Ha az elfogatóparancsot büntetőeljárás lefolytatása céljából bocsátották ki, a végrehajtó 
igazságügyi hatóság hozzájárul ahhoz, hogy:  
(a) a keresett személyt a LAW.SURR.97. cikk [A személy kihallgatása a határozat meghozatala 
előtt]  szerint kihallgassák; vagy  
(b) a keresett személyt ideiglenesen átadják.  
2. Az ideiglenes átadás feltételeit és i dőtartamát a kibocsátó és a végrehajtó igazságügyi 
hatóság közötti kölcsönös megállapodásban határozzák meg.  
3. Ideiglenes átadás esetén az érintett személynek lehetővé kell tenni, hogy visszatérjen a 
végrehajtó Államba, és ott részt vegyen az őt érintő, az á tadási eljárás keretében folytatott bírósági 
tárgyalásokon.  
LAW.SURR.97. cikk: A személy kihallgatása a határozat meghozatala előtt  
1. A keresett személyt igazságügyi hatóság hallgatja ki. E célból a keresett személyt ügyvédi 
segítség illeti meg, akit a kibo csátó Állam jogával összhangban jelölnek ki.  
 
360 
 2. A keresett személyt a végrehajtó Állam jogának, valamint a kibocsátó és a végrehajtó 
igazságügyi hatóság közötti közös megállapodásban meghatározott feltételeknek megfelelően 
hallgatják ki.  
3. E cikk megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az illetékes végrehajtó igazságügyi 
hatóság megbízhatja Államának egy másik igazságügyi hatóságát, hogy vegyen részt a keresett 
személy kihallgatásában.  
LAW.SURR.98. cikk: Kiváltságok és mentességek  
1. Ha a keresett személyt a joghatóság vagy a végrehajtás tekintetében kiváltság vagy 
mentesség illeti meg a végrehajtó Államban, a LAW.SURR.95. cikkben [Az elfogatóparancs 
végrehajtására vonatkozó határozatra irányadó határidők és szabályok] említett határidők  csak akkor 
kezdődnek meg, amikor – vagy amennyiben – a végrehajtó igazságügyi hatóság tájékoztatást kap a 
kiváltság vagy a mentesség felfüggesztésének tényéről.  
2. A végrehajtó Állam gondoskodik arról, hogy a tényleges átadás lényeges feltételei 
biztosított ak legyenek, amint a személyt ilyen kiváltság vagy a mentesség többé nem illeti meg.  
3. Amennyiben a kiváltság vagy a mentesség felfüggesztése a végrehajtó Állam valamelyik 
hatóságának hatáskörébe tartozik, a végrehajtó igazságügyi hatóság haladéktalanul ilye n irányú 
megkereséssel fordul e hatósághoz. Amennyiben a kiváltság vagy mentesség felfüggesztése egy 
másik Állam, egy harmadik ország vagy valamely nemzetközi szervezet hatáskörébe tartozik, a 
kibocsátó igazságügyi hatóság megkeresi az említett hatóságot, hogy gyakorolja e hatáskörét.  
LAW.SURR.99. cikk: Versengő nemzetközi kötelezettségek  
1. Ez a megállapodás nem érinti a végrehajtó Állam kötelezettségeit abban az esetben, ha a 
keresett személyt harmadik országból adták ki az adott Államnak, és ezt a személyt  a kiadatás 
alapjául szolgáló megállapodás specialitás szabályára vonatkozó rendelkezései védik. A végrehajtó 
Állam minden szükséges intézkedést megtesz, hogy haladéktalanul beszerezze a keresett személyt 
kiadó harmadik ország hozzájárulását a keresett sze mély átadásához az elfogatóparancsot kibocsátó 
Államnak. A LAW.SURR.95. cikkben [ Az elfogatóparancs végrehajtására vonatkozó  határozatra 
irányadó határidők és szabályok] említett határidők csak azon a napon kezdődnek, amikor a 
specialitás szabályainak alka lmazása megszűnik.  
2. A keresett személyt kiadó harmadik ország határozatának meghozataláig a végrehajtó Állam 
gondoskodik arról, hogy a tényleges átadás lényeges feltételei továbbra is biztosítottak legyenek.  
LAW.SURR.100. cikk: A határozatról való értesít és 
A végrehajtó igazságügyi hatóság haladéktalanul értesíti a kibocsátó igazságügyi hatóságot az 
elfogatóparancs alapján teendő intézkedésekre vonatkozó határozatáról.  
LAW.SURR.101. cikk: A személy átadásának határideje  
1. A keresett személyt a lehető legham arabb – az érintett hatóságok megállapodása szerinti 
időpontban – átadják.  
2. A keresett személyt legkésőbb az elfogatóparancs végrehajtásáról szóló végleges határozatot 
követő tíz napon belül át kell adni.  
 
361 
 3. Ha a keresett személy átadása a (2) bekezdésben előí rt határidőn belül az Államok 
bármelyikének hatókörén kívül eső elháríthatatlan akadály miatt nem lehetséges, a végrehajtó és a 
kibocsátó igazságügyi hatóság haladéktalanul felveszi a kapcsolatot, és új átadási időpontban 
egyeznek meg. Ebben az esetben az átadásra az e megállapodás szerinti új időpontot követő tíz 
napon belül kerül sor.  
4. Az átadás kivételesen ideiglenesen felfüggeszthető súlyos emberiességi okokból, például 
akkor, ha megalapozottan feltételezhető, hogy az átadás végrehajtása nyilvánvalóan ve szélyeztetné 
a keresett személy életét vagy egészségét. Az elfogatóparancsot végre kell hajtani, amint ezek az 
okok megszűntek. A végrehajtó igazságügyi hatóság erről haladéktalanul tájékoztatja a kibocsátó 
igazságügyi hatóságot, és új átadási időpontban e gyeznek meg. Ebben az esetben az átadásra az e 
megegyezés szerinti új időpontot követő tíz napon belül kerül sor.  
5. Ha az érintett személy a (2) –(4) bekezdésben említett határidők lejárta után még mindig 
őrizetben van, szabadon kell bocsátani. A végrehajtó é s a kibocsátó igazságügyi hatóságok 
kapcsolatba lépnek egymással, amint úgy tűnik, hogy egy személyt e bekezdés alapján szabadon kell 
bocsátani, és megállapodnak az adott személy átadására vonatkozó szabályokról.  
LAW.SURR.102. cikk: Elhalasztott vagy felté teles átadás  
1. A végrehajtó igazságügyi hatóság, miután határozott az elfogatóparancs végrehajtásáról, 
elhalaszthatja a keresett személy átadását annak érdekében, hogy a keresett személy ellen a 
végrehajtó Államban a büntetőeljárást lefolytathassák, illetve – ha a keresett személyt már elítélték 
– hogy a végrehajtó Állam területén az elfogatóparancsban említett cselekménytől eltérő egyéb 
cselekménye miatt kiszabott büntetését letölthesse.  
2. Az átadás elhalasztása helyett a végrehajtó igazságügyi hatóság – a vég rehajtó és a kibocsátó 
igazságügyi hatóság közötti közös megállapodásban meghatározott feltételek szerint – ideiglenesen 
átadhatja a keresett személyt a kibocsátó Államnak. A megállapodást írásban kötik meg, és a 
feltételek a kibocsátó Állam összes hatóság ára kötelezőek.  
LAW.SURR.103. cikk: Átszállítás  
1. Minden Állam engedélyezi, hogy a keresett személyt területén átadás céljából átszállítsák, 
feltéve hogy tájékoztatást kapott az alábbiakról:  
(a) annak a személynek a személyazonossága és állampolgársága, aki ellen az elfogatóparancsot 
kibocsátották;  
(b) elfogatóparancs megléte;  
(c) a bűncselekmény jellege és jogi minősítése; valamint  
(d) a bűncselekmény körülményeinek ismertetése, ideértve annak időpontját és helyét is.  
2. Az az Állam, amelynek a nevében a LAW.SURR.83. cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos 
kivétel] (2) bekezdésével összhangban értesítésre került sor arra vonatkozóan, hogy állampolgárai 
nem kerülnek átadásra vagy hogy az átadást csak bizonyos meghatározott feltételek mellett 
engedélyezi, azonos feltételek mel lett visszautasíthatja állampolgárainak a területén átmenő 
szállítását vagy ugyanazon feltételeknek vetheti alá azt.  
 
362 
 3. Az Államok kijelölnek az átszállítás iránti megkeresések és a szükséges iratok, valamint az 
átszállítási kérelmekkel kapcsolatos bármely egyéb hivatalos levelezés átvételére egy hatóságot.  
4. Az átszállítás iránti megkeresés és az (1) bekezdésben hivatkozott információk a (3) bekezdés 
szerint kijelölt hatósághoz bármilyen, írásbeli változat készítésére alkalmas eszközzel továbbíthatók. 
Az átsz állításban érintett Állam ugyanilyen módon közli határozatát.  
5. E cikk nem alkalmazandó azon légi úton történő átszállítások esetén, ahol nem terveznek 
közbenső leszállást. Ha azonban nem tervezett leszállásra kerül sor, a kibocsátó Állam továbbítja a 
(3) be kezdés szerint kijelölt hatóság részére az (1) bekezdésben hivatkozott információkat.  
6. Abban az esetben, ha az átszállítás olyan személyt érint, akit harmadik ország ad ki egy 
Államnak, e cikket értelemszerűen kell alkalmazni. Az „elfogatóparanccsal” kapcso latos 
hivatkozásokat különösen a „kiadatási kérelemre” való hivatkozásként kell kezelni.  
LAW.SURR.104. cikk: A végrehajtó Államban töltött fogva tartás beszámítása  
1. A kibocsátó Állam az elfogatóparancs végrehajtásából eredő fogva tartás teljes időtartamát 
beszámítja a kiszabott szabadságvesztés -büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés 
következtében a kibocsátó Államban letöltendő szabadságvesztés teljes időtartamába.  
2. A végrehajtó igazságügyi hatóság vagy a LAW.SURR.85. cikk [A központi hatóság rész vétele] 
szerint kijelölt központi hatóság az átadás időpontjában továbbítja a kibocsátó igazságügyi 
hatóságnak a keresett személy elfogatóparancs alapján történt fogva tartásának időtartamára 
vonatkozó összes információt.  
LAW.SURR.105. cikk: Esetleges bün tetőeljárás más bűncselekmények miatt  
1. Az Egyesült Királyság, és bármely tagállama nevében az Unió értesítheti a bűnüldözési és 
igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy az olyan más Államokkal 
fenntartott kapcsolataiban, amelyekre  ugyanilyen értesítés vonatkozik, vélelmezi, hogy a 
hozzájárulását adta ahhoz, hogy egy személyt az átadása előtt elkövetett, az átadás alapjául szolgáló 
bűncselekménytől eltérő másik bűncselekmény miatt büntetőeljárás alá vonjanak, elítéljenek, és 
szabads ágvesztés -büntetés vagy szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtása céljából fogva 
tartsanak, amennyiben az adott esetben a végrehajtó igazságügyi hatóság az átadásról szóló 
határozatában másképpen nem rendelkezik.  
2. Az (1) és (3) bekezdésben említett e setek kivételével az átadott személy az átadása előtt 
elkövetett, az átadásának alapjául szolgáló bűncselekménytől különböző egyéb bűncselekmény miatt 
nem vonható büntetőeljárás alá, nem ítélhető el, és egyéb módon sem fosztható meg szabadságától.  
3. E cikk ( 2) bekezdése nem alkalmazható az alábbi esetekben:  
(a) a személy a végleges szabadon bocsátását követő 45 napon belül nem hagyta el annak az 
Államnak a területét, amelynek átadták, noha erre lehetősége lett volna, vagy a terület 
elhagyása után visszatért oda;  
(b) a bűncselekmény szabadságvesztéssel vagy szabadságelvonással járó intézkedéssel nem 
büntethető;  
(c) a büntetőeljárás nem eredményezi a személyi szabadságot korlátozó intézkedés alkalmazását;  
 
363 
 (d) a személyt szabadságelvonással nem járó büntetésnek vagy intézkedésnek, különösen 
pénzbüntetésnek vagy azt helyettesítő intézkedésnek vethetik alá, még ha a büntetés vagy 
intézkedés a személyi szabadságának korlátozását eredményezheti is;  
(e) ha a személy – a LAW.SURR.91. cikkel [Beleegyezés az átadásba] összhangban  – beleegyezett 
átadásába, adott esetben egyidejűleg lemondott a specialitás szabályának alkalmazásáról;  
(f) a személy, átadása után, az átadását megelőzően elkövetett meghatározott cselekmények 
vonatkozásában kifejezetten lemondott a specialitás szabályának alkalmazásához fűződő 
jogáról; a lemondó nyilatkozatot a kibocsátó Állam illetékes igazságügyi hatósága előtt kell 
megtenni, és azt az adott Állam belső jogának megfelelően kell jegyzőkönyvbe venni; a 
lemondó nyilatkozatot úgy kell megfogalmazni, hogy abbó l egyértelműen kitűnjön, hogy azt az 
érintett személy önként és az abból adódó következmények teljes tudatában tette; e célból a 
személynek jogában áll ügyvédet igénybe venni; valamint  
(g) a személyt átadó végrehajtó igazságügyi hatóság az e cikk (4) bekezdés ével összhangban 
hozzájárulását adja.  
4. A hozzájárulás iránti kérelmet a LAW.SURR.86. cikk [Az elfogatóparancs tartalma és formája] 
(1) bekezdésében felsorolt információk  és a LAW.SURR.86. cikk [Az elfogatóparancs tartalma és 
formája] (2) bekezdése szerinti fordítás kíséretében kell benyújtani a végrehajtó igazságügyi 
hatósághoz. A hozzájárulást meg kell adni, amennyiben a bűncselekmény, amelyre vonatkozóan azt 
kérik, e cím rendelkezései szerint önmagában is átadási kötelezettséget von maga után. A 
hozzájárul ást a LAW.SURR.80 cikkben [Az elfogatóparancs végrehajtása kötelező megtagadásának 
okai] említett okok fennállása esetén meg kell tagadni, egyébként csak a LAW.SURR.81 cikkben  [Az 
elfogatóparancs végrehajtása megtagadásának egyéb okai] vagy a LAW.SURR.82 c ikk [A politikai 
bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében és a LAW.SURR.83 cikk [Az 
állampolgársággal kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében említett okok miatt tagadható meg. Az erre 
vonatkozó határozatot legkésőbb a kérelem kézhezvételét k övető 30 napon belül hozzák meg. A 
LAW.SURR.84. cikkben [ A kibocsátó Állam által egyedi esetekben nyújtandó garanciák] 
meghatározott helyzetekre vonatkozóan a kibocsátó Államnak az abban  a cikkben előírt 
biztosítékokat kell nyújtania.  
LAW.SURR.106. cikk: További átadás vagy kiadatás  
1. Az Egyesült Királyság, és bármely tagállama nevében az Unió értesítheti a bűnüldözési és 
igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy az olyan más államokkal 
fenntartott kapcsolataiban, amelyekre ugyanily en értesítés vonatkozik, vélelmezi, hogy a 
hozzájárulását adta ahhoz, hogy egy személyt – az e személy átadása előtt elkövetett 
bűncselekményre tekintettel kibocsátott elfogatóparancs vagy európai elfogatóparancs alapján – 
más Államnak átadjanak, mint a vé grehajtó Állam, amennyiben az adott esetben a végrehajtó 
igazságügyi hatóság az átadásról szóló határozatában másképpen nem rendelkezik.  
2. Az elfogatóparancs vagy európai elfogatóparancs alapján a kibocsátó Államnak átadott 
személy, az átadása előtt elkövete tt bűncselekményre tekintettel kibocsátott elfogatóparancs vagy 
európai elfogatóparancs alapján az alábbi esetekben adható át a végrehajtó Államon kívüli más 
Államnak a végrehajtó Állam hozzájárulása nélkül:  
(a) a keresett személy a végleges szabadon bocsátásá t követő 45 napon belül nem hagyta el 
annak az Államnak a területét, amelynek átadták, noha erre lehetősége lett volna, vagy a 
terület elhagyása után visszatért oda;  
 
364 
 (b) a keresett személy beleegyezik abba, hogy elfogatóparancs vagy európai elfogatóparancs 
alapján a végrehajtó Államtól különböző másik Államnak átadják; a beleegyezést a kibocsátó 
Állam illetékes igazságügyi hatóságai előtt kell megtenni, és azt az adott Állam belső jogának 
megfelelően kell jegyzőkönyvbe venni; a beleegyezést úgy kell megfogalmaz ni, hogy abból 
egyértelműen kitűnjön, hogy azt az érintett személy önként és a következmények teljes 
tudatában tette; e célból a személynek jogában áll ügyvédet igénybe venni; valamint  
(c) a keresett személyre a LAW.SURR.105. cikk [Esetleges büntetőeljárás má s bűncselekmények 
miatt] (3) bekezdésének a), e), f) és g) pontja szerint nem vonatkozik a specialitás szabálya.  
3. A végrehajtó igazságügyi hatóság az alábbi szabályokkal összhangban járul hozzá a másik 
Államnak való átadáshoz:  
(a) a hozzájárulás iránti kérelmet  a LAW.SURR.87. cikkel [Az elfogatóparancs továbbítása] 
összhangban, a LAW.SURR.86. cikk [Az elfogatóparancs tartalma és formája] (1) bekezdésében 
felsorolt információk és a LAW.SURR.86. cikk [Az elfogatóparancs tartalma és formája] (2) 
bekezdésében hivatk ozott fordítás kíséretében kell benyújtani;  
(b) a hozzájárulást meg kell adni, amennyiben a bűncselekmény, amelyre vonatkozóan azt kérik, e 
megállapodás rendelkezései szerint önmagában is átadási kötelezettséget von maga után;  
(c) az erre vonatkozó határozatot le gkésőbb a kérelem kézhezvételét követő 30 napon belül 
hozzák meg; valamint  
(d) a hozzájárulást a LAW.SURR.80 cikkben [Az elfogatóparancs végrehajtása kötelező 
megtagadásának okai] említett okok fennállása esetén meg kell tagadni, egyébként csak a 
LAW.SURR.81 cikkben [Az elfogatóparancs végrehajtása megtagadásának egyéb okai] vagy a 
LAW.SURR.82 cikk [A politikai bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében és a 
LAW.SURR.83 cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében említett oko k 
miatt tagadható meg.  
4. A LAW.SURR.84. cikkben [A kibocsátó Állam által egyedi esetekben nyújtandó garanciák] 
említett helyzetekre vonatkozóan a kibocsátó Államnak az abban a cikkben előírt garanciákat kell 
nyújtania.  
5. Az (1) bekezdés ellenére az elfogatóp arancs alapján átadott személy nem adható ki 
harmadik országnak azon Állam illetékes hatóságának hozzájárulása nélkül, amely őt átadta. Az ilyen 
hozzájárulást az adott Állam a rá nézve kötelező egyezményekkel, valamint belső jogával 
összhangban adja meg.  
LAW.SURR.107. cikk: Tárgyak átadása  
1. A végrehajtó igazságügyi hatóság a kibocsátó igazságügyi hatóság kérelmére vagy hivatalból, 
belső jogával összhangban lefoglalja és átadja azokat a tárgyakat,  
(a) amelyek bizonyítékként szolgálhatnak; vagy  
(b) amelyeket a keresett személy a bűncselekmény eredményeként szerzett meg.  
2. Az (1) bekezdésben említett tárgyakat akkor is átadják, ha az elfogatóparancsot a keresett 
személy halála vagy szökése miatt nem lehet végrehajtani.  
 
365 
 3. Ha az (1) bekezdésben említett tárgyakat a vég rehajtó Állam területén le kell foglalni vagy el 
kell kobozni, ezen Állam – ha a tárgyakra folyamatban lévő büntetőeljárásban szükség van – 
ideiglenesen visszatarthatja vagy a visszaszolgáltatás feltételével átadhatja azokat a kibocsátó 
Államnak.  
4. A végreha jtó Államnak vagy harmadik személyeknek az (1) bekezdésben említett tárgyakra 
vonatkozó minden szerzett joga fennmarad. Ha ilyen jogok állnak fenn, a kibocsátó Állam a 
büntetőeljárás befejeztével haladéktalanul és díjmentesen visszaszolgáltatja a tárgyakat  a végrehajtó 
Államnak.  
LAW.SURR.108. cikk: Költségek  
1. Azokat a költségeket, amelyek a végrehajtó Állam területén az elfogatóparancs végrehajtása 
során merülnek fel, ez az Állam viseli.  
2. Minden egyéb költséget a kibocsátó Állam visel.  
LAW.SURR.109. cikk: Más nemzetközi szerződésekhez való viszony  
1. E megállapodás hatálybalépését követően – az Államok és harmadik országok viszonylatában 
történő alkalmazásuk sérelme nélkül – e cím lép egyrészről az Egyesült Királyság, másrészről a 
tagállamok közötti viszonylat ban a kiadatás terén alkalmazandó alábbi egyezmények megfelelő 
rendelkezéseinek helyébe:  
(a) az 1957. december 13 -án Párizsban kelt európai kiadatási egyezmény és ennek kiegészítő 
jegyzőkönyvei; valamint  
(b) a terrorizmus visszaszorításáról szóló európai egyezmén ynek a kiadatással kapcsolatos 
rendelkezései.   
2. Amennyiben az (1) bekezdésben említett egyezmények olyan Államok területére vagy olyan 
területekre alkalmazandók, amelyek külkapcsolataiért olyan Állam felel, amelyre e cím nem 
alkalmazandó, az ezen területek és a többi Állam közötti kapcsolatokra változatlanul ezek az 
egyezmények irányadók.  
LAW.SURR.110. cikk: Az értesítések felülvizsgálata  
E címnek a LAW.OTHER.135. cikk [Felülvizsgálat és értékelés] (1) bekezdésének b) pontjában  említett 
közös felülvizsgálat a során a Felek mérlegelik a LAW.SURR.79. cikk [Hatály] (4) bekezdése , a 
LAW.SURR.82. cikk [A politikai bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel] (2) bekezdése és a 
LAW.SURR.83. cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel]  (2) bekezdése szerinti értesítés ek 
fenntartásának szükségességét is.  Ha a LAW.SURR.83. cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel] 
(2) bekezdésében említett értesítéseket  nem újítják meg, azok e megállapodás hatálybalépésétől 
számított öt év elteltével hatályukat vesztik. A LAW.SURR. 83. cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos 
kivétel] (2) bekezdésében említett értesítések csak az e megállapodás hatálybalépésének ötödik 
évfordulóját megelőző három hónapban , majd azt követően ötévente újíthatók meg vagy tehetők 
meg, feltéve, hogy a LAW.S URR.83. cikk [Állampolgársági kivétel] (2) bekezdésében meghatározott 
feltételek az adott időpontban teljesülnek.   
 
366 
 LAW.SURR.111. cikk: Folyamatban lévő elfogatóparancsok az alkalmazás mellőzése esetén  
A LAW.GEN.5. cikk [Az együttműködés hatálya abban az es etben, ha egy tagállam már nem vesz 
részt az uniós jog szerinti hasonló intézkedésekben]; a LAW.OTHER.136. cikk [ Felmondás], valamint a 
LAW.OTHER.137. cikk [Felfüggesztés] ellenére  e cím rendelkezéseit kell alkalmazni az 
elfogatóparancsok tekintetében, ame nnyiben a keresett személyt azt megelőzően tartóztatták le, 
hogy e cím alkalmazását mellőzték volna az elfogatóparancs végrehajtása céljából, függetlenül attól, 
hogy a végrehajtó igazságügyi hatóság határozata értelmében a keresett személy őrizetben marad -e, 
vagy ideiglenesen szabadlábra helyezik.  
LAW.SURR.112. cikk: Alkalmazás a meglévő európai elfogatóparancsokra  
E cím alkalmazandó a valamely Állam által az átmeneti időszak lejárta előtt a 2002/584/IB tanácsi 
kerethatározattal81 összhangban kibocsátott eu rópai elfogatóparancsokra, amennyiben a keresett 
személyt az átmeneti időszak lejárta előtt nem az elfogatóparancs végrehajtása céljából tartóztatták 
le. 
VIII. CÍM: KÖLCSÖNÖS  JOGSEGÉLY  
LAW.MUTAS.113. cikk: Célkitűzés  
1. E cím célkitűzése, hogy kiegészítse a rendelkezéseket és megkönnyítse az alkalmazást 
egyrészről a tagállamok, másrészről az Egyesült Királyság között az alábbiak tekintetében:  
(a) az 1959. április 20 -án Strasbourgban kelt Európai egyezmény a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről 
(a továbbiakban: a kölcsö nös jogsegélyről szóló európai egyezmény);  
(b) a kölcsönös jogsegélyről szóló európai egyezmény 1978. március 17 -én Strasbourgban kelt 
kiegészítő jegyzőkönyve;  valamint  
(c) a kölcsönös jogsegélyről szóló európai egyezmény 2001. november 8 -án Strasbourgban kelt 
második kiegészítő jegyzőkönyve.  
2. Ez a cím nem sérti a IX.  cím [A bűnügyi nyilvántartásból származó információk cseréje] 
rendelkezéseit, amely elsőbbséget élvez e címmel szemben.  
LAW.MUTAS.114. cikk: Az illetékes hatóság fogalmának meghatározása  
E cím alkalmazásában „illetékes hatóság”: minden olyan hatóság, amely hatáskörrel rendelkezik 
kölcsönös jogsegély iránti megkeresések küldésére vagy fogadására a kölcsönös jogsegélyről szóló 
európai egyezmény és annak jegyzőkönyvei rendelkezéseivel összhangban, és amelyet az Államok az 
Európa Tanács főtitkárának címzett nyilatkozataikban ilyenként meghatároztak. Az „illetékes 
hatóság” fogalma magában foglalja a LAW.OTHER.134. cikk [Értesítések] (7) bekezdésének c) 
pontjával összhangban bejelentett uniós szerveket  is; az ilyen uniós szervekre e cím rendelkezései 
megfelelően alkalmazandók.  
                                                            
81  A Tanács 2002/584/IB kerethatározata (2002. június 13.) az európai elfogatóparancsról és a 
tagállamok közötti átadási eljárásokról (EU HL L 19 0., 2002.7.18., 1. o.).  
 
367 
 LAW.MUTAS.115. cikk: A kölcsönös jogsegély iránti megkeresés formanyomtatványa  
1. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság vállalja, hogy az e 
megállapo dáshoz csatolt melléklet elfogadásával formanyomtatványt határoz meg a kölcsönös 
jogsegély iránti megkeresésekre vonatkozóan.  
2. Ha a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság határozatot 
hozott az (1) bekezdéssel összhangban, a köl csönös jogsegély iránti megkereséseket a 
formanyomtatvány használatával kell benyújtani.  
3. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság szükség szerint 
módosíthatja a kölcsönös jogsegély iránti megkeresésekre vonatkozó formanyomtatv ányt.  
LAW.MUTAS.116. cikk: A kölcsönös jogsegély iránti megkeresés feltételei  
1. A megkereső Állam illetékes hatósága csak akkor nyújthat be kölcsönös jogsegély iránti 
megkeresést, ha meggyőződött az alábbi feltételek teljesüléséről:  
(a) a megkeresés – figyelembe  véve a gyanúsított vagy vádlott jogait – az eljárás céljából 
szükséges és arányos; valamint  
(b) a megkeresésben megjelölt nyomozási cselekményt vagy nyomozási cselekményeket 
ugyanezen feltételek mellett egy hasonló belföldi ügyben is elrendelhették volna.  
2. A megkeresett Állam konzultálhat a megkereső Állammal, ha a megkeresett Állam illetékes 
hatósága úgy véli, hogy az (1) bekezdésben foglalt feltételek nem teljesülnek.  A konzultációt 
követően a megkereső Állam illetékes hatósága visszavonhatja a kölcsönös jogs egély iránti 
megkeresést.  
LAW.MUTAS.117. cikk: Eltérő típusú nyomozási cselekmény igénybevétele  
1. Amennyiben lehetséges, a megkeresett Állam illetékes hatósága mérlegeli, hogy a kölcsönös 
jogsegély iránti megkeresésben megjelölttől eltérő nyomozási cselekmén yhez folyamodjon, ha:  
(a) a megkeresésben megjelölt nyomozási cselekmény a megkeresett Állam jogában nem létezik;  
vagy  
(b) a megkeresésben megjelölt nyomozási cselekményt hasonló belföldi ügyben nem lehetne 
végrehajtani.  
2. A kölcsönös jogsegélyről szóló európai egyezmény és annak jegyzőkönyvei, valamint a 
LAW.MUTAS.119. cikk [ Ne bis in idem ] alapján rendelkezésre álló megtagadási okok sérelme nélkül, 
az e cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó a következő nyomozási cselekményekre, amelyeknek 
minden esetben rendelkez ésre kell állniuk a megkeresett Állam joga szerint:  
(a) a rendészeti vagy igazságügyi hatóságok birtokában lévő adatbázisokban található olyan 
információ beszerzése, amelyhez a megkeresett Állam illetékes hatósága büntetőeljárás 
keretében közvetlenül hozzáférh et; 
(b) tanú, szakértő, sértett, gyanúsított, vádlott vagy harmadik fél kihallgatása a megkeresett Állam 
területén;  
 
368 
 (c) a megkeresett Állam jogának meghatározása szerinti, nem kényszerítő nyomozási 
cselekmények; valamint  
(d) adott telefonszámhoz vagy IP -címhez tartozó  előfizetéssel rendelkező személyek azonosítása.  
3. A megkeresett Állam illetékes hatósága olyan esetekben is folyamodhat a kölcsönös 
jogsegély iránti megkeresésben megjelölttől eltérő nyomozási cselekményhez, ha a megkeresett 
Állam illetékes hatósága által v álasztott nyomozási cselekmény kisebb beavatkozással járó eszközök 
révén ugyanazzal az eredménnyel jár, mint a megkeresésben megjelölt nyomozási cselekmény.  
4. Ha a megkeresett Állam illetékes hatósága úgy dönt, hogy az (1) vagy a (3) bekezdés szerint a 
kölcs önös jogsegély iránti megkeresésben megjelölttől eltérő cselekményhez folyamodik, erről 
előzőleg tájékoztatja a megkereső Állam illetékes hatóságát, amely visszavonhatja vagy kiegészítheti 
a megkeresést.  
5. Ha a megkeresésben megjelölt nyomozási cselekmény a megkeresett Állam jogában nem 
létezik, vagy ilyen nyomozási cselekményt hasonló belföldi ügyben nem lehetne végrehajtani, és 
nem áll rendelkezésre olyan egyéb nyomozási cselekmény, amely ugyanazzal az eredménnyel járna, 
mint a kért nyomozási cselekmény, a megkeresett Állam illetékes hatósága tájékoztatja a megkereső 
Állam illetékes hatóságát arról, hogy a kért jogsegély nem teljesíthető.  
LAW.MUTAS.118. cikk: Tájékoztatási kötelezettség  
A megkeresett Állam illetékes hatósága bármilyen rendelkezésre álló módo n és indokolatlan 
késedelem nélkül tájékoztatja a megkereső Állam illetékes hatóságát, ha:  
(a) a kölcsönös jogsegély iránti megkeresést nem lehet teljesíteni amiatt, hogy a megkeresés 
hiányos vagy nyilvánvalóan hibás; vagy  
(b) a megkeresett Állam illetékes hatóság a a kölcsönös jogsegély iránti megkeresés végrehajtása 
során további vizsgálatok nélkül úgy ítéli meg, hogy helyénvaló lehet olyan nyomozási 
cselekményeket foganatosítani, amelyeket kezdetben nem terveztek, vagy amelyeket a 
kölcsönös jogsegély iránti megke resés elküldésének időpontjában nem lehetett konkrétan 
meghatározni – annak érdekében, hogy a megkereső Állam illetékes hatósága az adott ügyben 
további lépéseket tehessen.  
LAW.MUTAS.119. cikk: Ne bis in idem  
A kölcsönös jogsegélyről szóló európai egyezmén y és annak jegyzőkönyvei alapján rendelkezésre álló 
megtagadási okokon kívül a kölcsönös jogsegély megtagadható azon az alapon, hogy azt a személyt, 
akivel szemben a jogsegélyt kérik, és akivel szemben a megkereső Államban nyomozás, 
büntetőeljárás vagy más  eljárás – ideértve a bírósági eljárást is – folyik, ugyanazon cselekmények 
miatt egy másik Állam jogerősen elítélte, feltéve, hogy büntetés kiszabása esetén azt végrehajtották, 
annak végrehajtása folyamatban van, vagy az ítélet meghozatalának helye szerin ti Állam 
jogszabályainak értelmében azt többé már nem lehet végrehajtani.  
LAW.MUTAS.120. cikk: Határidők  
1. A megkeresett Állam a lehető leghamarabb, de legkésőbb a megkeresés kézhezvételétől 
számított 45 napon belül dönt a kölcsönös jogsegély iránti megkeresés végrehajtásáról, és 
döntéséről tájékoztatja a megkereső Államot.  
 
369 
 2. A kölcsönös jogsegély iránti megkeresést a lehető leghamarabb, de legkésőbb az e cikk (1) 
bekezdésében említett határozat meghozatalát vagy a LAW.MUTAS.116. cikk [A kölcsönös jogse gély 
iránti megkeresés feltételei] (2) bekezdésében említett konzultációt követő 90 napon belül végre kell 
hajtani.  
3. Ha a kölcsönös jogsegély iránti megkeresésben – az eljárási határidők, a bűncselekmény 
súlyossága vagy egyéb, különösen sürgető körülmények miatt – az (1) és (2) bekezdésben 
meghatározottnál rövidebb határidő szükségességét jelezték, vagy a megkeresésben megjelölték, 
hogy a kölcsönös jogsegéllyel kapcsolatos intézkedést egy adott napon kell elvégezni, a megkeresett 
Államnak ezt a kérést a lehe tő legnagyobb mértékben figyelembe kell vennie.  
4. Ha a kölcsönös jogsegélyről szóló európai egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvének 
24. cikke alapján ideiglenes intézkedések meghozatalára irányuló kölcsönös jogsegély iránti 
megkeresést nyújtanak be, a m egkeresett Állam illetékes hatósága dönt az ideiglenes intézkedésről, 
és a megkeresés kézhezvételét követően a lehető leghamarabb közli a döntését a megkereső Állam 
illetékes hatóságával.  Az e cikk alapján hozott bármely ideiglenes intézkedés visszavonása előtt a 
megkeresett Állam illetékes hatósága – amennyiben lehetséges – lehetőséget biztosít a megkereső 
Állam illetékes hatóságának arra, hogy előterjessze az intézkedés folytatása mellett szóló érveit.  
5. Abban az egyedi esetben, ha az (1) vagy (2) bekezdésben meghatározott határidő vagy a (3) 
bekezdésben említett határidő vagy konkrét időpont nem tartható be, vagy ha késik az ideiglenes 
intézkedések meghozatalára vonatkozó, (4) bekezdés szerinti határozat, a megkeresett Állam 
illetékes hatósága errő l bármely rendelkezésre álló módon, késedelem nélkül értesíti a megkereső 
Állam illetékes hatóságát, közölve a késedelem okát, és konzultációt folytat a megkereső Állam 
illetékes hatóságával a kölcsönös jogsegély iránti megkeresés végrehajtásának megfelelő  
időzítéséről.  
6. Az e cikkben említett határidők nem alkalmazandók, ha a kölcsönös jogsegély iránti 
megkeresés az alábbi, a megkereső Állam jogában meghatározott, a kölcsönös jogsegélyről szóló 
európai egyezmény és jegyzőkönyveinek hatálya alá tartozó valame ly bűncselekményre és 
jogsértésre vonatkozik:  
(a) gyorshajtás, ha nem járt más személy sérülésével vagy halálával, és ha a sebesség túllépése 
nem volt jelentős;  
(b) a biztonsági öv használatának mellőzése;  
(c) a piros jelzésnél vagy más kötelező megállást jelző jelzés nél való megállás elmulasztása;  
(d) a bukósisak viselésének mellőzése; vagy  
(e) tiltott sáv (például leálló sáv, tömegközlekedési célra fenntartott sáv vagy útépítési célra lezárt 
sáv) használata.  
7. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizot tság folyamatosan 
felülvizsgálja a (6) bekezdés működését. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó 
szakbizottság vállalja, hogy az e megállapodás hatálybalépésétől számított három éven belül 
határidőket állapít meg a (6) bekezdés hatálya a lá tartozó megkeresésekre, figyelembe véve a 
megkeresések számát.  Úgy is határozhat, hogy a (6) bekezdés a későbbiekben nem alkalmazandó.  
 
370 
 LAW.MUTAS.121. cikk: A kölcsönös jogsegély iránti megkeresések megküldése  
1. A kölcsönös jogsegélyről szóló európai egyez mény és annak jegyzőkönyvei szerint 
rendelkezésre álló kommunikációs csatornák mellett, ha a vonatkozó rendelkezések alapján 
közvetlen megküldés lehetséges, a kölcsönös jogsegély iránti megkereséseket az Egyesült Királyság 
ügyészei közvetlenül is megküldhe tik a tagállamok illetékes hatóságainak.  
2. Sürgős esetben a kölcsönös jogsegélyről szóló európai egyezmény és annak jegyzőkönyvei 
szerint rendelkezésre álló kommunikációs csatornák mellett a kölcsönös jogsegély iránti megkeresés, 
valamint a megkeresés nélkül i információközlés az Europolon vagy az Eurojuston keresztül is 
megküldhető, az e megállapodás vonatkozó címeiben foglalt rendelkezésekkel összhangban.  
LAW.MUTAS.122. cikk: Közös nyomozócsoportok  
Ha az Államok illetékes hatóságai közös nyomozócsoportot hoz nak létre, a közös nyomozócsoporton 
belüli, tagállamok közötti kapcsolatokra az uniós jog az irányadó, a közös nyomozócsoport 
létrehozásáról szóló megállapodásban említett jogalap ellenére.  
IX. CÍM: A BŰNÜGYI N YILVÁNTARTÁSBÓL SZÁR MAZÓ INFORMÁCIÓK CSE RÉJE  
LAW.EXINF.120. cikk: Célkitűzés  
1. E cím célkitűzése, hogy lehetővé tegye egyrészről a tagállamok, másrészről az Egyesült 
Királyság között a bűnügyi nyilvántartásból származó információk cseréjét.   
2. Az Egyesült Királyság és a tagállamok közötti kapcsolatokban e cím rendelkezései:  
(a) kiegészítik a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezmény 13. cikkét és 22. 
cikkének (2) bekezdését, valamint az egyezmény 1978. március 17 -i és 2001. november 8 -i 
kiegészítő jegyzőkönyvét; valamint  
(b) felváltják a kölcsönös bű nügyi jogsegélyről szóló európai egyezménynek az 1978. március 17 -i 
kiegészítő jegyzőkönyv 4. cikkével kiegészített 22. cikke (1) bekezdését.   
3. Kapcsolataikban egyrészről valamely tagállam, másrészről az Egyesült Királyság lemond arról 
a jogáról, hogy a köl csönös bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezmény 13. cikkével, valamint 
annak 1978. március 17 -i kiegészítő jegyzőkönyvének 4. cikkével kapcsolatos fenntartásaira 
hivatkozzon.  
LAW.EXINF.121. cikk: Fogalommeghatározások  
E cím alkalmazásában:  
(a) „ítélet”: büntetőbíróság által valamely természetes személy ellen bűncselekmény elkövetése 
miatt hozott jogerős határozat, amennyiben e határozatot felveszik az ítélethozatal szerinti 
Állam bűnügyi nyilvántartásaiba;  
(b) „büntetőeljárás”: a tárgyalást megelőz ő szakasz, a tárgyalási szakasz, valamint az ítélet 
végrehajtása;  
(c) „bűnügyi nyilvántartás”: olyan belföldi nyilvántartás vagy beföldi nyilvántartások, amelyek a 
belső jognak megfelelően tartalmazzák a büntetőítéleteket.   
 
371 
 LAW.EXINF.122. cikk: Központi hatós ágok  
Minden Állam kijelöl egy vagy több olyan központi hatóságot, amely hatáskörrel rendelkezik a 
bűnügyi nyilvántartásból származó információk e cím szerinti cseréjére, valamint a kölcsönös 
bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezmény 22. cikkének (2) bek ezdésében említett 
információcserére.  
LAW.EXINF.123. cikk: Értesítések  
1. Minden Állam meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a 
területén hozott valamennyi ítélethez, azok bűnügyi nyilvántartásába történő továbbítása 
alkalmával,  az elítélt személy állampolgárságára vagy állampolgárságaira vonatkozó információkat is 
felvegyék, amennyiben e személy egy másik Állam állampolgára.  
2. Minden Állam központi hatósága tájékoztatja bármely más Állam központi hatóságát az 
utóbbi Állam állampol gáraival szemben a területén hozott és a bűnügyi nyilvántartásba bekerült 
valamennyi ítéletről, illetve a bűnügyi nyilvántartásban szereplő információk minden későbbi 
módosításáról vagy törléséről.  Az Államok központi hatóságai havonta legalább egyszer közlik 
egymással ezeket az információkat.  
3. Ha egy Állam központi hatósága tudomást szerez arról, hogy az elítélt személy két vagy több 
másik Állam állampolgára, az információkat ezen Államok mindegyiké nek továbbítja, abban az 
esetben is, ha az elítélt személy annak a tagállamnak is állampolgára, amelynek területén elítélték.  
LAW.EXINF.124. cikk: Az ítéletek tárolása  
1. Minden Állam központi hatósága gondoskodik a LAW.EXINF.123. cikk [Értesítések] szerinti  
értesítésekben szereplő valamennyi információ tárolásáról.  
2. Minden Állam központi hatósága biztosítja, hogy a LAW.EXINF.123. cikk [Értesítések] (2) 
bekezdése szerinti későbbi módosításról vagy törlésről szóló értesítés esetén az e cikk (1) 
bekezdésével ös szhangban tárolt adatokat azonos módon módosítsák vagy töröljék.  
3. Minden Állam központi hatósága biztosítja, hogy a LAW.EXINF.125. cikk [Információ iránti 
megkeresések] szerinti megkeresések megválaszolásakor csak az e cikk (2) bekezdésének 
megfelelően nap rakésszé tett információkat bocsássák rendelkezésre.  
LAW.EXINF.125. cikk: Információ iránti megkeresések  
1. Ha valamely személy ellen folytatott büntetőeljárás céljából vagy büntetőeljárástól eltérő 
célból egy Állam bűnügyi nyilvántartásában szereplő informác iókra irányuló belföldi megkeresés 
érkezik, ezen Állam központi hatósága a belső jogának megfelelően megkeresheti egy másik Állam 
központi hatóságát a bűnügyi nyilvántartásból származó információk és kapcsolódó adatok kiadása 
céljából.  
2. Ha egy személy tájék oztatást kér a bűnügyi nyilvántartásban lévő, rá vonatkozó adatokról az 
állampolgársága szerinti Államtól eltérő Állam központi hatóságától, a központi hatóság a bűnügyi 
nyilvántartásból származó információk és kapcsolódó adatok iránti megkeresést intéz a személy 
állampolgársága szerinti Állam központi hatóságához annak érdekében, hogy ezt az információt és a 
kapcsolódó adatokat az érintett személynek kiadandó kivonatba belefoglalhassa.   
 
372 
 LAW.EXINF.126. cikk: A megkeresésekre adott válaszok  
1. Az információ ir ánti megkeresésekre adott válaszokat a megkeresett Állam központi 
hatósága a lehető leghamarabb, de minden esetben a megkeresés kézhezvételének időpontjától 
számított 20 munkanapon belül továbbítja a megkereső Állam központi hatóságának.  
2. Minden Állam közpo nti hatósága az adott Állam belső jogával összhangban válaszol a 
büntetőeljárástól eltérő célból benyújtott megkeresésekre.  
3. A (2) bekezdés ellenére a gyermekekkel való közvetlen és rendszeres kapcsolattartást 
magában foglaló, szakmai vagy szervezett önként es tevékenységekre irányuló felvétel céljából 
benyújtott megkeresések megválaszolásakor az Államok tájékoztatást adnak a gyermekek szexuális 
zaklatásával vagy szexuális kizsákmányolásával, a gyermekpornográfiával, a gyermekek sérelmére 
megvalósuló kerítéss el – ideértve az e bűncselekmények bármelyikének elkövetésére való felbujtást, 
az azok elkövetéséhez nyújtott bűnsegélyt vagy az azok elkövetésére irányuló kísérletet is – 
kapcsolatos bűncselekmények miatt hozott ítéletekről, valamint a gyermekekkel való k özvetlen és 
rendszeres kapcsolattartást magában foglaló tevékenységekből való kizárás fennállásával 
kapcsolatos információkról.   
LAW.EXINF.127. cikk: Kommunikációs csatorna  
A bűnügyi nyilvántartásból származó információk Államok közötti cseréje elektronikus úton, a LAW -
6. mellékletben megállapított műszaki és eljárási részletszabályoknak megfelelően történik.   
LAW.EXINF.128. cikk: A személyes adatok felhasználásának feltételei  
1. Minden Állam kizárólag arra a célra használhatja fel a megkeresésére a LAW.EXINF.126. cikk 
[A megkeresésekre adott válaszok] szerinti válasz keretében kapott személyes adatokat, amelyre 
azokat kérték.  
2. Ha az információkat a büntetőeljárástól eltérő célból kérték, a LAW.EXINF.126. cikk  [A 
megkeresésekre adott válaszok] keret ében kapott személyes adatokat a megkereső Állam belső 
jogának megfelelően kizárólag a megkeresett Állam által a LAW -6. melléklet 2. fejezetében szereplő 
formanyomtatványon meghatározott kereteken belül használhatja fel.  
3. Az e cikk (1) és (2) bekezdésének e llenére egy megkeresésre a LAW.EXINF.126. cikk [A 
megkeresésekre adott válaszok] szerint adott válasz keretében valamely Állam által rendelkezésre 
bocsátott személyes adatokat a megkereső Állam felhasználhatja a közbiztonságot érintő közvetlen 
és súlyos fe nyegetés elhárítására.  
4. Minden Állam biztosítja, hogy központi hatóságai csak az alábbi feltételek teljesülése esetén 
közöljék harmadik országok hatóságaival a LAW.EXINF.123. cikk [Értesítések] szerinti értesítésekben 
szereplő személyes adatokat:  
(a) a személ yes adatok közlésére csak eseti alapon kerül sor;  
(b) a személyes adatokat olyan hatóságokkal közlik, amelyek feladatai közvetlenül kapcsolódnak a 
személyes adatok e bekezdés c) pontja szerinti közlésének céljaihoz;  
(c) a személyes adatokat kizárólag akkor közli k, ha az az alábbiak miatt szükséges:   
(vii) büntetőeljárás  céljából;   
 
373 
 (viii) a büntetőeljárástól  eltérő  célból;  vagy   
(ix) a közbiztonságot  érintő  közvetlen  és súlyos  fenyegetés  elhárításához;  
(d) a megkereső harmadik ország kizárólag azokra a célokra használhatja fel a személ yes 
adatokat, amelyekre az információt kérték, és azokon a kereteken belül, amelyeket a 
személyes adatokat a LAW.EXINF.123. cikk [Értesítések] szerinti értesítésekben közlő Állam 
meghatározott; valamint  
(e) a személyes adatokat csak akkor közlik, ha a központi hatóság, miután értékelte a személyes 
adatok harmadik ország számára történő továbbításának valamennyi körülményét, arra a 
következtetésre jut, hogy megfelelő biztosítékok állnak rendelkezésre a személyes adatok 
védelmére.   
5. Ez a cikk nem alkalmaza ndó a valamely Állam által e cím alapján megszerzett, ugyanabból az 
Államból származó személyes adatokra.  
X. CÍM: A PÉNZMOSÁS ELLENI KÜZDELEM ÉS A  TERRORIZMUS FINANSZ ÍROZÁSA ELLENI KÜZDE LEM  
LAW.AML.127. cikk: Célkitűzés  
E cím célkitűzése, hogy támogassa  és megerősítse az Unió és az Egyesült Királyság fellépését a 
pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megakadályozása és az ellenük folytatott küzdelem terén.  
LAW.AML.128. cikk: A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megakadályozására és az ellenük 
folytatott küzdelemre irányuló intézkedések  
1. A Felek megállapodnak abban, hogy támogatják a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás 
megakadályozására és az ellenük folytatott küzdelemre irányuló nemzetközi erőfeszítéseket. A Felek 
elismerik annak szükségességét , hogy együttműködjenek annak megelőzése érdekében, hogy 
pénzügyi rendszereiket bűncselekményekből – például a kábítószer -kereskedelemből és a 
korrupcióból – származó jövedelem tisztára mosására használják fel, valamint hogy küzdjenek a 
terrorizmus finansz írozása ellen.  
2. A Felek adott esetben saját jogi keretüknek megfelelően vonatkozó információkat cserélnek.  
3. A Felek átfogó rendszert tartanak fenn a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni 
küzdelem érdekében, és rendszeresen felülvizsgálják a rendszer  megerősítésének szükségességét, 
figyelembe véve a Pénzügyi Akció Munkacsoport ajánlásainak elveit és célkitűzéseit.  
LAW.AML.129. cikk: A tényleges tulajdonlás átláthatósága gazdasági társaságok és más jogalanyok 
esetében  
1. E cikk alkalmazásában:  
(a) „tényleges tulajdonos”: egy gazdasági társaság tekintetében bármely olyan természetes 
személy, aki a Fél jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban:  
(x) végső  irányítást  gyakorol  vagy  jogosult  végső  irányítást  gyakorolni  a jogalany  vezetése  
felett;  
 
374 
 (xi) a jogalanyb an a szavazati  jogok  vagy  részvények  vagy  más tulajdonosi  érdekeltségek  
több  mint  25 %-ának  közvetlen  vagy  közvetett  végső  tulajdonosa,  vagy  afölött  
közvetlenül  vagy  közvetetten  végső  irányítást  gyakorol,  a Felek  azon  jogának  sérelme  
nélkül,  hogy  az említe tteknél  alacsonyabb  százalékarányt  határozzanak  meg;  vagy  
(xii) más módon  irányítást  gyakorol  vagy  jogosult  irányítást  gyakorolni  a jogalany  felett;  
Az olyan jogalanyok tekintetében, mint az alapítványok, az Anstalt és a korlátolt felelősségű 
társaságok, a Felek  jogosultak hasonló kritériumokat meghatározni a tényleges tulajdonos 
azonosítására, vagy – amennyiben úgy döntenek – az AML.130. cikk [A tényleges tulajdonlás 
átláthatósága társulás jellegű jogi megállapodások esetében] (1) bekezdésének a) pontjában 
fogla lt fogalommeghatározást alkalmazni, figyelembe véve az ilyen jogalanyok formáját és 
szerkezetét.  
A fent nem említett egyéb jogalanyok tekintetében a Felek figyelembe veszik az ilyen 
jogalanyok különböző formáját és szerkezetét, valamint a pénzmosás és a 
terrorizmusfinanszírozás e jogalanyokkal összefüggésben fennálló kockázatait annak 
érdekében, hogy meghatározzák a tényleges tulajdonlás átláthatóságának megfelelő szintjét.  
(b) „a tényleges tulajdonosra vonatkozó alapinformációk”: a tényleges tulajdonos neve, s zületési 
éve és hónapja, a tartózkodási helye szerinti ország neve és a tényleges tulajdonos 
állampolgársága, valamint a tényleges tulajdonos által a jogalanyban birtokolt érdekeltség 
vagy a jogalany fölött gyakorolt irányítás jellege és mértéke;  
(c) „illetéke s hatóságok”:  
(xiii) közigazgatási  szervek,  a pénzügyi  információs  egységeket  is ideértve,  amelyek  kijelölt  
felelősségi  területe  a pénzmosás  vagy  a terrorizmusfinanszírozás  elleni  küzdelem;  
(xiv) közigazgatási  szervek,  amelyek  feladata  a pénzmosással,  a kapcsolódó  
alapbűncselekményekkel  vagy  a terrorizmusfinanszírozással  kapcsolatos  nyomozás  és 
büntetőeljárás  alá vonás,  vagy  a bűncselekményekből  származó  vagyon  visszakövetése,  
lefoglalása  vagy  befagyasztása  és elkobzása;  
(xv) közigazgatási  szervek,  amelyek  a pénzmosás  ellen i küzdelemmel  vagy  a terrorizmus  
finanszírozása  elleni  küzdelemmel  kapcsolatos  követelményeknek  való megfelelés  
biztosítását  célzó  felügyeleti  vagy  nyomonkövetési  feladatokat  látnak  el.  
Ez a meghatározás nem sérti a Felek azon jogát, hogy további illetékes hatóságokat 
határozzanak meg, amelyek hozzáférhetnek a tényleges tulajdonosokra vonatkozó 
információkhoz.   
 
2. A Felek biztosítják, hogy a területükön működő jogalanyok megfelelő, pontos és naprakész 
információkat tartanak fenn a tényleges tulajdonosokról. A Felek mechanizmusokat vezetnek be 
annak biztosítására, hogy illetékes hatóságaik időben hozzáférjenek ezekhez az információkhoz.  
3. A Felek központi nyilvántartást hoznak létre vagy tartanak fenn, amely megfelelő, naprakész 
és pontos inform ációkat tartalmaz a tényleges tulajdonosokról. Az Unió esetében a központi 
nyilvántartásokat tagállami szinten kell létrehozni. Ez a kötelezettség nem vonatkozik azokra az 
értéktőzsdén jegyzett jogalanyokra, amelyekre megfelelő szintű átláthatósággal kapcs olatos 
közzétételi követelmények vonatkoznak. Amennyiben egy jogalany tekintetében nem azonosítottak 
 
375 
 tényleges tulajdonost, a nyilvántartásban alternatív információkat, például nyilatkozatot arról, hogy 
nem azonosítottak tényleges tulajdonost, vagy a jogal anynál vezető tisztségviselői tisztet betöltő 
természetes személy vagy személyek adatait kell nyilvántartani.  
4. A Felek biztosítják, hogy a központi nyilvántartásukban vagy nyilvántartásaikban szereplő 
információkat korlátozás nélkül és időben az illetékes h atóságaik rendelkezésére bocsátják.  
5. A Felek biztosítják, hogy a tényleges tulajdonosokra vonatkozó alapinformációk a lakosság 
bármely tagja számára hozzáférhetők legyenek. Az információk e bekezdés szerinti nyilvános 
hozzáférhetősége alól korlátozott kivét el tehető abban az esetben, ha a nyilvános hozzáférés a 
tényleges tulajdonost csalás, emberrablás, zsarolás, kényszerítés, zaklatás, erőszak vagy 
megfélemlítés aránytalan kockázatának tenné ki, vagy ha a tényleges tulajdonos kiskorú vagy egyéb 
okból cselek vőképtelen.  
6. A Felek biztosítják, hogy hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók legyenek 
érvényben azokkal a jogi vagy természetes személyekkel szemben, amelyek vagy akik nem tesznek 
eleget az e cikkben említett kérdések kapcsán velük szemben támasz tott követelményeknek.  
7. A Felek biztosítják, hogy illetékes hatóságaik időben és hatékony módon, valamint 
díjmentesen képesek legyenek eljuttatni a (2) és a (3) bekezdésben említett információkat a másik 
Fél illetékes hatóságainak. E célból a Felek megvizsg álják, milyen módon biztosítható a biztonságos 
információcsere.  
LAW.AML.130. cikk: A tényleges tulajdonlás átláthatósága társulás jellegű jogi megállapodások 
esetében  
1. E cikk alkalmazásában:  
(a) „tényleges tulajdonos”: a vagyonrendelő, a vagyonkezelést ellenőrz ő személy (adott esetben), 
a vagyonkezelők, a kedvezményezettek vagy a kedvezményezettek csoportja, a kifejezett 
bizalmi vagyonkezeléshez hasonló struktúrájú vagy funkciójú, társulás jellegű jogi 
megállapodásban ezekkel egyenértékű pozíciót betöltő bármely  személy, valamint bármely 
más olyan természetes személy, aki végső tényleges irányítást gyakorol egy bizalmi 
vagyonkezelés vagy hasonló, társulás jellegű jogi megállapodás felett;  
(b) „illetékes hatóságok” :  
(xvi) közigazgatási  szervek,  a pénzügyi  információs  egységeket  is ideértve,  amelyek  kijelölt  
felelősségi  területe  a pénzmosás  vagy  a terrorizmusfinanszírozás  elleni  küzdelem;  
(xvii) közigazgatási  szervek,  amelyek  feladata  a pénzmosással,  a kapcsolódó  
alapbűncselekményekkel  vagy  a terrorizmusfinanszírozással  kapcso latos  nyomozás  és 
büntetőeljárás  alá vonás,  vagy  a bűncselekményekből  származó  vagyon  visszakövetése,  
lefoglalása  vagy  befagyasztása  és elkobzása;  
(xviii)  közigazgatási  szervek,  amelyek  a pénzmosás  elleni  küzdelemmel  vagy  a terrorizmus  
finanszírozása  elleni  küzdel emmel  kapcsolatos  követelményeknek  való megfelelés  
biztosítását  célzó  felügyeleti  vagy  nyomonkövetési  feladatokat  látnak  el. 
Ez a meghatározás nem sérti a Felek azon jogát, hogy további illetékes hatóságokat 
határozzanak meg, amelyek hozzáférhetnek a tényl eges tulajdonosokra vonatkozó 
információkhoz.  
 
376 
 2. A Felek biztosítják, hogy a kifejezett bizalmi vagyonkezelések vagyonkezelői megfelelő, 
pontos és naprakész információkat tartanak fenn a tényleges tulajdonosokról. Ezeket az 
intézkedéseket a Felek által a biza lmi vagyonkezelésekhez hasonló struktúrával vagy funkcióval 
rendelkezőként azonosított egyéb társulás jellegű jogi megállapodásokra is alkalmazni kell.  
3. A Felek mechanizmusokat vezetnek be annak biztosítására, hogy illetékes hatóságaik időben 
hozzáférjenek  a területükön működő kifejezett bizalmi vagyonkezelések és a bizalmi 
vagyonkezelésekhez hasonló struktúrájú vagy funkciójú, egyéb társulás jellegű jogi megállapodások 
tényleges tulajdonosaira vonatkozó megfelelő, pontos és naprakész információkhoz.  
4. Ha a b izalmi vagyonkezelések vagy a hasonló, társulás jellegű jogi megállapodások tényleges 
tulajdonlására vonatkozó információk központi nyilvántartásban szerepelnek, az érintett Állam 
biztosítja, hogy az információk megfelelőek, pontosak és naprakészek legyene k, valamint hogy az 
illetékes hatóságok időben és közvetlenül hozzáférjenek ezekhez az információkhoz. A Felek 
törekednek annak megvizsgálására, hogy milyen módon lehet hozzáférést biztosítani a bizalmi 
vagyonkezelések és hasonló, társulás jellegű jogi meg állapodások tényleges tulajdonlására 
vonatkozó információkhoz azon személyek vagy szervezetek számára, akik vagy amelyek bizonyítani 
tudják, hogy jogos érdekük fűződik az ilyen információk megtekintéséhez.  
5. A Felek biztosítják, hogy hatékony, arányos és vi sszatartó erejű szankciók legyenek 
érvényben azokkal a jogi vagy természetes személyekkel szemben, amelyek vagy akik nem tesznek 
eleget az e cikkben említett kérdések kapcsán velük szemben támasztott követelményeknek.  
6. A Felek biztosítják, hogy illetékes ha tóságaik időben és hatékony módon, valamint 
díjmentesen képesek legyenek eljuttatni a (3) bekezdésben említett információkat a másik Fél 
illetékes hatóságainak. E célból a Felek megvizsgálják, milyen módon biztosítható a biztonságos 
információcsere.  
XI. C ÍM: BEFAGYASZTÁS ÉS ELKOBZÁS  
LAW.CONFISC.1. cikk: Az együttműködés célkitűzése és elvei  
1.  E cím célkitűzése, hogy a lehető legnagyobb mértékű együttműködést biztosítsa egyrészről 
az Egyesült Királyság, másrészről a tagállamok között a vagyon későbbi elkob zás céljából történő 
befagyasztásával kapcsolatos nyomozások és eljárások, valamint a büntetőeljárás keretében történő 
vagyonelkobzással kapcsolatos nyomozások és eljárások során. Ez nem zárja ki a LAW.CONFISC.10. 
cikk [Elkobzási kötelezettség] (5) és (6) bekezdése szerinti egyéb együttműködést. Ez a cím az Unió 
által az e cím alkalmazásában kijelölt uniós szervekkel való együttműködésről is rendelkezik.  
2. Minden Állam – az e címben meghatározott feltételek mellett – eleget tesz egy másik Állam 
következők irá nti megkeresésének:  
(a)  meghatározott vagyontárgyak elkobzása, valamint a bűncselekményből származó 
jövedelemnek a bűncselekményből származó jövedelemmel azonos értékű pénzösszeg 
megfizetésére vonatkozó kötelezettségben megnyilvánuló elkobzása;  
(b)  nyomozásban való segítségnyújtás és ideiglenes intézkedések az a) pontban említett elkobzás 
bármely formája céljából.  
3. A (2) bekezdés b) pontjában kért, nyomozásban való segítségnyújtást és ideiglenes 
intézkedéseket a megkeresett Állam belső joga által engedél yezett keretek szerint és azzal 
összhangban kell végrehajtani. Ha a fenti intézkedések valamelyikével kapcsolatos megkeresés a 
 
377 
 megkereső Állam belső joga alapján szükséges alakiságokat vagy eljárásokat határoz meg, a 
megkeresett Állam teljesíti a megkeresé st még akkor is, ha azok számára nem ismertek, amennyiben 
a kért intézkedés nincs ellentétben belső jogi alapelveivel.  
4. A megkeresett Állam biztosítja, hogy az egy másik Államtól a bűncselekményből származó 
jövedelem és az elkövetési eszközök azonosítása, f elkutatása, befagyasztása vagy lefoglalása céljából 
érkező megkeresések ugyanolyan elsőbbséget kapjanak, mintha azok a belföldi eljárások keretében 
érkeztek volna.  
5. Az elkobzás, nyomozásban való segítségnyújtás és az elkobzás céljából hozandó ideiglenes 
intézkedések iránti megkeresések esetében a megkereső Állam biztosítja a szükségesség és az 
arányosság elvének tiszteletben tartását.  
6. E cím rendelkezései alkalmazandók az Európa Tanács pénzmosásról, a bűncselekményből 
származó jövedelmek felkutatásáról, le foglalásáról és elkobzásáról, valamint a terrorizmus 
finanszírozásáról szóló, 2005. május 16 -án Varsóban kelt egyezménye (a továbbiakban: a 2005. évi 
egyezmény), valamint a pénzmosásról, a bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásáról, 
lefoglalásáról  és elkobzásáról szóló, 1990. november 8 -án Strasbourgban kelt egyezménye (a 
továbbiakban: az 1990. évi egyezmény) „nemzetközi együttműködésről” szóló fejezetei helyett. E 
megállapodás LAW.CONFISC.2. cikke [Fogalommeghatározások] lép a 2005. évi egyezmény 1. cikke 
és az 1990. évi egyezmény 1. cikke szerinti megfelelő fogalommeghatározások helyébe. E cím 
rendelkezései nem érintik az Államokkal szemben a 2005. évi egyezmény és az 1990. évi egyezmény 
egyéb rendelkezései által támasztott kötelezettségeket.  
LAW. CONFISC.2. cikk: Fogalommeghatározások  
E cím alkalmazásában:  
(a) „elkobzás”: bűncselekménnyel vagy bűncselekményekkel kapcsolatos eljárás 
eredményeképpen bíróság által hozott szankció vagy intézkedés, amely végleges 
tulajdonvesztést eredményez;  
(b) „befagyasztás” vagy „lefoglalás”: a vagyon átruházásának, megsemmisítésének, átváltásának, 
kezelésének vagy mozgásának ideiglenes megtiltása, illetve a vagyon feletti felügyelet vagy 
ellenőrzés ideiglenes átvétele egy bíróság vagy más illetékes hatóság által hozott végzé s 
alapján;  
(c) „elkövetési eszközök”: bármilyen vagyon, amit bűncselekmény vagy bűncselekmények 
elkövetéséhez bármely módon, részben vagy egészben használtak vagy használni 
szándékoztak;  
(d) „igazságügyi hatóság”: olyan hatóság, amely a belső jog szerint bíró, bír óság vagy ügyész 
funkciót tölt be; az ügyész csak olyan mértékben minősül igazságügyi hatóságnak, amennyire a 
belső jog erről rendelkezik;  
(e) „bűncselekményből származó jövedelem”: közvetlenül vagy közvetve bűncselekményekből 
származó vagy szerzett bármely ga zdasági előny vagy azzal egyenértékű pénzösszeg; magában 
foglalhatja az e cikk szerint meghatározott vagyon bármelyikét;  
(f) „vagyon”: mindennemű vagyon, beleértve az anyagi vagy eszmei, ingó vagy ingatlan javakat, 
valamint az ilyen vagyonnal kapcsolatos jogcí met és az abban való érdekeltséget igazoló 
okmányokat vagy okiratokat, amely a megkereső Állam megítélése szerint:  
 
378 
 (xix) bűncselekményből  származó  jövedelem,  vagy  azzal  egyenértékű  összeg,  függetlenül  
attól,  hogy  az ilyen  jövedelem  értékével  teljesen  vagy  csak  részben  egyezik  meg;  
(xx) bűncselekmény  elkövetésének  eszköze  vagy  az ilyen  eszköz  értéke;  
(xxi) bármely  más,  elkobzási  hatáskörökkel  kapcsolatos  rendelkezés  alapján  elkobzás  hatálya  
alá tartozik  a megkereső  Állam  joga  szerint  a bűncselekménnyel  kapcsolatos  eljárás  
eredményeképpen,  beleértve  a harmadik  féltől  történő  elkobzást,  a kiterjesztett  hatályú  
elkobzást  és a jogerős  ítélet  nélkül  alkalmazott  elkobzást  is. 
LAW.CONFISC.3. cikk: Segítségnyújtási kötelezettség  
Az Államok kérésre a lehető legszélesebb körű segítsége t nyújtják egymásnak az elkövetési eszközök, 
a bűncselekményből származó jövedelem, valamint az elkobzási kötelezettség alá tartozó egyéb 
vagyon azonosításában és felkutatásában. A segítségnyújtás kiterjed minden olyan intézkedésre, 
amely bizonyítékot szol gáltat és biztosít az említett elkövetési eszközök, bűncselekményből 
származó jövedelem vagy egyéb vagyon létezésére, helyére vagy mozgására, jellegére, jogállására 
vagy értékére vonatkozóan.  
LAW.CONFISC.4. cikk: Bankszámlákkal és széfekkel kapcsolatos inf ormációk iránti megkeresések  
1. A megkeresett Állam az e cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően egy másik Állam 
megkeresésére meghozza a szükséges intézkedéseket annak megállapítására, hogy egy természetes 
vagy jogi személy, aki ellen nyomozás indult , birtokol vagy ellenőriz -e bármilyen jellegű számlát vagy 
számlákat az Állam területén található bármely bankban, és amennyiben igen, megadja az 
azonosított számlákkal kapcsolatos információkat. Ezeknek az információknak tartalmazniuk kell 
különösen a szá mlatulajdonos ügyfél nevét és az IBAN -számot, valamint a széfek esetében a bérlő 
nevét vagy egy egyedi azonosító számot.  
2. Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség csak abban az esetben alkalmazandó, ha az 
információk a számlát kezelő bank birtokában v annak.  
3. A LAW.CONFISC.25. cikk [A megkeresés tartalma] követelményein túlmenően a megkereső 
Állam a megkeresésben:  
(a) jelzi, miért ítéli meg úgy, hogy a kért információ valószínűsíthetően lényeges a 
bűncselekménnyel kapcsolatos nyomozás céljából;  
(b) közli, mil yen okból vélelmezi, hogy a megkeresett Állam területén lévő bankok vezetik a 
számlát, és a lehető legnagyobb mértékben megjelöli, hogy mely bankok és számlák lehetnek 
érintettek; valamint  
(c) megad minden olyan rendelkezésre álló további információt, amely m egkönnyítheti a 
megkeresés teljesítését.  
4. Az Egyesült Királyság és – bármely tagállama nevében – az Unió értesítheti a bűnüldözési és 
igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy ezt a cikket kiterjeszti a 
banknak nem minősülő pén zintézeteknél vezetett számlákra. Az ilyen értesítések a viszonosság 
elvének hatálya alá tartozhatnak.  
 
379 
 LAW.CONFISC.5. cikk: Banki műveletekkel kapcsolatos információk iránti megkeresések  
1. Valamely másik Állam megkeresésére a megkeresett Állam részletes adat okkal szolgál a 
megnevezett bankszámlákról és a megkeresésben meghatározott bankszámláról vagy 
bankszámlákról egy megadott időszakban lebonyolított banki műveletekről, ideértve minden 
terhelendő és kedvezményezett bankszámla részletes adatait.  
2. Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség csak abban az esetben alkalmazandó, ha az 
információk a számlát kezelő bank birtokában vannak.  
3. A LAW.CONFISC.25. cikk [A megkeresés tartalma] követelményein túlmenően a megkereső 
Állam a megkeresésben jelzi, miért te kinti a kért információt lényegesnek a bűncselekménnyel 
kapcsolatos nyomozás céljából.  
4. A megkeresett Állam ugyanolyan feltételekhez kötheti az ilyen megkeresés teljesítését, mint 
amelyeket az átvizsgálás és a lefoglalás céljából benyújtott megkeresések ese tében alkalmaz.  
5. Az Egyesült Királyság és – bármely tagállama nevében – az Unió értesítheti a bűnüldözési és 
igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy ezt a cikket kiterjeszti a 
banknak nem minősülő pénzintézeteknél vezetett számlá kra. Az ilyen értesítések a viszonosság 
elvének hatálya alá tartozhatnak.  
LAW.CONFISC.6. cikk: Banki műveletek ellenőrzése iránti megkeresések  
1. A megkeresett Állam biztosítja, hogy egy másik Állam megkeresésére egy meghatározott 
időszakra nézve képes legyen  ellenőrizni mindazokat a banki műveleteket, amelyeket a 
megkeresésben megjelölt bankszámláról vagy bankszámlákról folytatnak, és közölni az ellenőrzés 
eredményét a megkereső Állammal.  
2. A LAW.CONFISC.25. cikk [A megkeresés tartalma] követelményein túlmenően  a megkereső 
Állam a megkeresésben jelzi, miért tekinti a kért információt lényegesnek a bűncselekménnyel 
kapcsolatos nyomozás céljából.  
3. Az ellenőrzésről minden egyes esetben a megkeresett Állam illetékes hatóságai hoznak 
döntést, annak belső jogával összh angban.  
4. Az ellenőrzés gyakorlati részleteiről a megkereső és a megkeresett Állam illetékes hatóságai 
állapodnak meg.  
5. Az Egyesült Királyság és – bármely tagállama nevében – az Unió értesítheti a bűnüldözési és 
igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbiz ottságot arról, hogy ezt a cikket kiterjeszti a 
banknak nem minősülő pénzintézeteknél vezetett számlákra. Az ilyen értesítések a viszonosság 
elvének hatálya alá tartozhatnak.  
LAW.CONFISC.7. cikk: Információközlés megkeresés nélkül  
Saját nyomozásainak vagy eljárásainak sérelme nélkül, egy Állam előzetes megkeresés nélkül 
továbbíthatja egy másik Államnak az elkövetési eszközökre, a bűncselekményből származó 
jövedelemre, valamint az elkobzási kötelezettség alá tartozó egyéb vagyonra vonatkozó 
információkat, am ennyiben úgy ítéli meg, hogy az ilyen információk feltárása segítheti az átvevő 
Államot nyomozások vagy eljárások megindításában vagy lefolytatásában, vagy az adott Állam általi 
megkereséshez vezethet e cím szerint.  
 
380 
 LAW.CONFISC.8. cikk: Ideiglenes intézked ések meghozatalára vonatkozó kötelezettség  
1. A nyomozást vagy büntetőeljárást, illetve elkobzásra irányuló nyomozást vagy eljárást indító 
másik Állam megkeresésére a megkeresett Állam meghozza a szükséges ideiglenes intézkedéseket – 
például befagyasztást va gy lefoglalást – annak érdekében, hogy megakadályozza az olyan vagyonnal 
való kereskedést, az olyan vagyon átadását vagy elidegenítését, amely egy későbbi szakaszban 
elkobzás iránti megkeresés tárgyát képezheti, vagy ilyen megkeresés teljesítésére szolgálh at.  
2. Az az Állam, amely a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] alapján elkobzás iránti 
megkeresést kapott, kérésre meghozza az e cikk (1) bekezdésében említett intézkedéseket a 
megkeresés tárgyát képező vagy az olyan vagyon tekintetében, amely a megkeresés teljesítésére 
szolgálhat.  
3. Amennyiben megkeresés érkezik e cikk alapján, a megkeresett Állam haladéktalanul és a 
belföldi ügyekéhez hasonló gyorsasággal és elsőbbséggel meghoz minden szükséges intézkedést a 
megkeresés teljesítése érdekében, és – írásbeli rögzítést lehetővé tevő bármilyen  eszköz útján – 
haladéktalanul visszaigazolást küld a megkereső Államnak.  
4. Amennyiben a megkereső Állam jelzi, hogy a vagyon befagyasztása azonnal szükséges, mivel 
jogosan feltételezi, hogy a kérdéses vagyont rövid  időn belül eltávolítják vagy megsemmisítik, a 
megkeresett Állam meghoz minden szükséges intézkedést a megkeresésnek a  kézhezvételétől 
számított 96 órán belüli teljesítése érdekében, és – írásbeli rögzítést lehetővé tevő bármilyen  eszköz 
útján – haladéktal anul visszaigazolást küld a megkereső Államnak.  
5. Amennyiben a megkeresett Állam nem tudja betartani a (4) bekezdés szerinti határidőket, 
haladéktalanul tájékoztatja a megkereső Államot, és konzultál a megkereső Állammal a megfelelő 
következő lépésekről.  
6. A (4) bekezdés szerinti határidők lejárta nem szünteti meg az e cikk által a megkeresett 
Állammal szemben támasztott követelményeket.  
LAW.CONFISC.9. cikk: Ideiglenes intézkedések végrehajtása  
1. A LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglenes intézkedések meghozatalára vo natkozó kötelezettség] (1) 
bekezdésével összhangban kért ideiglenes intézkedések végrehajtását követően a megkereső Állam 
önként és a lehető leghamarabb a megkeresett Állam rendelkezésére bocsát minden olyan 
információt, amely megkérdőjelezheti vagy módosí thatja az intézkedések mértékét. A megkereső 
Állam késedelem nélkül rendelkezésre bocsátja a megkeresett Állam által kért, az ideiglenes 
intézkedések végrehajtásához és nyomon követéséhez szükséges kiegészítő információkat is.  
2. A LAW.CONFISC.8. cikk [Ideig lenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség] 
alapján hozott bármely ideiglenes intézkedés visszavonása előtt a megkeresett Állam – amennyiben 
lehetséges – lehetőséget biztosít a megkereső Államnak arra, hogy előterjessze az intézkedés 
folytatá sa mellett szóló érveit.  
LAW.CONFISC.10. cikk: Elkobzási kötelezettség  
1. Az Állam, amelynek a területén található vagyon elkobzása iránti megkeresést nyújtottak be:  
(a) végrehajtja a megkereső Állam bírósága által az ilyen vagyonnal kapcsolatban hozott, 
vagyonelkobzást elrendelő határozatot; vagy  
 
381 
 (b) a megkeresést továbbítja az illetékes hatóságaihoz vagyonelkobzást elrendelő határozat 
meghozatala céljából, és amennyiben ilyen határozatot hoznak, azt végrehajtja.  
2. Az (1) bekezdés b) pontjának alkalmazásában az  Államok szükség esetén hatáskörrel 
rendelkeznek arra, hogy saját belső joguk alapján elkobzási eljárásokat indítsanak.  
3. Az (1) bekezdést a bűncselekményből származó jövedelemmel azonos értékű pénzösszeg 
megfizetésére vonatkozó kötelezettségben megnyilvánul ó elkobzásra is alkalmazni kell, amennyiben 
a vagyon, amellyel szemben az elkobzás végrehajtható, a megkeresett Államban található. Ilyen 
esetekben az elkobzás (1) bekezdés szerinti végrehajtása során, ha a fizetésre nem kerül sor, a 
megkeresett Állam az e rre a célra hozzáférhető bármilyen vagyonon érvényesíti a követelést.  
4. Amennyiben az elkobzás iránti megkeresés meghatározott vagyontárgyra vonatkozik, a 
megkereső Állam és a megkeresett Állam megállapodhat arról, hogy a megkeresett Állam úgy is 
végrehajtha tja az elkobzást, hogy a vagyontárggyal azonos értékű pénzösszeg megfizetésére kötelez.  
5. Egy adott Állam a belső joga szerint a lehető legnagyobb mértékben együttműködik egy 
olyan Állammal, amely nem büntetőeljárás lefolytatása keretében elrendelt, vagyonel kobzással 
egyenértékű intézkedések végrehajtását kéri, amennyiben az ilyen intézkedéseket a megkereső 
Állam igazságügyi hatósága rendeli el bűncselekménnyel kapcsolatban, feltéve, hogy megállapítást 
nyert, hogy a vagyon bűncselekményből származó jövedelem vagy:  
(a) egyéb vagyon, amelyre a bűncselekményből származó jövedelmet átalakították vagy 
átváltották;  
(b) jogszerű forrásból szerzett vagyon, amennyiben a bűncselekményből származó jövedelmet 
részben vagy egészében ilyen vagyonnal keverték, a kevert jövedelem bec sült értékéig; vagy  
(c) a bűncselekményből származó jövedelemből vagy olyan vagyonból eredő bevétel vagy más 
haszon, amelyre a bűncselekményből származó jövedelmet átalakították vagy átváltották, 
illetve amellyel a bűncselekményből származó jövedelmet keverték , a kevert jövedelem 
becsült értékéig, a bűncselekményből származó jövedelemmel azonos módon és mértékben.  
6. Az (5) bekezdésben említett intézkedések magukban foglalják a vagyon és az eszközök 
polgári bíróságokhoz benyújtott kérelmek útján történő lefoglalás át, zár alá vételét és elkobzását 
lehetővé tevő intézkedéseket.  
7. A megkeresett Állam haladéktalanul, de – az e cikk (8) bekezdésének sérelme nélkül – 
legkésőbb a megkeresés kézhezvételétől számított 45 napon belül határozatot hoz a 
vagyonelkobzást elrendelő  határozat végrehajtásáról. A megkeresett Állam – írásbeli rögzítést 
lehetővé tevő bármilyen eszköz útján – haladéktalanul visszaigazolást küld a megkereső Államnak. A 
megkeresett Állam haladéktalanul, de legalább a belföldi ügyekéhez hasonló gyorsasággal és 
elsőbbséggel meghozza a vagyonelkobzást elrendelő határozat végrehajtásához szükséges konkrét 
intézkedéseket, kivéve, ha a LAW.CONFISC.17. cikk [Halasztás] alapján fennáll a halasztás valamely 
indoka.  
8. Amennyiben a megkeresett Állam nem tudja betartani a  (7) bekezdés szerinti határidőt, 
haladéktalanul tájékoztatja a megkereső Államot, és konzultál a megkereső Állammal a megfelelő 
következő lépésekről.  
9. A (7) bekezdés szerinti határidő lejárta nem szünteti meg az e cikk által a megkeresett 
Állammal szemben támasztott követelményeket.  
 
382 
 LAW.CONFISC.11. cikk: Az elkobzás végrehajtása  
1. Az elkobzás LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] szerinti elrendelésére és 
végrehajtására irányuló eljárásokra a megkeresett Állam belső joga az irányadó.  
2. A megkeresett Á llamot kötik a tényállásra vonatkozó megállapítások, amennyiben azokat a 
megkereső Állam bírósága által hozott ítélet vagy bírósági határozat tartalmazza, vagy amennyiben 
az ilyen ítélet vagy bírósági határozat hallgatólagosan azokon alapul.  
3. Amennyiben az elkobzás pénzösszeg megfizetésére vonatkozó kötelezettségben nyilvánul 
meg, a megkeresett Állam illetékes hatósága annak összegét átváltja az adott Állam pénznemére az 
elkobzás végrehajtásáról szóló határozat meghozatalának időpontjában érvényes átváltási 
árfolyamon.  
LAW.CONFISC.12. cikk: Elkobzott vagyon  
1. E cikk (2) és (3) bekezdésére is figyelemmel, a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási 
kötelezettség] és a LAW.CONFISC.11. cikk [Az elkobzás végrehajtása] alapján elkobzott vagyonnal a 
megkeresett Állam belső jog ának és közigazgatási eljárásainak megfelelően rendelkezik.  
2. Egy másik Állam által benyújtott megkeresés alapján a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási 
kötelezettség] szerint eljárva a megkeresett Állam – a belső joga által megengedett mértékben és 
kérésre – elsőbbségi megfontolás tárgyává teszi az elkobzott vagyon visszaszolgáltatását a 
megkereső Államnak annak érdekében, hogy az kártérítést nyújthasson a bűncselekmény 
sértettjeinek, vagy visszaadhassa a vagyont jogos tulajdonosának.  
3. Egy másik Állam által benyújtott megkeresés alapján a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási 
kötelezettség] szerint eljárva és figyelembe véve a sértettnek a vagyon visszaszolgáltatásához vagy a 
kártérítéshez való jogát az e cikk (2) bekezdése szerint, a megkeresett Állam az alábbiak szerint 
rendelkezik a vagyonelkobzást elrendelő határozat végrehajtásának eredményeként befolyt 
pénzösszeg felett:  
(a) amennyiben az összeg legfeljebb 10  000 EUR, az összeg a megkeresett Államot illeti meg; vagy  
(b) amennyiben az összeg több mint 10  000 EUR, a megkeresett Állam a behajtott összeg 50  %-át 
átutalja a megkereső Állam részére.  
4. A (3) bekezdés ellenére a megkereső Állam és a megkeresett Állam eseti alapon külön 
megfontolhatják, hogy az általuk megfelelőnek  ítélt egyéb megállapodásokat vagy egyezségeket 
kössenek a vagyon feletti rendelkezésről.  
LAW.CONFISC.13. cikk: Végrehajtási jog és az elkobzás maximális összege  
1. A LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] alapján benyújtott, elkobzás iránti 
megkeres és nem érinti a megkereső Állam azon jogát, hogy maga hajtsa végre a vagyonelkobzást 
elrendelő határozatot.  
2. E cím egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az lehetővé tenné, hogy az 
elkobzás összértéke meghaladja a vagyonelkobzást elrendelő határoz atban meghatározott 
pénzösszeget. Ha valamely Állam úgy ítéli meg, hogy ez bekövetkezhet, az érintett Államok 
konzultációt kezdenek ennek elkerülése érdekében.  
 
383 
 LAW.CONFISC.14. cikk: Szabadságvesztés nemteljesítés esetén  
A megkeresett Állam a megkereső Áll am hozzájárulása nélkül nem szabhat ki nemteljesítés estén 
szabadságvesztést vagy az érintett személy szabadságát korlátozó más intézkedést a 
LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] szerinti megkeresés eredményeként.  
LAW.CONFISC.15. cikk: Megtagadás i okok  
1. Az e cím szerinti együttműködés abban az esetben tagadható meg, ha:  
(a) a megkeresett Állam megítélése szerint a megkeresés teljesítése a ne bis in idem  elvébe 
ütközne; vagy  
(b) a megkeresés alapjául szolgáló bűncselekmény a megkeresett Állam belső joga szerint nem 
bűncselekmény, amennyiben annak területén követnék el; ez a megtagadási ok azonban csak 
annyiban alkalmazandó a LAW.CONFISC.3. [Segítségnyújtási kötelezettség] –LAW.CONFISC.7. 
cikk [Információközlés megkeresés nélkül] szerinti együttműködésre, a mennyiben a kért 
segítségnyújtás kényszerítő intézkedést foglal magában.  
2. Az Egyesült Királyság és – bármely tagállama nevében – az Unió értesítheti a bűnüldözési és 
igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy viszonossági alapon ne m 
alkalmazandó az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett kettős büntethetőség feltétele, 
feltéve, hogy a megkeresés alapjául szolgáló bűncselekmény:  
(a) a LAW.SURR 79. cikk [Hatály] (4) bekezdésében felsorolt bűncselekmények egyike, a 
megkereső Állam j oga által meghatározottak szerint; valamint  
(b) legalább három évig terjedő szabadságvesztéssel vagy szabadságelvonással járó intézkedéssel 
büntetendő a megkereső Államban.  
3. A LAW.CONFISC.3. [Segítségnyújtási kötelezettség] –LAW.CONFISC.7. cikk [Információközl és 
megkeresés nélkül] szerinti együttműködés, amennyiben a kért segítségnyújtás kényszerítő 
intézkedést foglal magában, valamint a LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglenes intézkedések meghozatalára 
vonatkozó kötelezettség] és a LAW.CONFISC.9. cikk [Ideiglenes inté zkedések végrehajtása] szerinti 
együttműködés abban az esetben is megtagadható, ha a kért intézkedések a megkeresett Állam 
belső joga alapján hasonló beföldi ügyben nyomozási és eljárási célból nem meghozhatók.  
4. Amennyiben a megkeresett Állam belső joga úg y kívánja, a LAW.CONFISC.3. 
[Segítségnyújtási kötelezettség] –LAW.CONFISC.7. cikk [Információközlés megkeresés nélkül] szerinti 
együttműködés, amennyiben a kért segítségnyújtás kényszerítő intézkedést foglal magában, 
valamint a LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglen es intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség] és 
a LAW.CONFISC.9. cikk [Ideiglenes intézkedések végrehajtása] szerinti együttműködés abban az 
esetben is megtagadható, ha a kért vagy azzal egyenértékű hatású intézkedések nem 
megengedettek a megkere ső Állam belső joga szerint vagy a megkereső Állam illetékes hatóságai 
tekintetében abban az esetben, ha a megkeresést nem engedélyezi a bűncselekménnyel 
kapcsolatban eljáró valamely igazságügyi hatóság.  
5. A LAW.CONFISC.10. [Elkobzási kötelezettség] –LAW.CON FISC.14. cikk [Szabadságvesztés 
nemteljesítés esetén] szerinti együttműködés akkor is megtagadható, ha:  
 
384 
 (a) a megkeresett Állam belső joga nem rendelkezik elkobzásról azon bűncselekménytípus 
tekintetében, amelyre a megkeresés vonatkozik;  
(b) a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] (3) bekezdése szerinti kötelezettség sérelme 
nélkül, az az elkobzás korlátait illetően ellentétes lenne a megkeresett Állam belső jogának 
alapelveivel, tekintettel a bűncselekmény és a következők közötti kap csolatra:  
(xxii) a bűncselekményből  származó  jövedelemnek  minősíthető  gazdasági  előny;  vagy   
(xxiii)  a bűncselekmény  elkövetési  eszközének  minősíthető  vagyon;   
(c) a megkeresett Állam belső joga szerint az elkobzás elévülés miatt már nem rendelhető el vagy 
nem hajtható végr e;  
(d) a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] (5) és (6) bekezdésének sérelme nélkül, a 
megkeresés nem utal egy olyan korábbi ítéletre vagy bírósági határozatra vagy az ilyen 
határozatban szereplő, bűncselekmény vagy több bűncselekmény elkövetésére vonatkozó 
megállapításra, amely alapján elkobzást rendeltek el vagy kérnek;  
(e) az elkobzás a megkereső Államban nem végrehajtható vagy rendes jogorvoslati eszközökkel 
még megtámadható; vagy  
(f) a megkeresés olyan vagyonelkobzást elrendelő határozatra utal, amel y az érintett személy 
távollétében hozott határozaton alapul, és a megkeresett Állam megítélése szerint a 
megkereső Állam által lefolytatott, a határozathozatalt megelőző eljárás során nem 
biztosították a bűncselekmény elkövetésével megvádolt személyt megi llető védelemhez való 
jog minimumát.  
6. Az (5) bekezdés f) pontjának alkalmazásában nem tekinthető úgy, hogy a határozatot az 
érintett személy távollétében hozták, ha:  
(a) megerősítésére vagy kihirdetésére az érintett személy ellentmondását követően került sor;  
vagy  
(b) azt fellebbezési eljárás során hozták meg, feltéve, hogy a fellebbezést az érintett személy 
nyújtotta be.  
7. A megkeresett Állam az (5) bekezdés f) pontjának alkalmazásában annak megítélésekor, 
hogy a védelemhez való jog minimumát biztosították -e, fig yelembe veszi, ha az érintett személy 
szándékosan kerülte az együttműködést az igazságszolgáltatással, továbbá azt a tényt, hogy a 
távollétében hozott határozat ellen jogorvoslattal élhetett volna, de nem élt ezzel a lehetőséggel. 
Ugyanez a helyzet akkor, ha az érintett személyt szabályszerűen megidézték, de nem élt a 
megjelenés lehetőségével és nem is kért halasztást.  
8. Az Államok nem tagadhatják meg a jelen cím szerinti együttműködést banktitokra 
hivatkozva. Amennyiben belső joga úgy kívánja, a megkeresett  Állam előírhatja, hogy a banktitok 
feloldását is maga után vonó együttműködés iránti megkeresést a bűncselekménnyel kapcsolatban 
eljárni jogosult valamely igazságügyi hatóság engedélyezze.  
9. A megkeresett Állam nem hivatkozhat:  
 
385 
 (a) az e cím szerinti együttműk ödés biztosításának akadályaként arra a tényre, hogy a megkereső 
Állam hatóságai által nyomozás alá vagy vagyonelkobzást elrendelő határozat hatálya alá vont 
személy jogi személy;   
(b) a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] (1) bekezdésének a) pontj a szerinti 
segítségnyújtás akadályaként arra a tényre, hogy a bűncselekményből származó jövedelem 
elkobzását elrendelő határozat által érintett természetes személy utóbb meghalt, vagy a 
bűncselekményből származó jövedelem elkobzását elrendelő határozat ált al érintett jogi 
személy utóbb megszűnt; vagy  
(c) az e cím szerinti együttműködés biztosításának akadályaként arra a tényre, hogy a megkereső 
Állam hatóságai által nyomozás alá vagy vagyonelkobzást elrendelő határozat hatálya alá vont 
személy a megkeresésben az alapbűncselekmény és a pénzmosás bűncselekményének 
elkövetőjeként szerepel.  
LAW.CONFISC.16. cikk: Konzultáció és információk  
Amennyiben alapos okkal feltételezhető, hogy a befagyasztást vagy a vagyonelkobzást elrendelő 
határozat végrehajtása valós kockázatot jelentene az alapvető jogok védelme szempontjából, a 
megkeresett Állam – mielőtt döntene a befagyasztást vagy a vagyonelkobzást elrendelő határozat 
végrehajtásáról – konzultál a megkereső Állammal, és bekérhet minden szükséges információt.  
LAW.CONFISC.17. cikk: Halasztás  
A megkeresett Állam elhalaszthatja a megkeresés alapján hozandó intézkedést, ha az a hatóságai 
által folytatott nyomozást vagy eljárást hátrányosan érintené.  
LAW.CONFISC.18. cikk: A megkeresés részleges vagy feltételes telje sítése  
Az e cím szerinti együttműködés megtagadása vagy elhalasztása előtt a megkeresett Állam – adott 
esetben a megkereső Állammal folytatott konzultációt követően – megfontolja, hogy a megkeresés 
részlegesen vagy az általa szükségesnek tartott feltételek kel teljesíthető -e. 
LAW.CONFISC.19. cikk: Az iratok kézbesítése  
1. Az Államok a legnagyobb mértékben kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak a bírósági 
iratoknak az ideiglenes intézkedésekkel és elkobzással érintett személyek részére történő 
kézbesítésében . 
2. Jelen cikkben semmi sem akadályozza:  
(a) a bírósági iratok közvetlen, postai úton történő megküldésének lehetőségét külföldön 
tartózkodó személyek részére; valamint  
(b) a bírósági végrehajtók, tisztviselők vagy az eredeti eljárás helye szerinti Állam más illeték es 
hatóságai számára biztosított azon lehetőséget, hogy a bírósági iratokat közvetlenül az adott 
Állam konzuli hatóságain, vagy a rendeltetési Állam igazságügyi hatóságain – beleértve a 
bírósági végrehajtókat és tisztviselőket is – vagy más illetékes hatós ágain keresztül 
kézbesítsék.  
3. A bírósági iratoknak a külföldön tartózkodó, a küldő Államban hozott ideiglenes 
intézkedésekkel vagy vagyonelkobzást elrendelő határozatokkal érintett személyek részére történő 
 
386 
 kézbesítése során az adott Állam megjelöli, hogy b első joga milyen jogorvoslati lehetőséget biztosít e 
személyek számára.  
LAW.CONFISC.20. cikk: A külföldi határozatok elismerése  
1. Az együttműködés iránti megkeresés LAW.CONFISC.8. [Ideiglenes intézkedések 
meghozatalára vonatkozó kötelezettség] –LAW.CONFISC.14 . cikk [Szabadságvesztés nemteljesítés 
esetén] szerinti teljesítésekor a megkeresett Állam elismeri a megkereső Államban igazságügyi 
hatóság által harmadik felek jogairól hozott bírósági határozatokat.  
2. Az elismerés megtagadható, ha:  
(a) a harmadik feleknek nem  volt megfelelő lehetőségük jogaik érvényesítésére;  
(b) a határozat összeegyeztethetetlen a megkeresett Államban ugyanebben az ügyben már 
meghozott határozattal;  
(c) a határozat összeegyeztethetetlen a megkeresett Állam közrendjével; vagy  
(d) a határozat meghozatala a megkeresett Állam belső jogának kizárólagos joghatóságáról szóló 
rendelkezéseibe ütközik.  
LAW.CONFISC.21. cikk: Hatóságok  
1. Minden Állam kijelöl egy központi hatóságot, amely az e cím alapján benyújtott 
megkeresések megküldéséért és megválaszolásáért, a me gkeresések teljesítéséért vagy a 
teljesítésért felelős hatóságokhoz történő továbbításáért felel.  
2. Az Unió kijelölhet egy uniós szervet, amely – a tagállamok illetékes hatóságai mellett – 
szintén benyújthat és adott esetben teljesíthet megkereséseket e cím  szerint. E cím alkalmazásában 
minden ilyen megkeresést tagállami megkeresésként kell kezelni. Az Unió az adott uniós szervet 
központi hatóságként is kijelölheti, amely az adott szerv által vagy részére az e cím alapján 
benyújtott megkeresések megküldéséér t és megválaszolásáért felel.  
LAW.CONFISC.22. cikk: Közvetlen kapcsolattartás  
1. A központi hatóságok közvetlenül kapcsolatot tartanak egymással.  
2. Sürgős esetben a megkereső Állam igazságügyi hatóságai közvetlenül megküldhetik az e cím 
szerinti megkereséseket  vagy közléseket a megkeresett Állam igazságügyi hatóságainak. Ilyen 
esetben ezzel egyidejűleg a megkereső Állam központi hatósága másolatot küld a megkeresett Állam 
központi hatóságának.  
3. A (2) bekezdés szerint benyújtott megkeresés esetén, ha a hatóság ne m jogosult a 
megkeresés alapján intézkedni, azt az illetékes nemzeti hatóságnak továbbítja, és erről közvetlenül 
tájékoztatja a megkereső Államot.  
4. A LAW.CONFISC.3. [Segítségnyújtási kötelezettség] –LAW.CONFISC.7. cikk [Információközlés 
megkeresés nélkül] sz erinti olyan megkereséseket vagy közléseket, amelyek nem foglalnak 
magukban kényszerítő intézkedést, a megkereső Állam illetékes hatóságai közvetlenül továbbíthatják 
a megkeresett Állam illetékes hatóságainak.  
 
387 
 5. Az e cím szerinti megkeresések vagy közlések t ervezetét a megkereső Állam igazságügyi 
hatóságai közvetlenül megküldhetik a megkeresett Állam igazságügyi hatóságainak a hivatalos 
megkeresés előtt annak biztosítása érdekében, hogy a hivatalos megkeresés átvételkor hatékonyan 
kezelhető legyen, és elegend ő információt és igazoló dokumentumot tartalmazzon a megkeresett 
Állam jogában foglalt követelmények teljesítéséhez.  
LAW.CONFISC.23. cikk: A megkeresés alakiságai és a nyelvhasználat  
1. Az e cím szerinti minden megkeresést írásba kell foglalni. A megkeresések  elektronikus úton 
vagy más távközlési eszközökkel is továbbíthatók, feltéve, hogy a megkereső Állam – kérésre – 
bármikor készen áll az adott közlés írott változata és az eredeti példány bemutatására.  
2. Az (1) bekezdés szerinti megkereséseket a megkeresett Á llam valamelyik hivatalos nyelvén 
vagy a megkeresett Állam által vagy annak nevében a (3) bekezdéssel összhangban bejelentett 
bármely más nyelven kell benyújtani.  
3. Az Egyesült Királyság és – bármely tagállama nevében – az Unió értesítheti a bűnüldözési és 
igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról a nyelvről vagy azokról a nyelvekről, 
amely(ek)en az adott Állam hivatalos nyelve vagy nyelvei mellett az e cím szerinti megkeresések 
benyújtható(k).  
4. A LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglenes intézkedése k meghozatalára vonatkozó kötelezettség] 
szerinti, ideiglenes intézkedések iránti megkereséseket a LAW -8. mellékletben előírt 
formanyomtatványon kell benyújtani.  
5. A LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] szerinti, elkobzás iránti megkereséseket a 
LAW-8. mellékletben előírt formanyomtatványon kell benyújtani.  
6. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság szükség szerint 
módosíthatja a (4) és (5) bekezdésben említett formanyomtatványokat.  
7. Az Egyesült Királyság és – bármely tagállama nevében – az Unió értesítheti a bűnüldözési és 
igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról, hogy az igazoló dokumentumok 
fordítását kéri a megkeresett Állam valamelyik hivatalos nyelvére vagy az e cikk (3) bekezdésével 
összhangb an megjelölt bármely más nyelvre. A LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglenes intézkedések 
meghozatalára vonatkozó kötelezettség] (4) bekezdése szerint benyújtott megkeresések esetében az 
igazoló dokumentumok fordítása a megkeresés továbbítását követő 48 órán belül benyújtható a 
megkeresett Államnak, a LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó 
kötelezettség] (4) bekezdésében előírt határidők sérelme nélkül.  
LAW.CONFISC.24. cikk: Felülhitelesítés  
Az e cím alkalmazásában továbbított dokumentu mok mentesülnek a felülhitelesítésre vonatkozó 
minden alaki követelmény alól.  
LAW.CONFISC.25. cikk: A megkeresés tartalma  
1. Az e cím szerinti, együttműködés iránti megkeresésekben meg kell jelölni a következőket:  
(a) a megkeresést előterjesztő hatóság és a nyom ozást vagy eljárást lefolytató hatóság;  
(b) a megkeresés tárgya és oka;  
 
388 
 (c) a nyomozás vagy az eljárás tárgyát képező ügyek, beleértve a lényeges tényeket (például a 
bűncselekmény időpontját, helyét és körülményeit), kivéve a kézbesítés iránti megkeresés 
esetét;  
(d) amennyiben az együttműködés kényszerítő intézkedést foglal magában:  
(xxiv)  a jogszabályi  rendelkezések  szövege,  vagy  – ahol  az nem  lehetséges  – az alkalmazandó  
jogról  szóló  nyilatkozat;  valamint  
(xxv) annak  jelzése,  hogy  a kért intézkedés  vagy  az azzal  egyenértékű  hatású  más intézkedés  a 
megkereső  Állam  területén  saját  belső  joga  alapján  meghozható;  
(e) ahol szükséges és amennyiben lehetséges:  
(xxvi)  az érintett  személy  vagy  személyek  adatai,  beleértve  a nevet,  születési  időt és helyet,  
állampolgárságot  és tartózkodási  helyet,  valamint  jogi személy  esetében  a székhelyet;  
valamint  
(xxvii)  a vagyon,  amelynek  vonatkozásában  az együttműködést  kérik,  annak  helye,  az érintett  
személlyel  vagy  személyekkel  való kapcsolata,  a bűncselekménnyel  való bármilyen  
kapcsolata,  továbbá  bármilyen  rendelk ezésre  álló információ  arról,  hogy  más 
személyeknek  milyen  érdekük  fűződik  a vagyonhoz;  valamint  
(f) bármely különleges eljárás, amelynek követését a megkereső Állam kéri.  
2. A LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség] 
szerinti, olyan vagyonlefoglalással kapcsolatos ideiglenes intézkedés iránti megkeresésben, amely 
esetében pénzösszeg megfizetésére vonatkozó kötelezettségben megnyilvánuló vagyonelkobzást 
elrendelő határozat hajtható végre, fel kell tüntetni az adott vagyon  kapcsán kért behajtás maximális 
összegét is.  
3. Az e cikk (1) bekezdésében említett információkon kívül a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási 
kötelezettség] szerinti minden megkeresésnek tartalmaznia kell a következőket:  
(a) a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelez ettség] (1) bekezdésének a) pontja esetében:  
(xxviii)  a megkereső  Állam  bírósága  által  hozott,  vagyonelkobzást  elrendelő  határozat  
hitelesített  másolata  és a határozat  alapjául  szolgáló  tényekről  tett nyilatkozat,  ha ezekre  
a határozat  maga  nem  tér ki; 
(xxix)  a megkereső  Állam  illetékes  hatóságának  igazolása  arról,  hogy  a vagyonelkobzást  
elrendelő  határozat  végrehajtható  és ellene  rendes  jogorvoslatnak  nincs  helye;  
(xxx) tájékoztatás  arról,  hogy  milyen  mértékben  kérik  a határozat  végrehajtását;  valamint  
(xxxi)  tájékoztatás  arról,  hogy  szükség  van-e ideiglenes  intézkedések  meghozatalára;  
(b) a LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] (1) bekezdésének b) pontja esetében azon 
tényekről szóló nyilatkozat, amelyet a megkereső Állam elegendőnek tart ahhoz, hogy a 
megkeresett Állam a belső j oga alapján a határozatot meghozza;  
 
389 
 (c) amennyiben harmadik feleknek lehetőségük nyílt jogaik érvényesítésére, az ezt bizonyító 
dokumentumok.  
LAW.CONFISC.26. cikk: Hiányos megkeresések  
1. Ha a megkeresés nem felel meg e cím rendelkezéseinek, vagy a rendelkezésre bocsátott 
adatok nem elegendők ahhoz, hogy a megkeresett Állam eljárjon a megkeresés alapján, akkor az 
adott Állam a megkereső Államtól kérheti a megkeresés módosítását vagy további adatokkal való 
kiegészítését.  
2. A megkeresett Állam e módosítások vagy adato k megérkezésére határidőt szabhat.  
3. A LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] szerinti megkereséssel kapcsolatban kért 
módosítások vagy adatok kézhezvételéig a megkeresett Állam meghozhatja a LAW.CONFISC.3. 
[Segítségnyújtási kötelezettség] –LAW.CONFIS C.9. cikkben [Ideiglenes intézkedések végrehajtása] 
említett bármely intézkedést.  
LAW.CONFISC.27. cikk: Többszörös megkeresések  
1. Ha a megkeresett Állam a LAW.CONFISC.8. cikk [Ideiglenes intézkedések meghozatalára 
vonatkozó kötelezettség] vagy a LAW.CONFISC. 10. cikk [Elkobzási kötelezettség] alapján ugyanazon 
személyre vagy vagyonra vonatkozó több megkeresést kap, a többszörös megkeresések nem 
akadályozhatják meg az említett Államot abban, hogy eljárjon a megkeresések alapján és akár 
ideiglenes intézkedéseket  is hozzon.  
2. A LAW.CONFISC.10. cikk [Elkobzási kötelezettség] szerint benyújtott többszörös 
megkeresések esetén a megkeresett Állam mérlegeli a megkereső Államokkal folytatott 
konzultációt.  
LAW.CONFISC.28. cikk: Indokolási kötelezettség  
A megkeresett Állam  a jelen cím szerinti együttműködést megtagadó, elhalasztó vagy azt 
feltételekhez kötő határozatát indokolni köteles.  
LAW.CONFISC.29. cikk: Tájékoztatás  
1. A megkeresett Állam haladéktalanul tájékoztatja a megkereső Államot:  
(a) az e cím szerinti megkeresés alapj án kezdeményezett intézkedésről;  
(b) az e cím szerinti megkeresés alapján végrehajtott intézkedés végeredményéről;  
(c) az e cím szerinti együttműködést részben vagy egészben megtagadó, elhalasztó vagy 
feltételekhez kötő határozatról;  
(d) a kért intézkedés végrehajtását ellehetetlenítő vagy vélhetően jelentősen késleltető minden 
körülményről; valamint  
(e) a megkeresésre a LAW.CONFISC.3. [Segítségnyújtási kötelezettség] –LAW.CONFISC.8. cikk 
[Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség] alapján ho zott ideiglenes 
intézkedések esetén a belső jogának olyan rendelkezéseiről, amelyek automatikusan az 
ideiglenes intézkedés visszavonásához vezetnének.  
 
390 
 2. A megkereső Állam haladéktalanul tájékoztatja a megkeresett Államot:  
(a) bármilyen felülvizsgálatról, határo zatról vagy más tényről, amelynek következtében a 
vagyonelkobzást elrendelő határozat részben vagy egészében elveszíti végrehajthatóságát; 
valamint  
(b) minden olyan – akár ténybeli, akár jogi értelemben vett – változásról, amelynek 
következtében az e cím szeri nti valamilyen intézkedés már nem indokolt.  
3. Amennyiben egy Állam ugyanazon vagyonelkobzást elrendelő határozat alapján az elkobzást 
több Államtól kéri, a megkeresésről az összes, a határozat végrehajtásával érintett Államot értesíti.  
LAW.CONFISC.30. cikk: A felhasználás korlátozása  
1. A megkeresett Állam a megkeresés teljesítését függővé teheti attól, hogy előzetes 
hozzájárulása nélkül a megszerzett információkat vagy bizonyítékokat a megkereső Állam hatóságai 
nem használhatják fel vagy továbbíthatják a megker esésben megjelölt nyomozáson vagy eljáráson 
túl. 
2. A megkeresett Állam előzetes hozzájárulása nélkül az e cím alapján általa szolgáltatott 
információkat vagy bizonyítékokat a megkereső Állam hatóságai nem használhatják fel vagy 
továbbíthatják a megkeresésben  megjelölt nyomozáson vagy eljáráson túl.  
3. Az e cím alapján továbbított személyes adatokat az az Állam, amelynek azokat átadták, az 
alábbi célokra használhatja fel:  
(a) olyan eljárások lefolytatása, amelyekre e cím alkalmazandó;  
(b) olyan egyéb igazságügyi és közig azgatási eljárások lefolytatása, amelyek az a) pontban említett 
eljárások lefolytatásához közvetlenül kapcsolódnak;  
(c) a közbiztonság közvetlen és súlyos veszélyeztetésének megelőzése; vagy  
(d) minden egyéb célra kizárólag az információt továbbító Állam előzetes hozzájárulásával, kivéve 
ha az érintett Állam az érintett személy hozzájárulását megszerezte.  
4. E cikk rendelkezései alkalmazandók azokra a személyes adatokra is, amelyeket nem 
továbbítottak, hanem e cím alkalmazásával más módon szereztek meg.  
5. Ez a cikk nem alkalmazandó az Egyesült Királyság vagy valamely tagállam által e cím alapján 
megszerzett, ugyanabból az Államból származó személyes adatokra.  
LAW.CONFISC.31. cikk: Bizalmas kezelés  
1. A megkereső Állam megkövetelheti, hogy a megkeresett Állam a megkeresés t ényeit és 
tartalmát kezelje bizalmasan, kivéve amennyire az a megkeresés teljesítéséhez szükséges. Ha a 
megkeresett Állam a bizalmas kezelés követelményének nem tud eleget tenni, arról a megkereső 
Államot haladéktalanul tájékoztatja.  
2. A megkereső Állam – amennyiben az nem ellentétes belső jogának alapelveivel és kérésre – 
bizalmasan kezel minden, a megkeresett Állam által rendelkezésre bocsátott bizonyítékot és 
 
391 
 információt, kivéve amennyire ezek feltárása a megkeresésben megjelölt nyomozásban vagy 
eljárásban  szükséges.  
3. Belső jogának rendelkezéseire is figyelemmel, az az Állam, amely a LAW.CONFISC.7. cikk 
[Információközlés megkeresés nélkül] alapján megkeresés nélkül kapott információt, eleget tesz az 
információt rendelkezésre bocsátó Állam által a bizalmas ke zelésre előírt követelményeknek. Ha a 
fogadó Állam nem tud eleget tenni ennek a követelménynek, erről haladéktalanul tájékoztatja a 
továbbító Államot.  
LAW.CONFISC.32. cikk: Költségek  
A megkeresés teljesítésének rendes költségeit a megkeresett Állam állja.  Ha a megkeresés 
teljesítéséhez jelentős vagy rendkívüli jellegű költségek fedezése szükséges, a megkereső és a 
megkeresett Állam konzultál egymással annak érdekében, hogy megállapodjanak a megkeresés 
teljesítésének feltételeiről, illetve a költségek visel éséről.  
LAW.CONFISC.33. cikk: Kártérítés  
1. Ha egy személy az e cím szerinti együttműködéssel kapcsolatos cselekménnyel vagy 
mulasztással okozott kárért való felelősségre vonás végett pert indít, az érintett Államok, adott 
esetben, megfontolják az egymással való konzultációt arról, hogy hogyan osszák meg a megállapított 
kártérítés összegét.  
2. Az az Állam, amelyet kártérítési perbe vontak, törekszik a perről tájékoztatni a másik 
Államot, ha az az Állam az ügyben érdekelt lehet.  
LAW.CONFISC.34. cikk: Jogorvoslat  
1. Minden Állam biztosítja, hogy a LAW.CONFISC.8. [Ideiglenes intézkedések meghozatalára 
vonatkozó kötelezettség] –LAW.CONFISC.11. cikk [Az elkobzás végrehajtása] szerinti intézkedések 
által érintett személyek hatékony jogorvoslattal rendelkezzenek jogaik véde lme érdekében.  
2. A LAW.CONFISC.8. [Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség] –
LAW.CONFISC.11. cikk [Az elkobzás végrehajtása] alapján kért intézkedések alapjául szolgáló érdemi 
indokok nem támadhatók meg a megkeresett Állam bírósága előtt.  
XII. CÍM: EGYÉB REND ELKEZÉSEK  
LAW.OTHER.134. cikk: Értesítések  
1. E megállapodás hatálybalépésének időpontjáig az Unió és az Egyesült Királyság megteszi a 
LAW.SURR.82. cikk [A politikai bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében , a 
LAW.SU RR.83. cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében és a LAW.SURR.91. 
cikk [Beleegyezés az átadásba] (4) bekezdésében előírt értesítéseket, és amennyiben lehetséges, 
jelzi, ha nem kell ilyen értesítést tenni.     
Amennyiben az első albek ezdésben említett időpontig nem került sor ilyen értesítésre vagy jelzésre 
egy Állam vonatkozásában, az értesítés az adott Állam vonatkozásában a lehető leghamarabb, de 
legkésőbb e megállapodás  hatálybalépésétől  számított két hónapon belül megtehető.  
 
Ezen átmeneti időszak alatt bármely Állam, amelynek vonatkozásában  nem került sor a 
LAW.SURR.82. cikk [A politikai bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében, a 
 
392 
 LAW.SURR.83. cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésében vag y a 
LAW.SURR.91. cikk [Beleegyezés az átadásba] (4) bekezdésében  előírt értesítésre, és amely esetében 
nem jelezték, hogy nem kell ilyen értesítést tenni, oly módon élhet az említett cikkben biztosított 
lehetőségekkel, mintha az említett Állam vonatkozásáb an sor került volna ilyen értesítésre.  A 
LAW.SURR.83. cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos kivétel] (2) bekezdése esetében egy Állam csak 
annyiban élhet az említett cikkben biztosított lehetőségekkel, amennyiben az összeegyeztethető az 
értesítés feltétel eivel.   
 
2. A LAW.SURR.79. cikk [Hatály] (4) bekezdése, a LAW.SURR.85. cikk [A központi hatóság 
részvétele] (1) bekezdése, a LAW.SURR.86. cikk [Az elfogatóparancs tartalma és formája] (2) 
bekezdése, a LAW.SURR.105. cikk [Esetleges büntetőeljárás más bűncselek mények miatt] (1) 
bekezdése, a LAW.SURR.106. cikk [További átadás vagy kiadatás] (1) bekezdése, a LAW.CONFISC.4. 
cikk [Bankszámlákkal és széfekkel kapcsolatos információk iránti megkeresések] (4) bekezdése, a 
LAW.CONFISC.5. cikk [Banki műveletekkel kapcsol atos információk iránti megkeresések] (5) 
bekezdése, a LAW.CONFISC.6. cikk [Banki műveletek ellenőrzése iránti megkeresések] (5) bekezdése, 
a LAW.CONFISC.15. cikk [Megtagadási okok] (2) bekezdése, és a LAW.CONFISC.23. cikk [A 
megkeresés alakiságai és a nye lvhasználat] (3) és (7) bekezdése szerinti értesítések bármikor 
megtehetők.  
3. A LAW.SURR.85. cikk [A központi hatóság részvétele] (1) bekezdésében, a LAW.SURR.86. cikk 
[Az elfogatóparancs tartalma és formája] (2) bekezdésében és a LAW.CONFISC.23. cikk [A 
meg keresés alakiságai és a nyelvhasználat] (3) és (7) bekezdésében hivatkozott értesítések bármikor 
módosíthatók.  
4. A LAW.SURR.82. cikk [A politikai bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel] (2) bekezdése, a 
LAW.SURR.83. cikk [Az állampolgársággal kapcsolatos kiv étel] (2) bekezdése, a LAW.SURR.85. cikk [A 
központi hatóság részvétele] (1) bekezdése, a LAW.SURR.91. cikk [Beleegyezés az átadásba] (4) 
bekezdése, a LAW.CONFISC.4. cikk [Bankszámlákkal és széfekkel kapcsolatos információk iránti 
megkeresések] (4) bekezdé se, a LAW.CONFISC.5. cikk [Banki műveletekkel kapcsolatos információk 
iránti megkeresések] (5), és a LAW.CONFISC.6. cikk [Banki műveletek ellenőrzése iránti 
megkeresések] (5) bekezdése szerinti értesítések bármikor visszavonhatók.  
5. Az Unió a LAW.SURR.85. ci kk [A központi hatóság részvétele] (1) bekezdésében említett, az 
Egyesült Királyság értesítéseire vonatkozó információkat közzéteszi az Európai Unió Hivatalos 
Lapjában.  
6. E megállapodás hatálybalépésének időpontjáig az Egyesült Királyság értesíti az Uniót ar ról, 
hogy melyek a következő hatóságok:  
(a) a III. cím [Az utas -nyilvántartási adatállomány (PNR) továbbítása és kezelése] szerint a PNR -
adatok fogadásáért és kezeléséért felelős hatóság;  
(b) az V. cím [Együttműködés az Europollal] alkalmazásában illetékes bűnüldö ző hatóságnak 
tekintett hatóság és hatásköreinek rövid leírása;  
(c) a LAW.EUROPOL.50. cikk [Nemzeti kapcsolattartó pontok és összekötő tisztviselők] (1) 
bekezdése alapján kijelölt nemzeti kapcsolattartó pont;  
(d) a VI. cím [Együttműködés az Eurojusttal] alkalmazásában illetékes hatóságnak tekintett 
hatóság és hatásköreinek rövid leírása;  
 
393 
 (e) a LAW.EUROJUST.65. cikk [Eurojust kapcsolattartó pontok] (1) bekezdése alapján kijelölt 
kapcsolattartó pont;  
(f) a LAW.EUROJUST.65.  cikk [Eurojust  kapcsolattartó  pontok]  (2) bekezdése  alapján  kijelölt,  az 
Egyesült  Királyság  terrorizmus  ügyében  eljáró  belföldi  levelezője;  
(g) a LAW.SURR.78.  cikk [Fogalommeghatározások]  c) pontjában  említett,  az Egyesült  Királyság  
belső  joga  szerint  az elfogatóparancs  végrehajtására  hatáskörrel  rend elkező  hatóság,  valamint  
a LAW.SURR.78.  cikk [Fogalommeghatározások]  d) pontjában  említett,  az Egyesült  Királyság  
belső  joga  szerint  az elfogatóparancs  kibocsátására  hatáskörrel  rendelkező  hatóság;  
(h) az Egyesült Királyság által a LAW.SURR.103. cikk [Átszállí tás] (3) bekezdése alapján kijelölt 
hatóság;  
(i) az Egyesült  Királyság  által  a LAW.EXINF.122.  cikk [Központi  hatóságok]  alapján  kijelölt  központi  
hatóság;  
(j) az Egyesült  Királyság  által  a LAW.CONFISC.21.  cikk [Hatóságok]  (1) bekezdése  alapján  kijelölt  
központi  hatóság;  
Az Unió az első albekezdésben említett hatóságokra vonatkozó információkat közzéteszi az Európai 
Unió Hivatalos Lapjában.  
7. E megállapodás hatálybalépésének időpontjáig az Unió az adott esettől függően a saját vagy 
tagállamai nevében értesíti az Egyesült Királyságot arról, hogy melyek a következő hatóságok:  
(a) az egyes tagállamok által a III. cím [Az utas -nyilvántartási adatállomány (PNR) továbbítása és 
kezelése] szerint a PNR -adatok fogadása és kezelése céljából létrehozott vagy kijelölt utasadat -
információs egységek;  
(b) a LAW.SURR.78.  cikk [Fogalommeghatározások]  c) pontjában  említett,  az egyes  tagállamok  
belső  joga  szerint  az elfogatóparancs  végrehajtására  hatáskörrel  rendelkező  hatóság,  valamint  
a LAW.SURR.78.  cikk [Fogalommeghatározások]  d) pontjába n említett,  az egyes  tagállamok  
belső  joga  szerint  az elfogatóparancs  kibocsátására  hatáskörrel  rendelkező  hatóság;  
(c) az egyes  tagállamok  számára  a LAW.SURR.103.  cikk [Átszállítás]  (3) bekezdése  alapján  kijelölt  
hatóság;  
(d) a LAW.MUTAS.114. cikkben [Az illetéke s hatóság fogalmának meghatározása] említett uniós 
szerv;  
(e) az egyes  tagállamok által a LAW.EXINF.122. cikk [Központi hatóságok] alapján  kijelölt  központi  
hatóság;  
(f) az egyes  tagállamok  által  a LAW.CONFISC.21.  cikk [Hatóságok]  (1) bekezdése  alapján  kijelölt  
központi  hatóság;  
(g) a LAW.CONFISC.21. cikk [Hatóságok]  (2) bekezdésének  első mondata  alapján  kijelölt  bármely  
uniós  szerv,  valamint  hogy  e szerv  az említett  bekezdés  utolsó  mondata  alapján  központi  
hatóságként  is kijelölt -e. 
 
394 
 8. A (6) vagy (7) bekezdés szerinti ér tesítések bármikor módosíthatók. Az ilyen módosításokról 
értesíteni kell a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságot.  
9. Az Egyesült Királyság és az Unió a (6) bekezdés a), b), d), e), g), h), i) és j) pontja, valamint a 
(7) bekez dés tekintetében egynél több hatóságról is tehet értesítést, és ezeket az értesítéseket 
meghatározott célokra korlátozhatja.  
10. Amennyiben az Unió megteszi az e cikkben említett értesítéseket, jeleznie kell, hogy az 
értesítés melyik tagállamára vonatkozik, va gy hogy saját nevében teszi -e meg az értesítést.  
LAW.OTHER.135. cikk: Felülvizsgálat és értékelés  
1. Ezt a részt a FINPROV.3. cikkel [Felülvizsgálat] összhangban, vagy közös megállapodás esetén 
bármelyik Fél kérésére közösen felül kell vizsgálni.  
2. A Felek előz etesen döntenek a felülvizsgálat lefolytatásának módjáról, és közlik egymással a 
felülvizsgálati csoportjaik összetételét. A felülvizsgálati csoportokban a felülvizsgálat tárgyát képező 
kérdések tekintetében megfelelő szakértelemmel rendelkező személyek ve sznek részt. Az 
alkalmazandó jogszabályokra figyelemmel a felülvizsgálat minden résztvevőjének tiszteletben kell 
tartania a tárgyalások bizalmas jellegét, és rendelkeznie kell a megfelelő biztonsági tanúsítványokkal. 
Az ilyen felülvizsgálatok céljából az E gyesült Királyság és az Unió gondoskodik a vonatkozó 
dokumentumokhoz, rendszerekhez és személyzethez való megfelelő hozzáférésről.  
3. A (2) bekezdés sérelme nélkül a felülvizsgálat különösen e rész gyakorlati végrehajtására, 
értelmezésére és továbbfejlesztésé re terjed ki.  
LAW.OTHER.136. cikk: Felmondás  
1. A FINPROV.8. cikk [A megállapodás felmondása] sérelme nélkül a Felek diplomáciai 
csatornákon keresztül küldött írásbeli értesítéssel bármikor felmondhatják e részt. Ebben az esetben 
e rész az értesítés időpontját követő kilencedik hónap első napján hatályát veszti.  
2. Ha azonban e rész azért kerül felmondásra, mert az Egyesült Királyság vagy egy tagállam 
felmondta az emberi jogok európai egyezményét vagy annak 1., 6. vagy 13. jegyzőkönyvét, e rész az 
ilyen felmondás hatálybalépésének napján, vagy ha a cím felmondásáról szóló értesítést ezen 
időpontot követően teszik meg, az értesítést követő tizenötödik napon hatályát veszti.  
3. Bármelyik Fél e cikk értelmében tett felmondása esetén, a bűnüldözési és igazságügyi 
együttműködéssel foglalkozó szakbizottság összeül, hogy eldöntse, milyen intézkedésekre van 
szükség annak biztosításához, hogy az e rész alapján kezdeményezett együttműködést megfelelő 
módon lezárják. Az e cím hatályának megszűnését megelőzően az e rész szerinti együttműködés 
keretében kapott valamennyi személyes adat tekintetében a Felek minden esetben biztosítják, hogy 
a felmondás hatálybalépését követően fennmaradjon az a védelmi szint, amely mentén a személyes 
adatokat továbbították.  
LAW.OTH ER.137. cikk: Felfüggesztés  
1. Az egyik Félen belül az alapvető jogok védelme vagy a jogállamiság elve tekintetében 
fennálló súlyos és rendszerszintű hiányosságok esetén a másik Fél diplomáciai úton történő írásbeli 
értesítéssel felfüggesztheti e részt vagy a nnak címeit. Az értesítésben meg kell határozni azokat a 
súlyos és rendszerszintű hiányosságokat, amelyeken a felfüggesztés alapul.  
 
395 
 2. Abban az esetben, ha az egyik Félen belül súlyos és rendszerszintű hiányosságok állnak fenn 
a személyes adatok védelme tekin tetében, ideértve azt az esetet is, amikor ezek a hiányosságok egy 
vonatkozó megfelelőségi határozat alkalmazásának megszűnéséhez vezettek, a másik Fél diplomáciai 
úton történő írásbeli értesítéssel felfüggesztheti e részt vagy annak címeit. Az értesítésbe n meg kell 
határozni azokat a súlyos és rendszerszintű hiányosságokat, amelyeken a felfüggesztés alapul.  
3. A (2) bekezdés alkalmazásában a „vonatkozó megfelelőségi határozat” a következőt jelenti:  
(a) az Egyesült Királyság tekintetében az Európai Bizottság által  az (EU) 2016/680 irányelv82 36. 
cikkével vagy az annak helyébe lépő hasonló jogszabállyal összhangban elfogadott határozat, 
amely igazolja a megfelelő védelmi szintet;  
(b) az Unió tekintetében az Egyesült Királyság által elfogadott, a 2018. évi adatvédelmi tör vény83 
3. részének, vagy az annak helyébe lépő hasonló jogszabálynak a hatálya alá tartozó 
adattovábbítások tekintetében a megfelelő védelmi szintet igazoló határozat.  
4. A III. cím [Az utas -nyilvántartási adatállomány (PNR) továbbítása és kezelése] vagy a X. cím [A 
pénzmosás elleni küzdelem és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem] felfüggesztésével 
kapcsolatban a „vonatkozó megfelelőségi határozatra” való hivatkozások a következőket is 
magukban foglalják:  
(a) az Egyesült Királyság tekintetében az Európai B izottság által az (EU) 2016/679 rendelet84 (az 
általános adatvédelmi rendelet) 45. cikkével vagy az annak helyébe lépő hasonló jogszabállyal 
összhangban elfogadott határozat, amely igazolja a megfelelő védelmi szintet;  
(b) az Unió tekintetében az Egyesült Királ yság által elfogadott, a 2018. évi adatvédelmi törvény 2. 
részének, vagy az annak helyébe lépő hasonló jogszabálynak a hatálya alá tartozó 
adattovábbítások tekintetében a megfelelő védelmi szintet igazoló határozat.  
5. A felfüggesztéssel érintett címek alkalm azása az (1) vagy (2) bekezdésben említett értesítés 
időpontját követő harmadik hónap első napján ideiglenesen megszűnik, kivéve, ha adott esetben 
legkésőbb két héttel a (7) bekezdés d) pontjával összhangban meghosszabbított határidő lejárta 
előtt a felfüg gesztésről értesítő Fél diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesíti a másik Felet 
az első értesítés visszavonásáról vagy a felfüggesztés hatályának szűkítéséről. Ez utóbbi esetben csak 
a második értesítésben említett címek alkalmazása szűnik meg ide iglenesen.  
                                                            
82  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/680 irányelve (2016. április 27) a személyes adatoknak az 
illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása 
vagy büntetőjogi szank ciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek 
védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon 
kívül helyezéséről (EU HL L 119., 2016.5.4., 89. o.).  
83  2018, 12. fej ezet.  
84  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016.  április  27.) a természetes 
személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad 
áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (EU HL 
L 119., 2016.5.4., 1.  o.). 
 
396 
 6. Amennyiben az egyik Fél értesítést küld e rész egy vagy több címének az (1) vagy (2) 
bekezdés szerinti felfüggesztéséről, a másik Fél diplomáciai úton történő írásbeli értesítéssel, három 
hónapos felmondási idővel felfüggesztheti az összes fennm aradó címet.  
7. Az (1) vagy (2) bekezdés szerinti felfüggesztésről szóló értesítést követően az ügyet 
haladéktalanul a partnerségi tanács elé kell terjeszteni. A partnerségi tanács megvizsgálja a 
lehetőségeket arra vonatkozóan, hogy a felfüggesztést bejelentő  fél a felfüggesztés hatálybalépését 
elhalaszthassa, hatályát szűkíthesse vagy azt visszavonhassa. E célból a bűnüldözési és igazságügyi 
együttműködéssel foglalkozó szakbizottság ajánlására a partnerségi tanács:  
(a) megállapodhat e rész rendelkezéseinek közös értelmezésében;  
(b) megfelelő intézkedéseket javasolhat a Feleknek;  
(c) elfogadhat e rész tekintetében a felfüggesztés alapjául szolgáló okok kezeléséhez szükséges, 
legfeljebb 12 hónapig érvényes megfelelő kiigazításokat; valamint  
(d) legfeljebb három hónappal meghoss zabbíthatja az (5) bekezdésben említett időszakot.  
8. Amennyiben bármelyik Fél e cikk értelmében értesítést küld a felfüggesztésről, a 
bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság összeül, hogy eldöntse, 
milyen intézkedésekre van szüks ég annak biztosításához, hogy az e rész alapján kezdeményezett, és 
az értesítéssel érintett együttműködést megfelelő módon lezárják. A felfüggesztéssel érintett címek 
alkalmazásának ideiglenes megszűnését megelőzően az e rész szerinti együttműködés keretéb en 
kapott valamennyi személyes adat tekintetében a Felek minden esetben biztosítják, hogy a 
felfüggesztés hatálybalépését követően fennmaradjon az a védelmi szint, amely mentén a személyes 
adatokat továbbították.  
9. A felfüggesztett címeket az azt a napot követő hónap első napján vissza kell állítani, amelyen 
az (1) vagy (2) bekezdés szerinti felfüggesztést bejelentő Fél diplomáciai csatornákon keresztül 
írásban értesítette a másik Felet arról a szándékáról, hogy vissza kívánja állítani a felfüggesztett 
címeket. A felfüggesztést az (1) vagy a (2) bekezdés szerint bejelentő Fél haladéktalanul megteszi ezt 
azt követően, hogy a másik Fél részéről a felfüggesztés alapjául szolgáló súlyos és rendszerszintű 
hiányosságok megszűntek.  
10. A felfüggesztett címek (9) bekez dés szerinti visszaállítására irányuló szándékról szóló 
értesítést követően a (6) bekezdés szerint felfüggesztett többi címet az (1) vagy a (2) bekezdés 
szerint felfüggesztett címekkel egyidejűleg vissza kell állítani.  
LAW.OTHER.138. cikk: Költségek  
Amenny iben e megállapodás másként nem rendelkezik, a Felek és a tagállamok – beleértve a Felek 
vagy a tagállamok intézményeit, szerveit és hivatalait is – maguk viselik az e rész végrehajtása során 
felmerülő saját költségeiket.  
XIII. CÍM: VITARENDE ZÉS 
LAW.DS.1. cikk: Célkitűzés  
E cím célkitűzése, hogy gyors, hatékony és eredményes mechanizmust hozzon létre a Felek között e 
résszel kapcsolatban felmerülő viták elkerülésére és rendezésére, abból a célból, hogy lehetőség 
szerint kölcsönösen elfogadott megoldás szüle ssen, beleértve az e résszel kapcsolatos azon vitákat is, 
 
397 
 amelyek e résznek a megállapodás egyéb rendelkezései által szabályozott helyzetekre történő 
alkalmazásával kapcsolatosak.  
LAW.DS.2. cikk: Hatály  
1. E cím a Felek között e résszel (a továbbiakban: vonat kozó rendelkezések) kapcsolatban 
felmerülő vitákra vonatkozik.  
2. A vonatkozó rendelkezések magukban foglalják e rész valamennyi rendelkezését, a 
következők kivételével:  
(a) LAW.GEN.5. cikk [Az együttműködés hatálya abban az esetben, ha egy tagállam már nem vesz 
részt az uniós jog szerinti hasonló intézkedésekben];  
(b) LAW.PRUM.19. cikk [Felfüggesztés és az alkalmazás mellőzése];  
(c) LAW.PNR.28. cikk [A PNR -adatok megőrzése] (14) bekezdése;  
(d) LAW.PNR.38. cikk [Az e cím szerinti együttműködés felfüggesztése];  
(e) LAW.OTHER.136. cikk [Felmondás];  
(f) LAW.OTHER.137. cikk [Felfüggesztés]; valamint  
(g) LAW.DS.6. cikk [Felfüggesztés].  
LAW.DS.3. cikk: Kizárólagosság  
A Felek vállalják, hogy az e résszel kapcsolatos vitájukat nem vetik alá az e címben előírttól eltérő 
vitarendezési mechanizmusna k. 
LAW.DS.4. cikk: Konzultációk  
1. Ha az egyik Fél (a továbbiakban: panaszos Fél) úgy ítéli meg, hogy a másik Fél (a 
továbbiakban: ellenérdekű Fél) megszegte az e részből eredő valamely kötelezettségét, a Felek 
törekednek arra, hogy az ügyet jóhiszeműen folyt atott konzultációk útján, kölcsönösen elfogadott 
megoldás elérése céljából rendezzék.  
2. A panaszos Fél az ellenérdekű Félhez intézett írásbeli kérelem útján kérhet konzultációt. A 
panaszos Fél írásbeli kérelmében megjelöli a kérelem indokait, beleértve azon cselekményeknek 
vagy mulasztásoknak a megnevezését, amelyek a panaszos Fél szerint az ellenérdekű Fél által 
elkövetett kötelezettségszegéshez vezettek, valamint az általa alkalmazandónak ítélt vonatkozó 
rendelkezéseket.  
3. Az ellenérdekű Fél haladéktalanul, de legkésőbb a kézbesítés időpontjától számított két 
héten belül válaszol a kérelemre. A konzultációkra a kérelem személyes vagy a Felek megállapodása 
szerinti egyéb kommunikációs eszköz útján történő kézbesítésétől számított három hónapon belül 
rendszeres en sor kerül.  
4. A konzultációkat a kérelem kézbesítésének időpontjától számított három hónapon belül le 
kell zárni, kivéve, ha a Felek a konzultáció folytatásában állapodnak meg.  
 
398 
 5. A panaszos Fél kérheti, hogy a konzultációkra a bűnüldözési és igazságügyi 
együ ttműködéssel foglalkozó szakbizottság vagy a partnerségi tanács keretében kerüljön sor. Az első 
ülésre az e cikk (2) bekezdésében említett, konzultáció iránti kérelemtől számított egy hónapon belül 
kerül sor. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel f oglalkozó szakbizottság bármikor 
határozhat úgy, hogy az ügyet a partnerségi tanács elé utalja. A partnerségi tanács magához is 
vonhatja az ügyet. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság vagy 
adott esetben a partnerségi tanác s határozattal rendezheti a vitát. Az ilyen határozat a LAW.DS.5. 
cikk [Kölcsönösen elfogadott megoldás] értelmében kölcsönösen elfogadott megoldásnak minősül.  
6. A panaszos Fél bármikor egyoldalúan visszavonhatja a konzultáció iránti kérelmét. Ebben az 
esetb en a konzultációkat azonnal meg kell szüntetni.  
7. A konzultációk, különösen a bizalmasnak minősített információk és a Felek által a 
konzultációk során képviselt álláspontok, bizalmasak.  
LAW.DS.5. cikk: Kölcsönösen elfogadott megoldás  
1. A LAW.DS.2. cikkben [Hat ály] említett viták tekintetében a Felek bármikor megállapodhatnak 
egy kölcsönösen elfogadott megoldásban.  
2. A kölcsönösen elfogadott megoldást a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel 
foglalkozó szakbizottság vagy adott esetben a partnerségi tanács hat ározattal fogadhatja el. 
Amennyiben a kölcsönösen elfogadott megoldás az e rész rendelkezéseinek a Felek általi közös 
értelmezéséről szóló megállapodásból áll, ezt a kölcsönösen elfogadott megoldást a partnerségi 
tanács határozatával kell elfogadni.  
3. Az egy es Felek a megállapított határidőn belül megteszik a kölcsönösen elfogadott megoldás 
végrehajtásához szükséges intézkedéseket.  
4. A végrehajtó Fél legkésőbb a megállapított határidő lejártának időpontjáig írásban 
tájékoztatja a másik Felet minden olyan intézk edésről, amelyet a kölcsönösen elfogadott megoldás 
végrehajtása érdekében hozott.  
LAW.DS.6. cikk: Felfüggesztés  
1. Amennyiben a LAW.DS.4. cikk [Konzultációk] szerinti konzultációk nem vezettek a LAW.DS.5. 
cikk [Kölcsönösen elfogadott megoldás] értelmében kölc sönösen elfogadott megoldáshoz, feltéve, 
hogy a panaszos Fél nem vonta vissza a LAW.DS.4. cikk [Konzultációk] (6) bekezdése szerint a 
konzultáció iránti kérelmét, és amennyiben úgy ítéli meg, hogy az ellenérdekű Fél súlyosan 
megszegte a LAW.DS.4. cikk [Kon zultációk] (2) bekezdésében említett vonatkozó rendelkezések 
szerinti kötelezettségeit, a panaszos Fél diplomáciai úton történő írásbeli értesítéssel felfüggesztheti 
e rész azon címeit, amelyekhez a súlyos kötelezettségszegés tartozik. Az értesítésben meg kell 
határozni az ellenérdekű Fél azon súlyos kötelezettségszegéseit, amelyeken a felfüggesztés alapul.  
2. A felfüggesztéssel érintett címek alkalmazása az (1) bekezdésben említett értesítés 
időpontját követő harmadik hónap első napján, vagy a Felek által köl csönösen elfogadott bármely 
más napon ideiglenesen megszűnik, kivéve, ha legkésőbb két héttel ezen időszak lejárta előtt a 
panaszos Fél diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesíti az ellenérdekű Felet az első értesítés 
visszavonásáról vagy a felfügg esztés hatályának szűkítéséről. Ez utóbbi esetben csak a második 
értesítésben említett címek alkalmazása szűnik meg ideiglenesen.  
 
399 
 3. Amennyiben a panaszos Fél értesítést küld e rész egy vagy több címének (1) bekezdés 
szerinti felfüggesztéséről, az ellenérdekű  Fél diplomáciai úton történő írásbeli értesítéssel, három 
hónapos felmondási idővel felfüggesztheti az összes fennmaradó címet.  
4. Amennyiben e cikk értelmében felfüggesztésről szóló értesítésre kerül sor, a bűnüldözési és 
igazságügyi együttműködéssel foglal kozó szakbizottság összeül, hogy eldöntse, milyen 
intézkedésekre van szükség annak biztosításához, hogy az e rész alapján kezdeményezett, és az 
értesítéssel érintett együttműködést megfelelő módon lezárják. A felfüggesztéssel érintett címek 
alkalmazásának ideiglenes megszűnését megelőzően az e rész szerinti együttműködés keretében 
kapott valamennyi személyes adat tekintetében a Felek minden esetben biztosítják, hogy a 
felfüggesztés hatálybalépését követően fennmaradjon az a védelmi szint, amely mentén a sze mélyes 
adatokat továbbították.  
5. A felfüggesztett címeket az azt az időpontot követő hónap első napján vissza kell állítani, 
amelyen a panaszos Fél diplomáciai csatornákon keresztül írásban értesítette az ellenérdekű Felet 
arról a szándékáról, hogy vissza kí vánja állítani a felfüggesztett címeket. A panaszos Fél ezt 
haladéktalanul megteszi, ha úgy ítéli meg, hogy a felfüggesztés alapjául szolgáló súlyos 
kötelezettségszegés megszűnt.  
6. A panaszos Félnek a felfüggesztett címek (5) bekezdés szerinti visszaállításá ra irányuló 
szándékáról szóló értesítését követően az ellenérdekű Fél által a (3) bekezdés szerint felfüggesztett 
többi címet a panaszos Fél által az (1) bekezdés szerint felfüggesztett címekkel egyidejűleg vissza kell 
állítani.  
LAW.DS.7. cikk: Időszakok  
1. Az e címben meghatározott valamennyi időszakot – az adott esettől függően – hetekben 
vagy hónapokban kell számolni, annak a cselekménynek a napját követő naptól, amelyre 
vonatkoznak.  
2. Az e címben említett valamennyi időszak a Felek kölcsönös egyetértéséve l módosítható.  
  
 
400 
  
NEGYEDIK RÉSZ: TEMATIKUS EGYÜTTMŰKÖDÉS  
I. CÍM: NÉPEGÉSZSÉG -VÉDELEM  
HS.1. cikk: A népegészség -védelemmel kapcsolatos együttműködés  
1. E cikk alkalmazásában „határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszély”: olyan, életveszélyt 
eredményező vagy más szempontból súlyos, biológiai, vegyi, környezeti vagy ismeretlen eredetű 
egészségügyi veszély, amely átterjed legalább egy tagállam és az Egye sült Királyság határain, illetve 
amelynél jelentős az ilyen átterjedés kockázata.  
2. A Felek tájékoztatják egymást a másik Felet érintő, határokon átterjedő súlyos egészségügyi 
veszély esetén, és arra törekednek, hogy a tájékoztatásra kellő időben sor kerülj ön.  
3. Határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszély esetén az Unió – az Egyesült Királyság 
írásbeli megkeresésére – eseti hozzáférést biztosíthat az Egyesült Királyság számára az adott veszély 
tekintetében a korai figyelmeztető és gyorsreagáló rendszeréhe z (a továbbiakban: EWRS) annak 
érdekében, hogy a Felek és a tagállamok illetékes hatóságai megoszthassák egymással a vonatkozó 
információkat, értékelhessék a népegészségügyi kockázatokat, és összehangolhassák a népegészség 
védelme érdekében esetlegesen szü kséges intézkedéseket. Az Unió törekszik arra, hogy kellő időben 
válaszoljon az Egyesült Királyság írásbeli megkeresésére.  
Ezenfelül az Unió felkérheti az Egyesült Királyságot, hogy vegyen részt egy, az Unióban létrehozott és 
a tagállamok képviselőiből álló bizottságban a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekkel 
kapcsolatos információcsere és koordináció támogatása  érdekében.  
Mindkét intézkedést ideiglenes jelleggel kell meghozni, és azok időtartama semmiképpen nem 
haladhatja meg azt az időtartamot, amelyet bármelyik Fél – a másik Féllel folytatott konzultációt 
követően – szükségesnek tart az adott, határokon átter jedő súlyos egészségügyi veszély 
tekintetében.  
4. A (2) bekezdésben említett információcsere, valamint a (3) bekezdés szerinti bármely 
megkeresés céljából a Felek kapcsolattartási pontot jelölnek ki, és erről értesítik a másik Felet. A 
kapcsolattartási ponto k továbbá:  
(a) törekednek megkönnyíteni a Felek közötti megértést azzal kapcsolatban, hogy egy adott 
veszély határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélynek minősül -e; 
(b) kölcsönösen elfogadott megoldásokat keresnek az e cím végrehajtásából eredő bármely 
techn ikai kérdésre.  
5. Az Egyesült Királyság a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszély vonatkozásában 
biztosított hozzáférési idő alatt betartja az EWRS használatának valamennyi feltételét, valamint a (3) 
bekezdésben említett bizottság eljárási szabályzatá t. Ha a Felek közötti tisztázó információcserét 
követően:  
 
401 
 (a) az Unió úgy ítéli meg, hogy az Egyesült Királyság nem tartotta be a fent említett feltételeket 
vagy eljárási szabályzatot, az Unió az adott veszély vonatkozásában megszüntetheti – az adott 
esettől függően – az Egyesült Királyságnak az EWRS -hez biztosított hozzáférését vagy az 
említett bizottságban való részvételét;  
(b) az Egyesült Királyság úgy ítéli meg, hogy nem fogadhatja el a feltételeket vagy az eljárási 
szabályzatot, az Egyesült Királyság az adott  veszély vonatkozásában megszüntetheti – az adott 
esettől függően – részvételét az EWRS -ben vagy az említett bizottságban.  
6. Amennyiben kölcsönös érdekükben áll, a Felek együttműködnek a nemzetközi fórumokon a 
népegészséget érintő, ismert és újonnan kialaku ló fenyegetések megelőzésében és észlelésében, 
valamint az azokra való felkészülésben és reagálásban.  
7. Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ és az Egyesült Királyságnak a 
fertőző betegségekkel kapcsolatos felügyeletért, járványügyi felder ítésért és tudományos 
tanácsadásért felelős illetékes szerve együttműködik a Felek kölcsönös érdekének számító technikai 
és tudományos kérdésekben, és e célból egyetértési megállapodást köthet.  
 
II. CÍM: KIBERBIZTON SÁG 
CYB.1. cikk: Kiberpolitikai kérdésekk el kapcsolatos párbeszéd  
A Felek törekednek rendszeres párbeszédet folytatni a vonatkozó szakpolitikai fejleményekről – 
többek között a nemzetközi biztonsággal, a kialakulóban lévő technológiák biztonságával, az 
internetirányítással, a kiberbiztonsággal, a kibervédelemmel és a kiberbűnözéssel – kapcsolatos 
információcsere érdekében.  
CYB.2. cikk: Kiberpolitikai kérdésekkel kapcsolatos együttműködés  
1. Amennyiben kölcsönös érdekükben áll, a Felek együttműködnek a kiberpolitikai kérdések 
terén a bevált gyakorlatok megosztása és a nyitott, szabad, stabil, békés és biztonságos kibertér 
előmozdítására és védelmére irányuló, együttműködésen alapuló gyakorlati  cselekvések révén, 
amelyek a hatályos nemzetközi jog, valamint a felelősségteljes állami magatartásra vonatkozó 
normák és regionális kiberbiztonsági bizalomépítő intézkedések alkalmazásán alapulnak.  
2. A Felek törekednek továbbá arra, hogy együttműködjenek a megfelelő nemzetközi 
szervekben és fórumokon, valamint arra, hogy megerősítsék a globális kiberrezilienciát és fokozzák a 
harmadik országok képességét a kiberbűnözés elleni hatékony küzdelem terén.  
CYB.3. cikk: Az Európai Unió számítógépes vészhelyzeteke t elhárító csoportjával folytatott 
együttműködés  
Az Európai Unió számítógépes vészhelyzeteket elhárító csoportja (a továbbiakban: CERT -EU) 
irányítóbizottságának előzetes jóváhagyása esetén a CERT -EU és az Egyesült Királyság számítógépes 
vészhelyzeteket elh árító nemzeti csoportja önkéntesen, megfelelő időben és kölcsönösségi alapon 
együttműködik olyan információk megosztása érdekében, amelyek eszközökre és módszerekre – 
 
402 
 például technikákra, taktikákra, eljárásokra és a bevált gyakorlatokra –, valamint általá nos 
fenyegetésekre és sérülékenységekre vonatkoznak.  
CYB.4. cikk: Az (EU) 2016/1148 irányelv értelmében létrehozott együttműködési csoport konkrét 
tevékenységeiben való részvétel  
1. A kiberbiztonság terén folytatott együttműködés előmozdítása érdekében – és a z uniós 
döntéshozatali folyamat autonómiájának biztosítása mellett – az Egyesült Királyság illetékes nemzeti 
hatóságai az együttműködési csoport elnökének – az Egyesült Királyság által is kérhető – felkérésére, 
a Bizottsággal egyeztetve részt vehetnek az e gyüttműködési csoport következő tevékenységeiben:  
(a) a bevált gyakorlatok cseréje a hálózati és információs rendszerek biztonságának garantálása 
érdekében folytatott kapacitásépítés terén;  
(b) a hálózati és információs rendszerek biztonságával kapcsolatos gyakorl atokra vonatkozó 
információk cseréje;  
(c) a kockázatokkal és biztonsági eseményekkel kapcsolatos információk, tapasztalatok és bevált 
gyakorlatok megosztása;  
(d) a tájékoztatási tevékenységekkel, valamint az oktatási és képzési programokkal kapcsolatos 
információk  és bevált gyakorlatok megosztása; valamint  
(e) a hálózati és információs rendszerek biztonságának kutatásával és fejlesztésével kapcsolatos 
információk és bevált gyakorlatok megosztása.  
2. Az együttműködési csoport és az Egyesült Királyság illetékes nemzeti ható ságai közötti 
információ - és tapasztalatcsere, vagy a bevált gyakorlatok megosztása önkéntes és – adott esetben – 
kölcsönös alapon zajlik.  
CYB.5. cikk: Az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökséggel (ENISA) folytatott együttműködés  
1. A kiberbiztonság terén fo lytatott együttműködés előmozdítása érdekében – és az uniós 
döntéshozatali folyamat autonómiájának biztosítása mellett – az Egyesült Királyság az Európai Uniós 
Kiberbiztonsági Ügynökség (a továbbiakban: ENISA) igazgatótanácsának – az Egyesült Királyság ált al 
is kérhető – felkérésére részt vehet az ENISA következő tevékenységeiben:  
(a) kapacitásépítés;  
(b) ismeretek és tájékoztatás; valamint  
(c) tudatosítás és oktatás.  
2. Az Egyesült Királyságnak az ENISA (1) bekezdésben említett tevékenységeiben való 
részvételére vonatkoz ó feltételeket – beleértve a megfelelő pénzügyi hozzájárulást is – az ENISA 
igazgatótanácsa által elfogadott, a Bizottság előzetes jóváhagyását igénylő és az Egyesült Királysággal 
megállapodásban kialakított munkamegállapodások határozzák meg.  
 
403 
 3. Az ENISA és az Egyesült Királyság közötti információ - és tapasztalatcsere, valamint a bevált 
gyakorlatok megosztása önkéntes és – adott esetben – kölcsönös alapon zajlik.  
 
  
 
404 
 ÖTÖDIK RÉSZ: AZ UNIÓS PROGRAMOKBAN VALÓ RÉSZVÉTEL, HATÉKONY ÉS EREDMÉNYES 
PÉNZGAZ DÁLKODÁS ÉS PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK  
UNPRO.0.1. cikk: Hatály  
1. Ez a rész az Egyesült Királyság olyan uniós programokban, tevékenységekben és 
szolgáltatásokban való részvételére vonatkozik, amelyek esetében a Felek megállapodtak az Egyesült 
Királyság részvételében.  
2. Ez a rész nem alkalmazandó az Egyesült Királyságnak a kohéziós programokban az európai 
területi együttműködési célkitűzés keretében való részvételére, illetve a hasonló célt szolgáló egyéb 
programokban való részvételére, amely egy vagy több uniós intézménynek az adott programra 
vonatkozó jogi aktusa alapján történik.   
Az első bekezdésben említett programokban való részvételre vonatkozó feltételeket az 
alkalmazandó alap -jogiaktus és az annak alapján megkötött finanszírozási megállapodás határo zza 
meg. A Felek az Egyesült Királyság e programokban való részvételére vonatkozóan a második 
fejezetben [Hatékony és eredményes pénzgazdálkodás] foglaltakhoz hasonló hatású 
rendelkezésekben fognak megállapodni.  
UNPRO.0.2. cikk: Fogalommeghatározások  
E rés z alkalmazásában a következő fogalom -meghatározások alkalmazandók:  
(a) „alap -jogiaktus”:  
(i) egy vagy több uniós intézmény által elfogadott, programot vagy tevékenységet 
létrehozó olyan jogi aktus, amely jogalapot biztosít az intézkedésekhez és az uniós 
költségve tésbe beállított kapcsolódó kiadások megfelelő teljesítéséhez, illetve az 
uniós költségvetés által fedezett költségvetési biztosíték nyújtásához, beleértve az 
ilyen jogi aktusok módosításait, valamint az azokat kiegészítő vagy végrehajtó, 
valamely uniós in tézmény által elfogadott jogi aktusokat is (kivéve a 
munkaprogramokat meghatározó jogi aktusokat); vagy  
(ii) egy vagy több uniós intézmény által elfogadott olyan jogi aktus, amely uniós 
költségvetésből finanszírozott, programnak nem minősülő tevékenységet hoz létre;  
(b) „támogatási megállapodás”: az I. jegyzőkönyv szerinti uniós programokhoz és 
tevékenységekhez kapcsolódó, uniós források felhasználásáról szóló megállapodás, például 
vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás, hozzájárulási megállapodás , 
pénzügyikeret -partnerségi megállapodás, finanszírozási megállapodás vagy 
garanciamegállapodás.  
(c) „az uniós program vagy tevékenység végrehajtására vonatkozó egyéb szabályok”: az Unió 
általános költségvetésére alkalmazandó (EU, Euratom) 2018/1046 európai p arlamenti és 
tanácsi rendeletben85 (a továbbiakban: költségvetési rendelet), és a munkaprogramban vagy a 
pályázati felhívásokban vagy  egyéb uniós odaítélési eljárásban meghatározott szabályok.  
                                                            
85  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió 
általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 
 
405 
 (d) „Unió”: az Unió vagy az Európai Atomenergia -közösség, vagy – a szövegkörnyezettől függően – 
mindkettő;  
(e) „uniós odaítélési eljárás”: uniós támogatás odaítélésére vonatkozó olyan eljárás, amelyet az 
Unió, illetve olyan személy vagy szervezet indított, amely megbízatással rendelkezik uniós 
forrásokkal való gazdálkodásra;  
(f) „egyesült királysági jogalany”: bármely olyan jogalany (természetes személy, jogi személy vagy 
egyéb jogalany), aki/amely az alap -jogiaktussal összhangban részt vehet uniós program vagy 
tevékenység  részét képező tevékenységekben, és aki/amely az Egyesült Ki rályságban 
rendelkezik lakóhellyel vagy székhellyel.  
1. fejezet: Az Egyesült Királyság részvétele az uniós programokban és tevékenységekben  
1. szakasz: Az uniós programokban való részvétel általános feltételei  
UNPRO.1.3. cikk: A részvétel megállapítása  
1. Az Egyesült Királyság részt vesz az I. jegyzőkönyvben [Az Egyesült Királyság részvételével 
zajló programok és tevékenységek] felsorolt uniós programokban, tevékenységekben – illetve 
kivételes esetben az uniós programok és tevékenységek részeiben –, amelyekben  részt vehet, illetve 
ezekhez hozzájárul.  
2. Az I. jegyzőkönyvet a Felek közös egyetértésben állapítják meg, és azt az uniós 
programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság fogadja el, illetve módosíthatja.  
3. Az I. jegyzőkönyv:  
(a) meghatározza azokat az un iós programokat és tevékenységeket – illetve kivételes esetben az 
uniós programok vagy tevékenységek részeit –, amelyekben az Egyesült Királyság részt vesz;  
(b) meghatározza a részvétel időtartamát, amely azt az időszakot jelöli, amelynek során az 
Egyesült Kir ályság és az egyesült királysági jogalanyok uniós támogatásra pályázhatnak, illetve 
amelynek során az Egyesült Királyság és az egyesült királysági jogalanyok megbízást kaphatnak 
uniós forrásokkal való gazdálkodásra;  
(c) meghatározza az Egyesült Királyság és az  egyesült királysági jogalanyok részvételére vonatkozó 
konkrét feltételeket, beleértve az UNPRO.2.1. cikkben [Pénzügyi feltételek] meghatározott 
pénzügyi feltételek végrehajtására vonatkozó szabályokat, az UNPRO. 2.2. cikkben [A 
korrekciós mechanizmus hatá lya alá tartozó programok] meghatározott korrekciós 
mechanizmusra vonatkozó szabályokat, valamint az uniós programok vagy tevékenységek 
végrehajtása céljából létrehozott struktúrákban való részvételre vonatkozó feltételeket.  
Ezeknek a feltételeknek összhan gban kell lenniük e megállapodással, az alap -jogiaktusokkal, 
valamint az ilyen struktúrákat létrehozó, egy vagy több uniós intézmény által elfogadott jogi 
aktusokkal;  
                                                                                                                                                                                         
1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU 
rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon 
kívül helyezéséről (EU HL L 193., 2018 .7.30., 1. o).  
 
406 
 (d) adott esetben meg kell határozniuk az Egyesült Királyságnak a pénzügyi eszközön vagy 
költségvetési biztosítékon keresztül végrehajtott uniós programokhoz nyújtandó hozzájárulás 
összegét, illetve adott esetben az erre vonatkozó, az UNPRO.2.3. cikkben [Pénzügyi eszközök 
vagy költségvetési garanciák révén végrehajtott programokkal kapcsolatos fin anszírozás] 
említett különös szabályokat;  
UNPRO.1.4. cikk: A program szabályainak való megfelelés  
1. Az Egyesült Királyság az I. jegyzőkönyvben felsorolt uniós programokban és 
tevékenységekben, illetve azok egy részében az e megállapodásban az alap -jogiaktusokban és az 
uniós programok vagy tevékenységek végrehajtására vonatkozó egyéb szabályokban meghatározott 
feltételek mellett vesz részt.  
 
2. Az (1) bekezdésben említett feltételeknek magukban kell foglalniuk:  
(a) az egyesült királysági jogalanyokra v onatkozó támogathatósági feltételeket, illetve az 
Egyesült Királyságra vonatkozó egyéb támogathatósági feltételeket, különösen a származás, 
a tevékenység helye vagy az állampolgárság tekintetében;  
(b) a pályázatok benyújtására, értékelésére és kiválasztására, valamint az intézkedéseknek az 
egyesült királysági támogatható jogalanyok általi végrehajtására vonatkozó feltételeket.  
3. A (2) bekezdés b) pontjában említett feltételeknek egyenértékűnek kell lenniük a tagállamok 
támogatható jogalanyaira vonatkozó feltétele kkel, kivéve az (1) bekezdésben említett feltételekben 
meghatározott, kellően indokolt kivételes eseteket. Bármelyik Fél felhívhatja az uniós programokban 
való részvétellel foglalkozó szakbizottság figyelmét a kellően indokolt kizárások megvitatásának 
szük ségességére.  
UNPRO.1.5. cikk: Részvételi feltételek  
1. Az Egyesült Királyságnak az UNPRO.0.1. [Hatály] cikkben említett uniós programokban és 
tevékenységekben vagy azok egy részében való részvételének feltétele az, hogy az Egyesült 
Királyság:  
(a) a belső jog keretein belül minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy 
megkönnyítse az e programok és tevékenységek vagy azok egy részének végrehajtásában részt vevő 
személyek — beleértve a diákokat, kutatókat, gyakornokokat vagy önkénteseket – belépését és 
tartózkodását;  
(b) – amennyiben az az Egyesült Királyság hatóságainak ellenőrzése alatt áll –, biztosítja, hogy az 
a) pontban említett személyek számára az Egyesült Királyságban a programok vagy tevékenységek 
végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó szolgáltatásokho z való hozzáférés feltételei – beleértve az 
esetleges díjakat is – azonosak legyenek az Egyesült Királyság állampolgárainak feltételeivel;  
(c) a minősített vagy nem minősített érzékeny adatok cseréjével vagy az azokhoz való 
hozzáféréssel járó részvétel tekinte tében a megfelelő megállapodásokat összehangolja a FINPROV.6. 
cikkel [Minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok].  
2. Az Egyesült Királyságnak az UNPRO.0.1. [Hatály] cikkben említett uniós programokban és 
tevékenységekben vagy azok egy részében való részvételével kapcsolatban az Unió és a tagállamok:  
 
407 
 (a) az uniós vagy a tagállami jog keretein belül minden erőfeszítést megtesznek annak 
érdekében, hogy megkönnyítsék az e programok és tevékenységek vagy azok egy részének 
végrehajtásában részt vevő egyesült k irálysági állampolgárok – beleértve a diákokat, kutatókat, 
gyakornokokat vagy önkénteseket – belépését és tartózkodását;  
(b) – amennyiben az az Unió és a tagállamok hatóságainak ellenőrzése alatt áll –, biztosítják, 
hogy az a) pontban említett egyesült király sági állampolgárok számára az Unióban a programok vagy 
tevékenységek végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó szolgáltatásokhoz való hozzáférés feltételei 
— beleértve az esetleges díjakat is – azonosak legyenek az uniós állampolgárainak feltételeivel.  
3.  Az I.  jegyzőkönyv további, e cikkre hivatkozó különös feltételeket állapíthat meg, amelyek az 
Egyesült Királyságnak valamely uniós programban vagy tevékenységben vagy azok egy részében való 
részvételéhez szükségesek.  
4. Ez a cikk nem sérti az UNPRO.1.4. cikket [A  program szabályainak való megfelelés].  
5. Ezenkívül ez a cikk és az UNPRO.3.1. cikk [Az Egyesült Királyság uniós programokban való 
részvételének az Unió általi felfüggesztése] nem sértik az Egyesült Királyság és Írország között a 
közös utazási területtel ka pcsolatban kötött megállapodásokat sem.  
UNPRO.1.6. cikk: Az Egyesült Királyság részvétele a programok vagy tevékenységek irányításában  
1. Az Egyesült Királyság képviselői és szakértői, illetve az Egyesült Királyság által kijelölt 
szakértők megfigyelőként rész t vehetnek az olyan bizottságok, valamint szakértői és egyéb hasonló 
csoportok ülésein, amelyek a tagállamok képviselőinek és szakértőinek, illetve a tagállamok által 
kijelölt szakértőknek a részvételével zajlanak, és amelyek az Európai Bizottságot segítik  az Egyesült 
Királyságnak az UNPRO.0.1. cikke [Hatály] szerinti részvételével megvalósuló programok, 
tevékenységek vagy azok egy részének végrehajtásában és irányításában, illetve amelyeket az 
Európai Bizottság hozott létre az uniós jognak az ilyen program ok, tevékenységek vagy azok egy 
részének vonatkozásában történő végrehajtása tekintetében, kivéve, ha az adott ülés olyan 
kérdéseket érint, amelyek kizárólag a tagállamokra tartoznak, illetve ha az adott ülés olyan 
programra vagy tevékenységre vonatkozik, amelyben az Egyesült Királyság nem vesz részt. Az 
Egyesült Királyság képviselői és szakértői, illetve az Egyesült Királyság által kijelölt szakértők nem 
lehetnek jelen a szavazás időpontjában. Az Egyesült Királyság tájékoztatást kap a szavazás 
eredményéről . 
2. Amennyiben a szakértőket vagy értékelőket nem állampolgárság alapján nevezik ki, az 
Egyesült Királyság állampolgárai nem zárhatók ki az állampolgárságuk alapján.  
3. Az (1) bekezdésben foglalt feltételek függvényében, az Egyesült Királyság képviselőinek az ( 1) 
bekezdésben említett üléseken, illetve a programok és tevékenységek végrehajtásával kapcsolatos 
egyéb üléseken való részvételére ugyanazon szabályoknak és eljárásoknak kell vonatkozniuk, mint a 
tagállamok képviselői esetében, különösen a felszólalási jo got, az információkhoz és 
dokumentumokhoz való hozzájutást (kivéve, ha az kizárólag a tagállamok számára fenntartott 
pontokat vagy olyan programot vagy tevékenységet érint, amelyben az Egyesült Királyság nem vesz 
részt), valamint az utazási és létfenntartá si költségek megtérítését illetően.  
4.  Az I. jegyzőkönyv további szabályokat határozhat meg a szakértők részvételére, valamint az 
Egyesült Királyságnak az I. jegyzőkönyvben meghatározott uniós programok és tevékenységek 
végrehajtása céljából létrehozott irán yító testületekben és struktúrákban való részvételére 
vonatkozóan.  
 
408 
 2. szakasz: Az uniós programokban és tevékenységekben való részvétel finanszírozására vonatkozó 
szabályok  
UNPRO.2.1. cikk: Pénzügyi feltételek  
1. Az Egyesült Királyság vagy az egyesült királys ági jogalanyok uniós programokban és 
tevékenységekben vagy azok egy részében való részvételének feltétele, hogy az Egyesült Királyság 
pénzügyileg hozzájáruljon az annak megfelelő, az Unió általános költségvetéséből nyújtott 
támogatás összegéhez.  
2. A pénzügyi  hozzájárulás a következők összege:  
(a) részvételi díj; valamint  
(b) operatív hozzájárulás.  
3. A pénzügyi hozzájárulás egy vagy több részletben teljesített éves befizetés formáját ölti.  
4. Az UNPRO.8. cikk [Részvételi díj 2021 és 2026 között] sérelme nélkül a részvételi díj az éves 
operatív hozzájárulás 4  %-a, és azt nem lehet visszamenőlegesen kiigazítani, kivéve az UNPRO.3.1. 
cikk [Az Egyesült Királyság uniós programokban való részvételéne k az Unió általi felfüggesztése] (7) 
bekezdésének b) pontja szerinti felfüggesztéssel és az UNPRO.3.3. cikk [A programban vagy 
tevékenységben való részvétel felmondása egy uniós program jelentős módosítása esetén] (6) 
bekezdésének c) pontja szerinti felmon dással kapcsolatban. 2028 -tól kezdődően a részvételi díj 
mértékét az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság módosíthatja.  
5. Az operatív hozzájárulás az operatív és támogatási kiadásokat fedezi, és mind a 
kötelezettségvállalási, mind pe dig a kifizetési előirányzatok tekintetében kiegészíti a véglegesen 
elfogadott uniós költségvetésben a programok, tevékenységek, illetve kivételes esetben azok részei 
vonatkozásában megállapított összegeket, amelyekhez adott esetben külső címzett bevételké nt 
hozzáadódnak egyéb adományozóktól származó, nem az uniós programhoz vagy tevékenységhez 
nyújtott pénzügyi hozzájárulás formáját öltő összegek is, az I. jegyzőkönyvben foglaltaknak 
megfelelően.  
6. Az operatív hozzájárulás az Egyesült Királyság piaci áron s zámított bruttó hazai termékének 
és az Unió piaci áron számított bruttó hazai termékének arányaként meghatározott hozzájárulási 
kulcson alapul. Az alkalmazandó piaci áron számított GDP -k az azon év január 1 -jén az Európai Unió 
Statisztikai Hivatala (a tová bbiakban: EUROSTAT) által rendelkezésre bocsátott legfrissebb GDP -k, 
amelyben az éves kifizetésre sor kerül, amint az UNPRO.5.2. cikkben [Statisztikai együttműködés] 
említett megállapodás alkalmazandó, és e megállapodás szabályainak megfelelően. E megállap odás 
alkalmazása előtt az Egyesült Királyság GDP -je a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet 
(OECD) által szolgáltatott adatok alapján megállapított GDP.  
7. Az operatív hozzájárulás összegét úgy kell kiszámítani, hogy a hozzájárulási kulcsot 
alkalm azzuk az adott évre vonatkozó, véglegesen elfogadott uniós költségvetésbe azon uniós 
programoknak és tevékenységeknek, illetve kivételesen azok egy részének finanszírozása céljából 
beállított eredeti kötelezettségvállalási előirányzatokra amelyeket az oper atív hozzájárulás az (5) 
bekezdéssel összhangban megnövelt, amelyekben az Egyesült Királyság részt vesz.  
8. A valamely programra vagy tevékenységre, illetve annak egy részére vonatkozóan egy adott 
N évre meghatározott operatív hozzájárulás a következő években  visszamenőlegesen kiigazítható 
 
409 
 felfelé vagy lefelé, az adott év kötelezettségvállalási előirányzataira tett költségvetési 
kötelezettségvállalások, azok jogi kötelezettségvállalások révén történő végrehajtása és a 
kötelezettségvállalások visszavonása alapj án. 
Az első kiigazítást az N+1. évben kell elvégezni, amikor a kezdeti hozzájárulást felfelé vagy lefelé kell 
kiigazítani a kezdeti hozzájárulás és a kiigazított hozzájárulás különbségével, amelyet az N. év 
hozzájárulási kulcsának az alábbiak összegére tör ténő alkalmazásával kell kiszámítani:  
(a) az N. évben az Európai Unió megszavazott költségvetése keretében engedélyezett 
kötelezettségvállalási előirányzatokra, valamint az újból rendelkezésre bocsátott visszavont 
kötelezettségvállalásoknak megfelelő köteleze ttségvállalási előirányzatokra tett költségvetési 
kötelezettségvállalások összege; valamint  
(b) minden olyan külső címzett bevételi előirányzat, amely nem az I. jegyzőkönyvben 
meghatározott egyéb adományozók által az uniós programokhoz és tevékenységekhez 
nyúj tott pénzügyi hozzájárulásokból származik, és amely az N. év végén rendelkezésre állt.  
Minden ezt követő évben mindaddig, amíg az N. évből származó kötelezettségvállalási 
előirányzatokból finanszírozott valamennyi költségvetési kötelezettségvállalást ki ne m fizették vagy 
vissza nem vonták, és legkésőbb 3 évvel a program végét vagy az N. évnek megfelelő többéves 
pénzügyi keret végét követően – attól függően, hogy melyik következik be korábban – az Unió 
kiszámítja az N. évi hozzájárulás kiigazítását oly módon , hogy az Egyesült Királyság hozzájárulását az 
N. év hozzájárulási kulcsának az uniós költségvetésből finanszírozott N. évi kötelezettségvállalások 
minden évben visszavont kötelezettségvállalásaira való alkalmazásával vagy az ismét rendelkezésre 
álló kötel ezettségvállalásokból kapott összeggel csökkenti.  
Amennyiben az I. jegyzőkönyvben meghatározott egyéb adományozók által nem az uniós 
programokhoz és tevékenységekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulásokból származó külső címzett 
bevételi előirányzatokat törlik , az Egyesült Királyság hozzájárulását csökkenteni kell az N. évi 
hozzájárulási kulcsnak a törölt összegre történő alkalmazásával kapott összeggel.  
Az N+2. évben vagy az azt követő években, a második, harmadik és negyedik albekezdésben említett 
kiigazításo k elvégzését követően az Egyesült Királyság N. évre vonatkozó hozzájárulását szintén 
csökkenteni kell egy olyan összeggel, amely az Egyesült Királyság N. évre vonatkozó hozzájárulásának 
és az alábbi aránynak a szorzatából adódik:  
(a) az N. évre vonatkozó jogi  kötelezettségvállalások, amelyeket az N. évben rendelkezésre álló 
kötelezettségvállalási előirányzatokból finanszíroznak, és amelyek olyan odaítélési 
versenyeljárásokból származnak,  
(i) amelyekből az Egyesült Királyságot és az egyesült királysági jogalanyoka t kizárták, vagy  
(ii) amelyek  tekintetében  az uniós  programokban  való részvétellel  foglalkozó  
szakbizottság  az UNPRO.2.1a.  cikkben  [Kvázi  kizárás  támogatás -odaítélési  
versenyeljárásból]  meghatározott  eljárással  összhangban  úgy határozott,  hogy  az 
Egyesült  Királ yságot  vagy  egyesült  királysági  jogalanyokat  kvázi  kizárták,  vagy   
(iii) amelyek esetében a kérelmek benyújtási határideje lejárt az UNPRO.3.1. cikkben [Az 
Egyesült Királyság uniós programokban való részvételének az Európai Unió általi 
felfüggesztése] említett f elfüggesztés alatt vagy az UNPRO.3.3. cikkben [A programban 
 
410 
 való részvétel felmondása egy uniós program jelentős módosítása esetén] említett 
megszüntetést követően, vagy  
(iv) amelyek esetében az Egyesült Királyság és az egyesült királysági jogalanyok részvétele  
az UNPRO.3.5. cikk [A pénzügyi növekmény felülvizsgálata] (3) bekezdésével 
összhangban korlátozott; valamint  
(b) az N. évi kötelezettségvállalási előirányzatokból finanszírozott jogi kötelezettségvállalások 
teljes összege.  
A jogi kötelezettségvállalások össz egét úgy kell kiszámítani, hogy az N. évben tett összes 
költségvetési kötelezettségvállalásból levonjuk az N+1. évben e kötelezettségvállalásokkal 
kapcsolatban visszavont kötelezettségvállalásokat.  
9. Az Unió kérésre az Egyesült Királyság rendelkezésére bocsátja azon, az Egyesült Királyság  
pénzügyi részvételére vonatkozó, költségvetési, számviteli, teljesítménnyel kapcsolatos, illetve 
értékelési információkat, amelyek az Unió költségvetési és mentesítésért felelős hatóságainak az 
Egyesült Királyság részvé telével megvalósuló uniós programokra és tevékenységekre vonatkozóan a 
rendelkezésére állnak. Ezt a tájékoztatást az Unió és az Egyesült Királyság titoktartási és adatvédelmi 
szabályainak megfelelő figyelembevételével kell nyújtani, és az nem érinti azon i nformációk körét, 
amelyeket az Egyesült Királyság e rész második fejezete [Hatékony és eredményes pénzgazdálkodás] 
alapján jogosult megismerni.  
10. Az Egyesült Királyság valamennyi hozzájárulását, az Unió valamennyi kifizetését, valamint a 
kifizetendő vagy a j övőben befolyó összegeket euróban kell megadni.  
11. E cikk (5) bekezdésére, valamint (8) bekezdésének második albekezdésére is figyelemmel, az 
e cikk végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat az UNPRO -1. melléklet [A pénzügyi feltételek 
végrehajtása] hatá rozza meg. Az UNPRO -1. mellékletet az uniós programokban való részvétellel 
foglalkozó szakbizottság módosíthatja.  
UNPRO.2.1a. cikk: Kvázi kizárás támogatás -odaítélési versenyeljárásból  
1. Amennyiben az Egyesült Királyság úgy ítéli meg, hogy a támogatás -odaíté lési 
versenyeljárásban meghatározott bizonyos feltételek az egyesült királysági jogalanyok kvázi kizárását 
eredményezik, az Egyesült Királyság az érintett eljárás pályázatainak benyújtási határideje előtt 
értesíti az uniós programokban való részvétellel fo glalkozó szakbizottságot, és ezt megindokolja. Az 
uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság az érintett odaítélési eljárás során a 
pályázatok benyújtási határidejétől számított három hónapon belül megvizsgálja az (1) bekezdésben 
említet t értesítést, feltéve, hogy az egyesült királysági jogalanyok részvételi aránya az érintett 
odaítélési eljárásban legalább 25  %-kal alacsonyabb, mint  
(a) az adott feltételt nem tartalmazó, az értesítést megelőző 3 évben indított hasonló odaítélési 
versenyeljárásokban részt vevő egyesült királysági jogalanyok átlagos részvételi aránya; vagy  
(b) hasonló odaítélési versenyeljárások hiányában az egyesült királysági jogalanyok átlagos 
részvételi aránya a program vagy adott esetben az előző program alapján in dított valamennyi 
odaítélési versenyeljárásban a bejelentést megelőző három éven belül.  
3. Az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság a (2) bekezdésben említett 
időszak végéig határoz arról, hogy az Egyesült Királyság által az (1) bekez dés alapján benyújtott 
 
411 
 indokolás és az érintett odaítélési eljárásban való tényleges részvételi arány fényében az Egyesült 
Királyság szervezeteit kvázi kizárták -e az érintett odaítélési eljárásból.  
4. A (2) és a (3) bekezdés alkalmazásában a részvételi arány az egyesült királysági jogalanyok 
által benyújtott pályázatok számának és az ugyanazon odaítélési eljárás keretében benyújtott összes 
pályázat számának az arányát jelenti.  
UNPRO.2.2. cikk: Az automatikus korrekciós mechanizmus hatókörébe tartozó programok  
1. Automatikus  korrekciós mechanizmust kell alkalmazni azon uniós programok, tevékenységek 
vagy azok egy részének esetében, amelyek vonatkozásában az I. jegyzőkönyv ilyen automatikus 
korrekciós mechanizmus alkalmazásáról rendelkezik.  Az automatikus korrekciós  mechanizmus 
alkalmazása az I. jegyzőkönyvben meghatározott program vagy tevékenység azon részeire 
korlátozható, amelyeket versenypályázati felhívások tárgyát képező vissza nem térítendő 
támogatások révén hajtanak végre.  Az I. jegyzőkönyv részletes szabály okat állapíthat meg a program 
vagy tevékenység azon részeinek azonosítására vonatkozóan, amelyekre az automatikus korrekciós 
mechanizmus alkalmazandó, illetve nem alkalmazandó.  
 
2. Az automatikus korrekció összege egy program, tevékenység vagy azok egy részén ek 
esetében az Egyesült Királyság vagy egyesült királysági jogalanyok tekintetében az adott naptári 
évben a kötelezettségvállalási előirányzatokból finanszírozott, ténylegesen vállalt jogi 
kötelezettségvállalások kiinduló összege és az Egyesült Királyság á ltal ugyanazon időszakra 
vonatkozóan kifizetett, az UNPRO.2.1. cikk [ Pénzügyi feltételek ] 8. bekezdésének megfelelően 
korrigált, a támogatási kiadások nélkül számított kapcsolódó operatív hozzájárulás (amennyiben ez 
az összeg pozitív) különbsége.  
 
3. Az e ci kk (2) bekezdésében említett minden olyan összeg, amely két egymást követő évben 
mindkét évben meghaladja az Egyesült Királyság által a programhoz nyújtott és az UNPRO.2.1. cikk 
[Pénzügyi feltételek]  (8) bekezdése szerint korrigált hozzájárulás 8  %-át, az automatikus korrekciós 
mechanizmus keretében teljesítendő kiegészítő hozzájárulásként vagy bevételként az Egyesült 
Királyságot terheli mindkét évben.  
 
4. Az e cikk (2) bekezdésében említett jogi kötelezettségvállalások megfelelő összegének 
megállapítására vo natkozó részletes szabályokat – a konzorciumok esetét és az automatikus 
korrekció kiszámítását is beleértve – az I. jegyzőkönyv állapíthatja meg.  
UNPRO.2.3. cikk: Pénzügyi eszközök vagy költségvetési garanciák révén végrehajtott programokkal 
kapcsolatos f inanszírozás  
1. Amennyiben az Egyesült Királyság olyan uniós programban, tevékenységben vagy azok egy 
részében vesz részt, amelyet pénzügyi eszköz vagy költségvetési biztosíték révén hajtanak végre, az 
Egyesült Királyság hozzájárulását az Unió általános költs égvetésére alkalmazandó költségvetési 
rendelet X. címe alapján végrehajtott, az Unió költségvetéséből nyújtott pénzügyi eszközök vagy 
költségvetési biztosítékok révén végrehajtott programokhoz készpénzben kell biztosítani. A 
készpénzben befizetett összeg a z uniós költségvetési biztosíték összegét, illetve a pénzügyi eszköz 
pénzügyi keretösszegét növeli.  
2. Amennyiben az Egyesült Királyság az 1. bekezdésben említett, az Európai Beruházási Bank 
Csoport által végrehajtott programban vesz részt, és az Európai Beru házási Bank Csoportnak olyan 
veszteségeket kell fedeznie, amelyekre az Unió általános költségvetése által nyújtott garancia nem 
nyújt fedezetet, az Egyesült Királyság e veszteségeknek az Egyesült Királyság piaci áron számított 
 
412 
 bruttó hazai terméke és a tag államok, az Egyesült Királyság és a programban részt vevő bármely más 
harmadik ország piaci áron számított bruttó hazai termékének összege közötti aránynak megfelelő 
százalékát fizeti ki az Európai Beruházási Bank Csoportnak.  Az alkalmazandó piaci áron szá mított 
bruttó hazai termék az azon év január 1 -jén az EUROSTAT által rendelkezésre bocsátott legfrissebb 
GDP, amelyben a kifizetés esedékes, amint az UNPRO.5.2. cikkben [Statisztikai együttműködés] 
említett megállapodás alkalmazandó, és e megállapodás szab ályainak megfelelően. E megállapodás 
alkalmazása előtt az Egyesült Királyság GDP -je az OECD által szolgáltatott adatok alapján 
megállapított GDP.  
3. Adott esetben az I. jegyzőkönyvben részletesen meg kell határozni e cikk végrehajtásának 
módozatait különösen annak biztosítása érdekében, hogy az Egyesült Királyság megkapja a 
költségvetési biztosítékokhoz és pénzügyi eszközökhöz nyújtott, fel nem használt hozzájárulások rá 
eső részét.  
3. szakasz: Az uniós programokban való részvétel felfüggesztése és felmondása  
UNPRO.3.1. cikk: Az Egyesült Királyság uniós programokban való részvételének az Unió  általi 
felfüggesztése  
1. Az Unió e cikkel összhangban egyoldalúan felfüggesztheti az I. jegyzőkönyv alkalmazását egy 
vagy több uniós program, tevékenység vagy kivételesen azo k egy része tekintetében, ha az Egyesült 
Királyság nem fizeti be pénzügyi hozzájárulását az e fejezet 2. szakaszával [Az uniós programokban 
való részvétel finanszírozására vonatkozó szabályok] összhangban, vagy ha az Egyesült Királyság 
jelentős változásoka t vezet be az alábbi feltételek egyikében, amelyek akkor álltak fenn, amikor az 
Egyesült Királyságnak valamely programban, tevékenységben vagy kivételesen azok egy részében 
való részvételéről megállapodtak, és azokat felvették az I. jegyzőkönyvbe, és ha az  ilyen változások 
jelentős hatást gyakorolnak azok végrehajtására:  
(a) az e programok és tevékenységek vagy azok egy részének  végrehajtásában részt vevő 
személyek – beleértve a diákokat, kutatókat, gyakornokokat vagy önkénteseket – Egyesült 
Királyságba való be lépésének és az ott való tartózkodásnak a feltételei megváltoznak. Ezt 
különösen akkor kell alkalmazni, ha az Egyesült Királyság e személyek Egyesült Királyságba való 
belépésének és az ott való tartózkodásnak a feltételei tekintetében belső jogában olyan 
változtatást vezet be, amely hátrányos megkülönböztetést jelent a tagállamok között.  
(b) változás következik be az e bekezdés a) pontjában említett személyekre vonatkozó pénzügyi 
terhekben – beleértve a díjakat is –, ami a program végrehajtásához szükséges tevé kenységeik 
elvégzéséhez szükséges;  
(c) az UNPRO.1.5. cikk [Részvételi feltételek] (3) bekezdésében említett feltételek módosulnak.  
2. Az Unió értesíti az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottságot arról, 
hogy fel kívánja függeszteni az Egyesü lt Királyságnak az adott programban vagy tevékenységben való 
részvételét. Az Unió meghatározza a felfüggesztés hatályát, és megfelelően megindokolja azt. 
Amennyiben az Unió nem vonja vissza az értesítést, a felfüggesztés az Unió által küldött értesítés 
után 45 nappal lép hatályba. E cikk alkalmazásában a felfüggesztés hatálybalépésének időpontja 
minősül a felfüggesztés referencia -időpontjának.  
A felfüggesztés időszaka előtt és alatt az uniós programokban való részvétellel foglalkozó 
szakbizottság megvitatha tja, hogy milyen megfelelő intézkedésekkel lehetne megalapozni a 
felfüggesztés visszavonását. Amennyiben az uniós programokban való részvétellel foglalkozó 
 
413 
 szakbizottság megállapodásra jut a felfüggesztésnek az első albekezdésben említett időszakon belüli 
megakadályozásáról, a felfüggesztés nem lép hatályba.  
Az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság 45 napon belül minden esetben 
összeül, hogy megvitassa az ügyet.  
3. A felfüggesztés referencia -időpontjától kezdődően az Egyesült Királyság nem tekintendő a 
felfüggesztés által érintett uniós programban, tevékenységben vagy azok egy részében részt vevő 
országnak, és az Egyesült Királyság vagy az egyesült királysági jogalanyok a továbbiakban nem 
támogathatók az UNPRO.1.4. cikkben [A program sza bályainak való megfelelés] és az I. 
jegyzőkönyvben meghatározott feltételek szerint azon uniós odaítélési eljárások keretében, amelyek 
az említett időpontig még nem fejeződtek be. Egy odaítélési eljárás akkor tekintendő befejezettnek, 
ha az eljárás eredmén yeként jogi kötelezettségvállalásokra került sor.  
4. A felfüggesztés nem érinti a felfüggesztés referencia -időpontja előtt vállalt jogi 
kötelezettségeket. E jogi kötelezettségvállalásokra továbbra is alkalmazandó ez a megállapodás.  
5. Az Egyesült Királyság értes íti az Uniót, amint úgy ítéli meg, hogy a részvételi feltételek ismét 
teljesülnek, és az Uniónak minden erre vonatkozó bizonyítékot benyújt.  
Az Unió ezen értesítéstől számított 30 napon belül megvizsgálja az ügyet, és e célból további 
bizonyítékok benyújt ását kérheti az Egyesült Királyságtól. A kiegészítő bizonyítékok benyújtásához 
szükséges idő nem számítandó bele a vizsgálatra rendelkezésre álló teljes időszakba.  
Amennyiben az Unió azt állapítja meg, hogy a részvételi feltételek ismét teljesülnek, halad éktalanul 
értesíti az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottságot a felfüggesztés 
visszavonásáról. A felfüggesztés az értesítés időpontját követő napon lép hatályba.  
Amennyiben az Unió azt állapítja meg, hogy a részvételi feltételek ne m teljesülnek, a felfüggesztés 
továbbra is hatályban marad.  
6. Az Egyesült Királyságot ismét az érintett uniós programban vagy tevékenységben részt vevő 
országként kell kezelni, és az Egyesült Királyság és az egyesült királysági jogalanyok az UNPRO.1.4. 
cikkben [A program szabályainak való megfelelés] és az I. jegyzőkönyvben meghatározott feltételek 
szerint ismét támogathatók az érintett uniós program vagy tevékenység keretében azon uniós 
odaítélési eljárások tekintetében, amelyeket a felfüggesztés visszavoná sának hatálybalépése után, 
illetve – amennyiben a pályázatok benyújtási határideje még nem járt le – azt megelőzően indítottak.  
7. Abban az esetben, ha az Egyesült Királyság részvétele valamely programban, 
tevékenységben vagy azok egy részében felfüggesztésr e kerül, az Egyesült Királyságnak a 
felfüggesztés időtartama alatt esedékes pénzügyi hozzájárulását a következőképpen kell 
megállapítani:  
(a) az Unió az operatív hozzájárulást az UNPRO.2.1. cikk [Pénzügyi feltételek] (8) bekezdése ötödik 
albekezdése a) pontján ak iii. alpontjában leírt eljárással újraszámítja;  
(b) a részvételi díjat az operatív hozzájárulás kiigazításával összhangban kell kiigazítani.  
 
414 
 UNPRO.3.2. cikk: Az Egyesült Királyság uniós programokban való részvételének az Unió általi 
felmondása  
1. Amennyiben az  Unió az UNPRO.3.1. cikk [Az Egyesült Királyság részvételének felfüggesztése] 
szerinti felfüggesztést az UNPRO.3.1. cikk [Az Egyesült Királyság uniós programokban való 
részvételének az Európai Unió általi felfüggesztése] 2. bekezdésében meghatározott refer encia -
időponttól számított egy évig nem vonta vissza, az Európai Unió:  
(a) újra áttekinti azokat a feltételeket, amelyek mellett felajánlhatja az Egyesült Királyságnak, 
hogy továbbra is részt vegyen az érintett uniós programokban és tevékenységekben vagy azok 
egy részében, és az I. jegyzőkönyv módosítása céljából az egyéves felfüggesztési időszak 
lejártától számított 45 napon belül javaslatot tesz e feltételekre az uniós programokban való 
részvétellel foglalkozó szakbizottságnál. Amennyiben a szakbizottság tová bbi 45 napon belül 
nem állapodik meg ezekről az intézkedésekről, a felmondás az e bekezdés b) pontja szerint lép 
hatályba;  vagy  
(b) e cikkel összhangban egyoldalúan megszünteti az I. jegyzőkönyv alkalmazását az érintett uniós 
programok, tevékenységek vagy azok  egy része tekintetében, figyelembe véve az UNPRO.3.1. 
cikkben [Az Egyesült Királyság részvételének felfüggesztése] említett változásnak a program, 
tevékenység vagy kivételes esetben azok egy részének végrehajtására gyakorolt hatását vagy a 
be nem fizetett  hozzájárulás összegét.  
2. Az Unió értesíti az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottságot arról, 
hogy az (1) bekezdés b) pontja szerint meg kívánja szüntetni az Egyesült Királyság egy vagy több 
uniós programban vagy tevékenységben való ré szvételét. Az Unió meghatározza a felmondás 
hatályát, és megfelelően megindokolja azt. Amennyiben az Unió nem vonja vissza az értesítést, a 
felmondás az Unió által küldött értesítés után 45 nappal lép hatályba. E cikk alkalmazásában a 
felmondás hatálybalép ésének időpontja minősül a felmondás referencia -időpontjának.  
3. A felmondás referencia -időpontjától kezdődően az Egyesült Királyság nem tekintendő a 
felmondás által érintett uniós programban vagy tevékenységben részt vevő országnak, és az Egyesült 
Királyság vagy az egyesült királysági jogalanyok a továbbiakban nem támogathatók az UNPRO.1.4. 
cikkben [A program szabályainak való megfelelés] és az I. jegyzőkönyvben meghatározott feltételek 
szerint azon uniós odaítélési eljárások keretében, amelyek az említett id őpontig még nem fejeződtek 
be. Egy odaítélési eljárás akkor tekintendő befejezettnek, ha az eljárás eredményeként jogi 
kötelezettségvállalásokra került sor.  
4. A felmondás nem érinti a felfüggesztésnek az UNPRO.3.1. cikk [Az Egyesült Királyság 
részvételének f elfüggesztése] (2) bekezdésében említett referencia -időpontja előtt vállalt jogi 
kötelezettségeket. E jogi kötelezettségvállalásokra továbbra is alkalmazandó ez a megállapodás.  
5. Amennyiben az I. jegyzőkönyv vagy annak egy részének alkalmazása az érintett pr ogramok 
vagy tevékenységek vagy kivételesen azok egy része tekintetében felmondásra kerül:  
(a) a már vállalt jogi kötelezettségekkel kapcsolatos támogatási kiadásokat fedező operatív 
hozzájárulás továbbra is esedékes e jogi kötelezettségvállalások teljesítéséi g vagy a jogi 
kötelezettségvállalás finanszírozásának alapjául szolgáló többéves pénzügyi keret végéig;  
(b) A következő években kizárólag az e bekezdés a) pontjában említett hozzájárulás nyújtható.  
 
415 
 UNPRO.3.3. cikk: A programban vagy tevékenységben való részvét el felmondása egy uniós program 
jelentős módosítása esetén  
1. Az Egyesült Királyság egyoldalúan felmondhatja az I. jegyzőkönyvben említett uniós 
programban vagy tevékenységben vagy annak egy részében való részvételét, amennyiben:  
(a) az uniós program vagy tevéken ység alap -jogiaktusa  olyan mértékben módosul, hogy a 
program vagy tevékenység célkitűzéseinek vagy a hozzá kapcsolódó intézkedéseknek a 
megváltozása következtében az Egyesült Királyságnak vagy az egyesült királysági 
jogalanyoknak az uniós programban vagy t evékenységben való részvételére vonatkozó 
feltételek lényegesen módosulnak;  vagy  
 
(b) az UNPRO.2.1 [Pénzügyi feltételek] cikkben említett kötelezettségvállalási előirányzatok teljes 
összege az adott program vagy tevékenység vagy annak azon része, amelyben az Egyesült 
Királyság részt vesz, eredeti pénzügyi keretösszegéhez képest több mint 15  %-kal nő, és vagy a 
többéves pénzügyi keret megfelelő felső korlátja vagy az UNPRO.2.1 [Pénzügyi feltételek] cikk 
(5) bekezdésében említett külső bevételek összege a részvé tel teljes időtartama alatt megnő; 
vagy  
 
(c) az Egyesült Királyságot vagy az egyesült királysági jogalanyokat megfelelő indokok alapján 
kizárják valamely program vagy tevékenység egy részében való részvételből, és ez a kizárás az 
uniós költségvetésben az adot t programra vagy tevékenységre az N. évre vonatkozóan 
véglegesen elfogadott kötelezettségvállalási előirányzatok 10  %-át meghaladó összegű 
kötelezettségvállalási előirányzatot érint.  
 
2. E célból az Egyesült Királyság legkésőbb 60 nappal a módosításnak, az el fogadott éves 
költségvetésnek vagy annak módosításának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét 
követően értesíti az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottságot az érintett 
uniós programmal vagy tevékenységgel kapcsolatos I.  jegyzőkönyv felmondására irányuló 
szándékáról.  Az Egyesült Királyság megindokolja, hogy miért véli úgy, hogy a módosítás lényegesen 
megváltoztatja a részvétel feltételeit. Az uniós programokban való részvétellel foglalkozó 
szakbizottság az értesítés kézhe zvételét követő 45 napon belül összeül, hogy megvitassa az ügyet.  
3. Amennyiben az Egyesült Királyság nem vonja vissza az értesítést, a felmondás az Egyesült 
Királyság által küldött értesítés után 45 nappal lép hatályba. E cikk alkalmazásában a felmondás 
hatálybalépésének időpontja minősül referencia -időpontnak.  
4. A referencia -időponttól kezdődően az Egyesült Királyság nem tekintendő a felmondás által 
érintett uniós programban vagy tevékenységben részt vevő országnak, és az Egyesült Királyság vagy 
az egyesült k irálysági jogalanyok a továbbiakban nem támogathatók az UNPRO.1.4. cikkben [A 
program szabályainak való megfelelés] és az I. jegyzőkönyvben meghatározott feltételek szerint azon 
uniós odaítélési eljárások keretében, amelyek az említett időpontig még nem fe jeződtek be. Egy 
odaítélési eljárás akkor tekintendő befejezettnek, ha az eljárás eredményeként jogi 
kötelezettségvállalásokra került sor.  
5. A felmondás nem érinti a referencia -időpont előtt vállalt jogi kötelezettségeket. E jogi 
kötelezettségvállalásokra to vábbra is alkalmazandó ez a megállapodás.  
6. Az érintett programok vagy tevékenységek e cikk szerinti felmondása esetén:  
 
416 
 (a) a már vállalt jogi kötelezettségekkel kapcsolatos támogatási kiadásokat fedező operatív 
hozzájárulás továbbra is esedékes e jogi kötelezettségvállalások teljesítéséig vagy a jogi 
kötelezettségvállalás finanszírozásának alapjául szolgáló többéves pénzügyi keret végéig;  
(b) az Unió a felmondás évének operatív hozzájárulását az UNPRO.2.1. cikk [Pénzügyi feltételek] 
(8) bekezdése ötödik alb ekezdése a) pontjának iii. alpontjában leírt eljárással újraszámítja. A 
következő években kizárólag az e cikk a) pontjában említett hozzájárulás nyújtható;  
(c) a részvételi díjat az operatív hozzájárulás kiigazításával összhangban kell kiigazítani.  
4. szakasz:  Teljesítmény -felülvizsgálat és pénzügyi növekmény  
UNPRO.3.4. cikk: Teljesítmény -felülvizsgálat  
1. Az uniós  program vagy tevékenység azon részeire, amelyekre az UNPRO.2.2. cikkben [Az 
automatikus korrekciós mechanizmus hatókörébe tartozó programok] említett korrekciós 
mechanizmus alkalmazandó, az e cikkben megállapított feltételekkel összhangban teljesítmény -
felülvizsgálati eljárást kell alkalmazni.  
2. Az Egyesült Királyság kérheti az uniós programokban való részvétellel foglalkozó 
szakbizottságot, hogy kezdje meg a teljesítmény -felülvizsgálati eljárást, amennyiben az UNPRO.2.2. 
cikk [Az automatikus korrekciós mechanizmus hatókörébe tartozó programok]  (2) bekezdésében 
meghatározott módszerrel kiszámított összeg negatív , és amennyiben ez az összeg meghaladja az 
Egyesült Királyság által a programhoz vagy tevékenységhez nyújtott és az UNPRO 2.1. cikk [Pénzügyi 
feltételek] (8) bekezdése szerint korrigált megfelelő hozzájárulás 12  %-át.  
3. Az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság a (2) bekezdésben említett 
kérelem benyújtásától számított három hónapon belül elemzi a teljesítménnyel kapcsolatos releváns 
adatokat, és jelentést fogad el, amelyben megfelelő intézkedéseket javasol a teljesítménnyel 
kapcsolatos kérdések kezelésére.   
Az első al bekezdésben említett intézkedéseket a jelentés elfogadásától számított tizenkét hónapig 
kell alkalmazni. Az intézkedések alkalmazását követően a szóban forgó időszakra vonatkozó 
teljesítményadatok felhasználásával kell kiszámítani az Egyesült Királyság vag y az Egyesült Királyság 
jogalanyai tekintetében az adott naptári évben ténylegesen vállalt jogi kötelezettségek kiinduló 
összegei és az Egyesült Királyság által ugyanarra az évre kifizetett operatív hozzájárulás közötti 
különbséget.  
Ha a második albekezdés ben említett különbség negatív és meghaladja az említett operatív 
hozzájárulás 16  %-át, az Egyesült Királyság:   
(a) 45 nappal a felmondás tervezett napja előtt bejelentheti azon szándékát, hogy felmondja az 
uniós programban vagy az érintett program egy részébe n való részvételét, és az UNPRO.3.3. 
cikk [A programban vagy tevékenységben való részvétel felmondása egy uniós program 
jelentős módosítása esetén] (3) –(6) bekezdésével összhangban felmondhatja a részvételét;  
vagy  
(b) felkérheti az uniós programokban való rés zvétellel foglalkozó szakbizottságot, hogy fogadjon 
el további intézkedéseket az alulteljesítés kezelésére, többek között az Egyesült Királyság 
érintett uniós programban való részvételének kiigazítása és az Egyesült Királyság által az 
említett program teki ntetében a jövőben fizetendő pénzügyi hozzájárulások kiigazítása révén.  
 
417 
 UNPRO.3.5. cikk: A pénzügyi növekmény felülvizsgálata  
1. Az Egyesült Királyság bejelentheti az uniós programokban való részvétellel foglalkozó 
szakbizottságnak, hogy ellenzi az adott uni ós programhoz vagy tevékenységhez való 
hozzájárulásának összegét, ha az UNPRO.2.1. cikkben [Pénzügyi feltételek] említett 
kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összege több mint 5  %-kal megemelkedik az adott uniós 
program vagy tevékenység eredeti pén zügyi keretösszegéhez képest, vagy a megfelelő felső határt 
vagy az UNPRO.2.1. cikk [Pénzügyi feltételek] (5) bekezdésében említett külső bevételek összegét a 
részvétel teljes időszakára vonatkozóan megemelték.  
2. Az (1) bekezdésben említett értesítést az elf ogadott éves költségvetésnek vagy 
módosításának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 60 napon belül kell 
megtenni. Az értesítés nem érinti az Egyesült Királyságnak a hozzájárulás befizetésére vonatkozó 
kötelezettségét és az UNPRO.2.1 . cikk [Pénzügyi feltételek] (8) bekezdésében említett korrekciós 
mechanizmus alkalmazását.  
3. Az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság az e cikk (2) bekezdésében 
említett értesítés időpontjától számított három hónapon belül jelentést készít, megfelelő 
intézkedéseket javasol és dönt azok elfogadásáról.  Ezek az intézkedések magukban foglalhatják az 
Egyesült Királyság és az egyesült királysági jogalanyok részvételének bizonyos típusú fellépésekre 
vagy odaítélési eljárásokra való korlátozá sát vagy adott esetben az I. jegyzőkönyv módosítását. Az 
Egyesült Királyság részvételének korlátozása az UNPRO.2.1. cikk [Pénzügyi feltételek] (8) 
bekezdésében említett kiigazítási mechanizmus alkalmazásában kizárásnak minősül.  
4. Amennyiben az UNPRO.3.3. cik k [A programban való részvétel felmondása egy uniós 
program jelentős módosítása esetén] (1) bekezdésének b) pontjában említett feltételek teljesülnek, 
az Egyesült Királyság az UNPRO.3.3. cikk [A programban való részvétel felmondása egy uniós 
program vagy t evékenység jelentős módosítása esetén] (2) –(6) bekezdésével összhangban 
felmondhatja az I. jegyzőkönyvben említett uniós programban való részvételét.  
2. fejezet: Hatékony és eredményes pénzgazdálkodás  
UNPRO.4.X -1. cikk: Hatály  
Ez a fejezet az I. és II. jeg yzőkönyvben említett uniós programok keretébe tartozó uniós 
programokkal, tevékenységekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatban alkalmazandó.  
1. szakasz: A pénzügyi érdekek védelme és visszafizettetés  
UNPRO.4.X. cikk: Tevékenység végzése a hatékony és eredmén yes pénzgazdálkodás érdekében  
E fejezet alkalmazásában az Egyesült Királyság és az Unió e fejezetben említett hatóságai saját 
jogszabályaiknak és egyéb rendelkezéseiknek megfelelően szorosan együttműködnek egymással.  
Az Unió tisztviselői és vizsgálati szervei feladataiknak az Egyesült Királyság területén történő 
elvégzése során az Egyesült Királyság jogával összhangban járnak el.  
UNPRO.4.1. cikk: Felülvizsgálatok és ellenőrzések  
1. Az Európai Unió jogosult arra, hogy a releváns finanszírozási megállapodáso kban vagy 
szerződésekben előírtak szerint, valamint egy vagy több uniós intézmény alkalmazandó jogi 
aktusaival összhangban technikai, tudományos, pénzügyi vagy egyéb felülvizsgálatokat és 
 
418 
 ellenőrzéseket végezzen az európai uniós támogatásban részesülő, az Egyesült Királyságban 
lakóhellyel rendelkező természetes személyeknél vagy ott letelepedett jogi személyeknél, valamint 
az európai uniós támogatás végrehajtásában részt vevő, az Egyesült Királyságban lakóhellyel 
rendelkező, illetve ott letelepedett harmadi k feleknél.  Ezeket a felülvizsgálatokat és ellenőrzéseket 
az Unió intézményeinek és szerveinek, különösen az Európai Bizottságnak és az Európai 
Számvevőszéknek az alkalmazottai vagy az Európai Bizottság által megbízott egyéb személyek 
végezhetik el az unió s jognak megfelelően.  
2. Az Unió intézményeinek és szerveinek, különösen az Európai Bizottságnak és az Európai 
Számvevőszéknek az alkalmazottai, valamint az Európai Bizottság által megbízott egyéb személyek 
megfelelő hozzáféréssel kell, hogy rendelkezzenek a helyiségekhez, a munkákhoz, az 
dokumentumokhoz (elektronikus vagy papíralapú, vagy mindkettő), valamint minden olyan 
információhoz, amely az (1) bekezdésben említett felülvizsgálatok és ellenőrzések elvégzéséhez 
szükséges.  beleértve az ellenőrzött természe tes vagy jogi személy vagy harmadik fél birtokában levő 
dokumentumoknak vagy adathordozók tartalmának a fizikai/elektronikus másolatához vagy 
kivonatához való jogot.  
3. Az Egyesült Királyság nem akadályozza és semmilyen módon nem nehezíti meg a (2) 
bekezdésbe n említett alkalmazottak és egyéb személyek számára, hogy az e cikkben említett 
feladataik ellátása céljából belépjenek az Egyesült Királyság területére, illetve az ellenőrzött 
személyek helyszíneire.  
4. Az Egyesült Királyság valamely programban vagy tevékeny ségben való részvételének 
felfüggesztése vagy felmondása, az e részben és/vagy az I. jegyzőkönyvben foglalt rendelkezések egy 
részének vagy egészének felfüggesztése vagy e megállapodás felmondása ellenére, az Unió által a 
felfüggesztés vagy felmondás hatál ybalépése előtt vállalt, az Unió költségvetését végrehajtó jogi 
kötelezettségekkel kapcsolatos felülvizsgálatok és ellenőrzések a felfüggesztés vagy felmondás 
hatálybalépését követően is elvégezhetők, az egy vagy több európai uniós intézmény alkalmazandó 
jogi aktusaiban meghatározott feltételekkel és a kapcsolódó támogatási megállapodásokban vagy 
szerződésekben foglaltak szerint.   
UNPRO.4.2. cikk: Az Unió pénzügyi érdekeit sértő szabálytalanságok, csalások és egyéb 
bűncselekmények elleni küzdelem  
1. Az Európai  Bizottság és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) felhatalmazást kap arra, hogy 
igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen az 
Egyesült Királyság területén.  Az Európai Bizottság és az OLAF ennek során a z említett ellenőrzésekre, 
vizsgálatokra és igazgatási vizsgálatokra vonatkozó uniós jogi aktusokkal összhangban jár el.  
2. Az Egyesült Királyság illetékes hatóságai észszerű határidőn belül tájékoztatják az Európai 
Bizottságot vagy az OLAF -ot minden olyan tu domásukra jutott szabálytalansággal, illetve csalással 
vagy más jogellenes tevékenységgel kapcsolatos tényről vagy gyanúról, amely sérti az Unió pénzügyi 
érdekeit.  
3. Helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok végezhetők bármely olyan, az Egyesült Királyságban 
lakóhellyel rendelkező természetes személy, illetve ott székhellyel rendelkező jogi személy 
helyiségeiben, aki, illetve amely támogatási megállapodás vagy szerződés alapján uniós forrásokból 
részesül, valamint bármely olyan, az Egyesült Királyságban lakóhelly el, illetve székhellyel rendelkező 
harmadik fél helyiségeiben, aki, illetve amely európai uniós források felhasználásában részt vesz. 
Ezeket az ellenőrzéseket és vizsgálatokat az Európai Bizottság vagy az OLAF készíti elő és folytatja le, 
szoros együttműkö désben az Egyesült Királyság által kijelölt egyesült királysági illetékes hatósággal. 
 
419 
 Annak érdekében, hogy segítséget nyújthasson, a kijelölt hatóságot a tárgy ellenőrzése és vizsgálata 
előtt észszerű határidőn belül értesíteni kell az ellenőrzések és viz sgálatok tárgyáról, céljáról és 
jogalapjáról. Ennek érdekében az Egyesült Királyság illetékes hatóságainak tisztviselői részt vehetnek 
a helyszíni ellenőrzéseken és vizsgálatokon.  
4. Az Európai Bizottság és az OLAF alkalmazottainak hozzáféréssel kell rendelke zniük minden 
olyan információhoz és dokumentációhoz (elektronikus vagy papíralapú, vagy mindkettő) a (3) 
bekezdésben említett műveletekre vonatkozóan, amelyek a helyszíni ellenőrzések és a vizsgálatok 
megfelelő lefolytatásához szükségesek. Az Európai Bizot tság és az OLAF alkalmazottai a releváns 
dokumentumokat akár le is másolhatják.  
5. Az Európai Bizottság vagy az OLAF, valamint az Egyesült Királyság illetékes hatóságai eseti 
alapon hoznak döntést arról, hogy együttes helyszíni ellenőrzést, illetve vizsgálato t végeznek -e – 
azokban az esetekben is, amikor mindkét Fél illetékes az igazgatási vizsgálat lefolytatására.  
6. Ha a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat alá vont érintett személy, szervezet vagy más 
harmadik fél nem tanúsít együttműködést, akkor az Egyesült K irályság hatóságai – a nemzeti 
szabályokkal és rendeletekkel összhangban eljárva – segítséget nyújtanak a Bizottság, illetve az OLAF 
számára ahhoz, hogy utóbbiak elláthassák a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatásával 
kapcsolatos feladataikat.  E segítségnyújtásnak ki kell terjednie a nemzeti jog szerinti megfelelő 
óvintézkedések meghozatalára, így többek között a bizonyítékok megóvására vonatkozó 
intézkedésekre is.  
7. Az Európai Bizottság, illetve az OLAF tájékoztatja az Egyesült Királyság illetékes hatóságait az 
ilyen ellenőrzések és vizsgálatok eredményéről. Így különösen az Európai Bizottság, illetve az OLAF 
minden szabálytalanságra utaló, a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat folyamán tudomására jutó 
tényről és gyanúról haladéktalanul értesíti az Egyesült Királyság hatóságát.  
8. Az Egyesült Királyság büntetőjoga alkalmazásának sérelme nélkül, az Európai Bizottság az 
uniós jog szerinti közigazgatási intézkedéseket és szankciókat foganatosíthat a programok vagy 
tevékenységek végrehajtásában részt vevő j ogi, illetve természetes személyekkel szemben.  
9. E cikk megfelelő végrehajtása céljából az Európai Bizottság vagy az OLAF, valamint az 
Egyesült Királyság illetékes hatóságai rendszeres információcserét folytatnak és az e 
megállapodásban részes valamely Fél k érésére konzultálnak egymással, kivéve ha ezt az uniós 
jogszabályok vagy az Egyesült Királyság joga tiltja.  
10. Az OLAF -fal való hatékony együttműködés és információcsere elősegítése érdekében az 
Egyesült Királyság kapcsolattartó pontot jelöl ki.  
11. Az Európai Bi zottság vagy az OLAF és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai közötti 
információcserének meg kell felelnie az alkalmazandó titoktartási követelményeknek. Az 
információcsere keretében megosztott személyes adatok védelmét a vonatkozó szabályokkal 
összhan gban biztosítani kell.  
12. A LAW.MUTAS.114. cikk [Az illetékes hatóság fogalmának meghatározása] 
alkalmazhatóságának sérelme nélkül, amennyiben az Egyesült Királyság bármely állampolgára vagy 
az Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkező természetes személy vagy az Egyesült Királyságban 
letelepedett jogalanyok közvetlenül vagy közvetve uniós finanszírozásban részesülnek az I. 
jegyzőkönyvben felsorolt uniós programok és tevékenységek keretében, beleértve az ilyen uniós 
finanszírozás végrehajtásában részt vevő bármely harmadik felet is; az Egyesült Királyság hatóságai a 
vonatkozó jogszabályokkal és nemzetközi instrumentumokkal összhangban együttműködnek az ilyen 
 
420 
 támogatásokkal kapcsolatos, az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények elkövetői és 
bűnrészesei tekintetében történő nyomozásért és vádhatósági eljárás lefolytatásáért, valamint az 
említett személyek bíróság elé állításáért felelős uniós hatóságokkal, illetve európai uniós tagállami 
hatóságokkal annak érdekében, hogy utóbbiak elláthassák ezen feladat aikat.  
UNPRO.4.3. cikk: Az UNPRO.0.1., az UNPRO.4.X -1., az UNPRO.4.1. [Felülvizsgálatok és ellenőrzések] 
és az UNPRO.4.2. [Az Unió pénzügyi érdekeit sértő szabálytalanságok, csalások és egyéb 
bűncselekmények elleni küzdelem] cikk módosításai  
Az uniós progr amokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság módosíthatja az UNPRO.4.1 
[Felülvizsgálatok és ellenőrzések] és az UNPRO.4.2 [Az Unió pénzügyi érdekeit sértő 
szabálytalanságok, csalások és egyéb bűncselekmények elleni küzdelem] cikket, különösen egy vag y 
több uniós intézmény jogi aktusaiban bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében.  
Az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság módosíthatja az UNPRO.0.1. 
[Hatály] és az UNPRO.4.X -1. cikket [Hatály] annak érdekében, hogy a máso dik fejezet alkalmazását 
más uniós programokra, tevékenységekre és szolgáltatásokra is kiterjessze.  
UNPRO.4.4. cikk: Behajtás és végrehajtási eljárás  
1. Az Európai Bizottság által elfogadott, államokon kívül bármely természetes vagy jogi 
személyre uniós progr amokból, tevékenységekből, intézkedésekből vagy projektekből fakadó 
követelések vonatkozásában vagyoni kötelezettségeket rovó határozatok az Egyesült Királyságban 
végrehajthatók.  A határozatot az a nemzeti hatóság látja el végrehajtási záradékkal – az okir at 
valódiságának vizsgálatán kívül minden más alakiságot mellőzve –, amelyet az Egyesült Királyság erre 
a célra kijelöl. Az Egyesült Királyság megnevezi a Bizottság és az Európai Unió Bírósága számára a 
kijelölt nemzeti hatóságát.  Az UNPRO.5.1. cikkel [Kom munikáció és információcsere] összhangban az 
Európai Bizottság jogosult az említett végrehajtható határozatokról közvetlenül értesíteni az Egyesült 
Királyságban lakóhellyel rendelkező, illetve letelepedett természetes és jogi személyeket. E 
határozatok vég rehajtása az Egyesült Királyság jogszabályainak megfelelően történik.  
2. Az Európai Unió Bírósága által uniós programokkal, tevékenységekkel vagy azok egy részével 
kapcsolatos szerződésben vagy megállapodásban foglalt I. jegyzőkönyv szerinti választottbíróság i 
kikötés alkalmazása keretében hozott ítéletek és végzések az Egyesült Királyságban az Európai 
Bizottságnak az e cikk (1) bekezdésében említett határozataival azonos módon végrehajthatók.  
3. Az Európai Unió Bírósága hatáskörrel rendelkezik a Bizottság által kiadott, az (1) 
bekezdésben említett határozat jogszerűségének felülvizsgálatára és a határozatok végrehajtásának 
felfüggesztésére. A végrehajtás szabálytalansága miatt benyújtott panaszok elbírálása azonban az 
Egyesült Királyság bíróságainak joghatósága a lá tartozik.  
2. szakasz: Az uniós programok végrehajtására vonatkozó egyéb szabályok  
UNPRO.5.1. cikk: Kommunikáció és információcsere  
Az uniós programok vagy tevékenységek végrehajtásában vagy az azok felett gyakorolt 
ellenőrzésben részt vevő uniós intézmények és szervek jogosultak a közvetlen kommunikációra – az 
elektronikus rendszeren keresztüli kommunikációt is ideértve – bármely olya n, az Egyesült 
Királyságban lakóhellyel rendelkező természetes személlyel, illetve ott székhellyel rendelkező jogi 
személlyel, aki, illetve amely uniós forrásokból részesül, valamint bármely olyan, az Egyesült 
Királyságban lakóhellyel, illetve székhellyel rendelkező harmadik féllel, aki, illetve amely az uniós 
források felhasználásában részt vesz. Az ilyen személyek, szervezetek és harmadik felek közvetlenül 
 
421 
 benyújthatnak az Unió intézményeinek és szerveinek minden, az uniós programra vagy 
tevékenységre alk almazandó uniós jogszabályok, valamint az adott program vagy tevékenység 
végrehajtása céljából kötött szerződések vagy támogatási megállapodások alapján általuk 
benyújtandó releváns információt és dokumentációt.  
UNPRO.5.2. cikk: Statisztikai együttműködés  
Az EUROSTAT, az Európai Unió statisztikai hivatala és az Egyesült Királyság Statisztikai Hatósága olyan 
megállapodást köthet, amely lehetővé teszi az együttműködést a vonatkozó statisztikai kérdésekben, 
és magában foglalja, hogy az Eurostat – az Egyesült K irályság Statisztikai Hatóságával egyetértésben 
– e rész alkalmazásában statisztikai adatokat szolgáltat az Egyesült Királyságról, beleértve különösen 
az Egyesült Királyság GDP -jére vonatkozó adatokat.  
3. fejezet: Az Egyesült Királyság hozzáférése az uniós  programok keretében nyújtott 
szolgáltatásokhoz  
 UNPRO.6. cikk: A szolgáltatásokhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályok  
1. Amennyiben az Egyesült Királyság az uniós programban vagy tevékenységben nem vesz részt 
az e rész 1. fejezete [Az Egyesült Királyság u niós programokban való részvétele] szerint, 
mindazonáltal igénybe veheti az uniós programok és tevékenységek keretében nyújtott 
szolgáltatásokat az e megállapodásban, az alap -jogiaktusokban és az uniós programok és 
tevékenységek végrehajtásával kapcsolatos  bármely egyéb szabályban meghatározott feltételek 
szerint.  
2. A II. jegyzőkönyv [Az Egyesült Királyság hozzáférése bizonyos programok és tevékenységek 
keretében nyújtott szolgáltatásokhoz] adott esetben:  
(a) meghatározza azokat az uniós programok és tevékenysége k keretében nyújtott 
szolgáltatásokat, amelyeket az Egyesült Királyság, valamint az egyesült királysági szervezetek 
igénybe vehetnek;  
(b) meghatározza az Egyesült Királyság és az egyesült királysági szervezetek általi igénybevételre 
vonatkozó egyedi feltételek et. Ezeknek a feltételeknek meg kell felelniük az e 
megállapodásban  és az alap -jogiaktusokban meghatározott feltételeknek;  
(c) az esettől függően meghatározza az Egyesült Királyság pénzügyi vagy természetbeni 
hozzájárulását az uniós programok és tevékenységek keretében nyújtott szolgáltatásokhoz.  
3. A II. jegyzőkönyvet az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság fogadja 
el, illetve módosíthatja.  
4. Az Egyesült Királyság, valamint az állami és magán űreszköz -tulajdonosok, és űreszközöket az 
Egyes ült Királyságban vagy az Egyesült Királyságból üzemeltetők addig férhetnek hozzá az 541/2014 
határozat 5. cikkének (1) bekezdése alapján e határozat 5. cikkének (2) bekezdése szerint nyújtott 
szolgáltatásokhoz, amíg a II. jegyzőkönyvbe hasonló hozzáférésre  vonatkozó rendelkezéseket nem 
foglalnak, de legkésőbb 2021. december 31 -ig. 
4. fejezet: [Felülvizsgálat]  
 
422 
 UNPRO.7. cikk: [ Felülvizsgálati záradék ] 
Az I. és a II. jegyzőkönyv alkalmazásának kezdete után négy évvel az uniós programokban való 
részvétellel fog lalkozó szakbizottság értékeli a jegyzőkönyvek végrehajtását az egyesült királyságbeli 
jogi személyeknek az I. és a II. jegyzőkönyv hatálya alá tartozó program, program részei, 
tevékenységek és szolgáltatások keretében végrehajtott közvetett és közvetlen i ntézkedésekben 
való részvételére vonatkozó adatok alapján.  
Az uniós programokban való részvétellel foglalkozó szakbizottság bármely Fél kérésére megvitatja az 
Egyesült Királyságnak az I. és a II. jegyzőkönyvben felsorolt bármely programban vagy annak egy 
részében, illetve tevékenységben vagy szolgáltatásban való részvételét szabályozó feltételeket érintő 
bármely változtatást vagy javasolt változtatást, és szükség esetén javaslatot tehet a megfelelő, e 
megállapodás hatályán belüli intézkedésekre.  
5. fejezet:  Részvételi díj 2021 és 2026 között  
UNPRO.8. cikk: Részvételi díj 2021 és 2026 között  
Az UNPRO.2.1. cikk [Pénzügyi feltételek] (4) bekezdésében említett részvételi díj értéke a 2021 és 
2026 közötti időszakban a következő:  
– 2021 -ben: 0,5  %; 
– 2022 -ben: 1  % 
– 2023 -ban: 1,5  % 
– 2024 -ben: 2  % 
– 2025 -ben: 2,5  % 
– 2026 -ban: 3  % 
  
 
423 
 HATODIK RÉSZ: VITARENDEZÉS ÉS HORIZONTÁLIS RENDELKEZÉSEK  
I. CÍM: VITARENDEZÉS  
1. fejezet: Általános rendelkezések  
INST.9. cikk: Célkitűzés  
E cím célja, hogy hatékony és eredményes mechanizmust hozzon létre a Felek között az e 
megállapodás és a kiegészítő megállapodások értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban 
felmerülő viták elkerülésére és rendezésére abból a célból, hogy lehetőség szerint kölcsönösen 
elfogadott megoldás szüle ssen.  
INST.10. cikk: Hatály  
1. E címet kell alkalmazni – a (2), (3), (4) és (5) bekezdésre is figyelemmel – az e megállapodás 
vagy bármely kiegészítő megállapodás rendelkezéseinek (a továbbiakban: vonatkozó rendelkezések) 
értelmezésével és alkalmazásával k apcsolatban a Felek között felmerülő viták esetén.  
2. A vonatkozó rendelkezések magukban foglalják e megállapodás és bármely kiegészítő 
megállapodás valamennyi rendelkezését, az alábbiak kivételével:  
(a) az I. cím első tárgyköre második része GOODS. 17. cikké nek [Piacvédelmi eszközök] (1) –(6). 
bekezdése, valamint GOODS. 21. cikke [Kulturális javak];  
(b) TBT-X. melléklet [Gyógyszerek];  
(c) a második rész első tárgykörének VII. címe [Kis - és középvállalkozások];  
(d) a második rész első tárgykörének X. címe [Helyes szabályoz ási gyakorlatok és szabályozási 
együttműködés];  
(e) az 1. fejezet [Általános rendelkezések] LPFS.1.1. cikkének [Elvek és célkitűzések] (1), (2) és (4) 
bekezdése, valamint LPFS.1.2. cikkének [A szabályozáshoz való jog, az elővigyázatossági 
megközelítés, valamin t a tudományos és műszaki információk] (1) és (3) bekezdése, a 2. 
fejezet [Versenypolitika], a 2. fejezet [Támogatások ellenőrzése] LPFS.3.9. cikke [Független 
hatóság vagy szerv és együttműködés] és LPFS.3.10. cikke [Bíróságok és törvényszékek]; 
valamint a  második rész első tárgyköre XI. címének [A nyílt és tisztességes versenyt és a 
fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek] 5. fejezete [Adózás], továbbá a 
második rész első tárgyköre XI. címe [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntart ható 
fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek] 9. fejezete [Horizontális és intézményi kérdések] 
LPFS.9.4. cikkének [Az egyensúly helyreállítása] (4) –(9) bekezdése;  
(f) a harmadik rész [Bűnüldözési együttműködés és büntetőügyekben folytatott igazságügyi 
együttműködés], az e megállapodás egyéb rendelkezései által szabályozott helyzetekkel 
összefüggésben történő alkalmazás során is;  
(g) a negyedik rész [Tematikus együttműködés];  
(h) a hatodik rész [Vitarendezés és horizontális rendelkezések] II. címe [Az együttműkö dés alapja];  
 
424 
 (i) a hetedik rész FINPROV.10A. cikke [A személyes adatok Egyesült Királyságba történő 
továbbítására vonatkozó átmeneti rendelkezések]; valamint  
(j) a minősített információk cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló 
megállapodás;  
3. A partnerségi tanácsot bármelyik Fél igénybe veheti a (2) bekezdésben említett 
rendelkezésekből eredő kötelezettségekkel kapcsolatos vita rendezése céljából.  
4. A (2) bekezdésben említett rendelkezésekre az INST.11. cikket [Kizárólagosság] kell 
alkalmazni.  
5. Az (1) és a (2) bekezdés ellenére ez a cím nem alkalmazandó a szociális biztonsági rendszerek 
koordinálásáról szóló jegyzőkönyv vagy annak mellékletei rendelkezéseinek egyedi esetekben 
történő értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos vitákra.  
INST.11. cikk: Kizárólagosság  
A Felek vállalják, hogy az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás rendelkezéseinek 
értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitájuk rendezése érdekében nem folyamodnak az e 
megállapodásban előírtakt ól eltérő vitarendezési mechanizmushoz.  
INST.12. cikk: A vitarendezési fórum megválasztása egy másik nemzetközi megállapodás szerinti, 
lényegében azonos kötelezettség esetén  
1. Ha vita merül fel egy olyan intézkedéssel kapcsolatban, amely állítólagosan sér ti az e 
megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás szerinti valamely kötelezettséget, valamint egy 
másik olyan nemzetközi megállapodás – beleértve a WTO -egyezményt is – szerinti lényegében 
egyenértékű kötelezettséget, amelynek mindkét Fél részes fel e, a jogorvoslatot kérő Fél választja 
meg, hogy melyik fórum előtt kívánja rendezni a vitát.  
2. Amint a Fél megválasztotta a fórumot és vitarendezési eljárást kezdeményezett e címmel 
vagy egy másik nemzetközi megállapodással összhangban, ez a Fél nem kezd eményez ilyen eljárást a 
másik nemzetközi megállapodás szerint az (1) bekezdésben szereplő konkrét intézkedés 
tekintetében, kivéve, ha az elsőként választott fórum eljárásjogi vagy joghatósági problémák miatt 
nem tud határozni a kérdésben.  
3. E cikk alkalm azásában:  
(a) az e cím szerinti vitarendezési eljárások úgy tekintendők, mint amelyeket valamelyik Félnek az 
INST.14. cikk [Választottbírósági eljárások] szerinti választottbíróság létrehozására irányuló 
kérelme alapján kezdeményeztek;  
(b) a WTO -egyezmény szerinti  vitarendezési eljárást abban az esetben kell kezdeményezettnek 
tekinteni, ha az egyik Fél a WTO -egyezményben foglalt „Egyetértés a vitarendezés szabályairól 
és eljárásairól” 6.  cikke értelmében választottbírói testület felállítását kérelmezte; valamint  
(c) a bármely más megállapodás szerinti vitarendezési eljárások akkor tekintendők 
kezdeményezettnek, ha az érintett megállapodás vonatkozó rendelkezései szerint 
kezdeményezték azokat.  
 
425 
 4. A (2) bekezdés sérelme nélkül, e megállapodás vagy bármely kiegészítő megá llapodás 
egyetlen rendelkezése sem zárja ki, hogy a Felek felfüggesszék a WTO Vitarendezési Testülete által 
vagy egy másik olyan nemzetközi megállapodás vitarendezési eljárásai alapján engedélyezett 
kötelezettségeket, amelynek a Felek részes felei. A WTO -egyezményre vagy a Felek közötti bármely 
más nemzetközi megállapodásra nem lehet hivatkozni annak megakadályozása érdekében, hogy az 
adott Fél felfüggessze az e cím szerinti kötelezettségeit.  
2. fejezet: Eljárás  
INST.13. cikk: Konzultációk  
1. Ha az egyik Fé l (a továbbiakban: panaszos Fél) úgy ítéli meg, hogy a másik Fél (a 
továbbiakban: ellenérdekű Fél) megszegte az e megállapodásból vagy bármely kiegészítő 
megállapodásból eredő valamely kötelezettségét, a Felek törekednek arra, hogy az ügyet 
jóhiszeműen fol ytatott konzultációk útján, kölcsönösen elfogadott megoldás elérése céljából 
rendezzék.  
2. A panaszos Fél az ellenérdekű Félhez intézett írásbeli kérelem útján kérhet konzultációt. A 
panaszos Fél írásbeli kérelmében megjelöli a kérelem indokait, beleértve a szóban forgó 
intézkedések megnevezését és a kérelem jogalapját, valamint az általa alkalmazandónak ítélt 
vonatkozó rendelkezéseket.  
3. Az ellenérdekű Fél haladéktalanul, de legkésőbb a kézbesítés időpontjától számított 10 
napon belül válaszol a kérelemre . A konzultációkat a kérelem kézbesítésétől számított 30 napon 
belül személyesen vagy a Felek megállapodása szerinti egyéb kommunikációs eszköz útján kell 
megtartani. A Felek eltérő megállapodásának hiányában a személyes konzultációra az ellenérdekű 
Fél te rületén kerül sor.  
4. A konzultáció a kérelem kézbesítésének napjától számított 30 napon belül lezártnak 
tekintendő, kivéve, ha a Felek a folytatásról döntenek.  
5. Sürgősségi – többek között romlandó árukkal vagy szezonális árukkal vagy szolgáltatásokkal 
kapcsolatos – konzultációkra a kérelem kézbesítésétől számított 20 napon belül kerül sor. A 
konzultáció ezen a 20 napon belül lezártnak tekintendő, kivéve, ha a Felek a folytatásról döntenek.  
6. Mindegyik Fél elegendő tényszerű információt szolgáltat ahhoz , hogy lehetővé tegye a 
szóban forgó intézkedés teljes körű vizsgálatát, beleértve annak vizsgálatát is, hogy az intézkedés 
hogyan befolyásolhatja e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás alkalmazását. 
Mindegyik Fél törekszik arra, hogy illetéke s hatóságai azon munkatársainak részvételét biztosítsa, 
akik szakértelemmel rendelkeznek a konzultáció tárgyát illetően.  
7. A második rész első tárgyköre I -VII. címétől, VIII. címe negyedik fejezetétől [Energia és 
nyersanyagok] és IX -XII címétől vagy hatod ik tárgykörétől eltérő területet érintő vitákban a panaszos 
Fél kérésére az e cikk (3) bekezdésben említett konzultációkat egy szakbizottság vagy a partnerségi 
tanács keretében kell megtartani. A szakbizottság bármikor határozhat úgy, hogy az ügyet a 
partn erségi tanács elé utalja. A partnerségi tanács maga is foglalkozhat az üggyel. A szakbizottság 
vagy adott esetben a partnerségi tanács határozattal rendezheti a vitát. Az e cikk (3) bekezdésében 
említett időtartamokat kell alkalmazni. Az ülések helyszínét illetően a szakbizottság vagy adott 
esetben a partnerségi tanács eljárási szabályzata az irányadó.  
 
426 
 8. A konzultációk és különösen a Felek által a konzultációk során közölt, bizalmasnak minősített 
információk és az általuk képviselt álláspontok bizalmasak, és nem sértik a Felek jogait a további 
eljárásokban.  
INST.14. cikk: Választottbírósági eljárás  
1. A panaszos Fél a következő esetekben kérheti választottbíróság létrehozását:  
(a) az ellenérdekű Fél nem válaszol a konzultációra irányuló kérésre annak kézbesítését követő 10 
napon belül;  
(b) a konzultációkra nem kerül sor az INST. 13. cikkének [Konzultációk] (3), (4) vagy (5) 
bekezdésében említett időtartamokon belül;  
(c) a Felek megállapodnak abban, hogy nem folytatnak konzultációkat; vagy  
(d) a konzultációkat köl csönösen elfogadott megoldás elérése nélkül zárták le.  
 2. Választottbíróság létrehozására irányuló kérelmet az ellenérdekű Félhez intézett írásbeli 
kérelem útján kell benyújtani. Kérelmében a panaszos Fél kifejezetten megjelöli a szóban forgó 
intézkedést , és – a panasz jogalapjának egyértelmű bemutatásához elegendő módon – kifejti, hogy 
ez az intézkedés hogyan sérti a vonatkozó rendelkezéseket.  
INST.15. cikk: Választottbíróság létrehozása  
1. A választottbíróság három választottbíróból áll.  
2. A választott bíróság létrehozására irányuló kérelem kézbesítésétől számított legkésőbb 10 
napon belül a Felek konzultálnak a választottbíróság összetételéről való megállapodás céljából.  
3. Ha a Felek a (2) bekezdésben előírt határidőn belül nem jutnak megállapodásra a 
választottbíróság összetételéről, akkor mindegyik Fél a saját INST.27. cikk [A választottbírák 
jegyzéke] szerinti aljegyzékéből kinevez egy választottbírót legkésőbb öt nappal az e cikk (2) 
bekezdésben előírt határidő lejártát követően. Ha valamelyik Fél n em nevezett ki választottbírót az 
aljegyzékéből az említett határidőn belül, a partnerségi tanács felperes által delegált társelnöke 
sorsolás útján, legkésőbb az említett határidő lejártát követően öt nappal kiválaszt egy 
választottbírót annak a Félnek alj egyzékéből, amelyik elmulasztott választottbírót kinevezni. A 
partnerségi tanács felperes által delegált társelnöke a választottbíró sorsolással történő 
kiválasztását átruházhatja.  
4. Ha a Felek az e cikk (2) bekezdésben előírt határidőn belül nem jutnak m egállapodásra a 
választottbíróság elnökéről, a partnerségi tanács felperes által delegált társelnöke legkésőbb az 
említett határidő lejártát követően öt nappal sorsolás útján kiválasztja a választottbíróság elnökét 
az elnökök INST.27. cikk [A választottbír ák jegyzéke] szerinti aljegyzékéből. A partnerségi tanács 
felperes által delegált társelnöke a választottbíróság elnökének sorsolással történő kiválasztását 
átruházhatja.  
5. Amennyiben az e cikk (3) vagy (4) bekezdése szerinti kiválasztásig az INST.27. cik kben [A 
választottbírák jegyzéke] előírt jegyzékek bármelyikét nem állították össze, vagy azok nem 
tartalmaznak elegendő nevet, a választottbírákat sorsolás útján választják ki azon személyek közül, 
 
427 
 akiket valamelyik Fél vagy mindkét Fél hivatalosan javaso lt az INST -X. mellékletnek [Eljárási 
szabályzat] megfelelően.  
6. A választottbíróság létrehozásának időpontja az a nap, amelyen a három választottbíró közül 
az utolsó az INST -X. mellékletnek [Eljárási szabályzat] megfelelően értesítést küld a Feleknek 
kinevezésének elfogadásáról.  
INST.16. cikk: A választottbírákra vonatkozó követelmények  
1. Az összes választottbíró:  
(a) a jog és a nemzetközi kereskedelem terén – többek között a második rész első tárgykörének 
[Kereskedelem] I -VII. címe, VIII. címének negyedik f ejezete [Energia és nyersanyagok] és IX -XII 
címe vagy hatodik tárgyköre [Egyéb rendelkezések] alá tartozó konkrét kérdésekben – vagy a 
jog területén és az e megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás hatálya alá tartozó 
bármely egyéb kérdésben bizonyí tott szakértelemmel rendelkezik, továbbá az elnök esetében 
tapasztalattal rendelkezik a vitarendezési eljárások terén is;  
(b) nem kötődhet egyik Félhez sem, illetve nem fogadhat el azoktól utasítást;  
(c) egyéni minőségében jár el, és nem fogad el utasítást semmilyen szervezettől vagy kormánytól 
a vitarendezéshez kapcsolódó ügyeket illetően; valamint  
(d) megfelel az INST -X. mellékletnek [Magatartási kódex].]  
2. A választottbíró olyan személy, akinek függetlenségéhez nem férhet kétség, aki rendelkezik a 
saját orsz ágában magas bírói tisztségbe történő kinevezéshez szükséges képesítéssel, vagy aki 
elismert szakértelemmel rendelkező jogtudós.  
3. Tekintettel egy adott jogvita tárgyára, a Felek megállapodhatnak abban, hogy eltérnek az (1) 
bekezdés a) pontjában felsorolt  követelményektől.  
INST.17. cikk: A választottbíróság feladatai  
A választottbíróság:  
(a) objektíven értékeli az előtte lévő ügyet, beleértve az ügy tényállásának tárgyilagos értékelését, 
valamint a szóban forgó intézkedések alkalmazhatóságát és azok összeegyez tethetőségét a 
hatálya alá tartozó rendelkezésekkel;  
(b) ítéleteiben és határozataiban megfogalmazza a ténybeli és jogi megállapításokat, valamint az 
általa tett bármely megállapítás mögött meghúzódó okokat; valamint  
(c) rendszeresen konzultál a Felekkel, és megfe lelő lehetőségeket biztosít egy kölcsönösen 
elfogadott megoldás kidolgozásához.  
INST.18. cikk: Feladatmeghatározás  
1. Amennyiben a Felek a választottbíróság létrehozását követően legkésőbb öt nappal nem 
jutnak ettől eltérő megállapodásra, a választottbírós ág feladatmeghatározása a következőkre terjed 
ki: 
 
428 
 „e megállapodás vagy egy kiegészítő megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek 
figyelembevételével megvizsgálni a választottbíróság létrehozására irányuló kérelemben 
említett ügyet, határozni a kérdéses intézk edésnek az INST.10. cikk [Hatály] 
rendelkezéseivel való összeegyeztethetőségéről, és meghozni az INST.20. cikk [A 
választottbíróság határozata] szerinti határozatot”.  
2. Amennyiben a Felek az (1) bekezdésben említettektől eltérő feladatmeghatározásban 
állapodnak meg, az (1) bekezdésben említett határidőn belül értesítik a választottbíróságot az 
elfogadott feladatmeghatározásról.  
INST.19. cikk: Sürgősségi eljárások  
1. Valamely Fél kérésére a választottbíróság legkésőbb a létrehozásától számított 10 napon 
belül határoz az ügy sürgősségéről.  
2. Sürgős esetekben az INST.20. cikkben [A választottbíróság határozata] előírt határidő fele az 
ott előírt határidőnek.   
INST.20. cikk: A választottbíróság határozata  
1.  A választottbíróság a létrehozása után 100 napo n belül időközi jelentést bocsát ki a Felek 
részére. Ha a választottbíróság úgy véli, hogy a fenti határidő nem tartható, a választottbíróság 
elnöke köteles a Feleket írásban értesíteni, jelezve a késedelem okait és az időközi jelentés 
választottbíróság ál tali kibocsátásának tervezett időpontját. A választottbíróság legkésőbb a 
létrehozása után 130 nappal – semmi estre sem ezt követően – időközi jelentést ad ki.  
2. Az időközi jelentés kézbesítésétől számított 14 napon belül a Felek bármelyike írásban 
kérhet i a választottbíróságot, hogy vizsgálja felül az időközi jelentés konkrétan meghatározott 
szempontjait. BÁRMELYIK  Fél észrevételeket tehet a másik Fél kérelmével kapcsolatban a kérelem 
kézbesítésétől számított hat napon belül.  
3. Ha a (2) bekezdésben említ ett határidőn belül nem érkezik be írásbeli kérelem az időközi 
jelentés konkrétan meghatározott szempontjainak felülvizsgálatára, az időközi jelentés a 
választottbíróság határozatává válik.  
4. A választottbíróság a létrehozása után 130 napon belül meghozz a határozatát a Felek 
részére. Amikor a választottbíróság úgy véli, hogy a határidő nem tartható, annak elnöke köteles a 
Feleket írásban értesíteni, jelezve a késedelem okait és a határozat választottbíróság általi 
meghozatalának tervezett időpontját. A vá lasztottbíróság legkésőbb a létrehozása után 160 nappal – 
semmi estre sem ezt követően – meghozza határozatát.  
5. A határozatnak tartalmaznia kell a Felek által az időközi jelentéssel kapcsolatban benyújtott 
bármely írásbeli kérelem megvitatását, és egyért elműen foglalkoznia kell a Felek észrevételeivel.  
6. Az egyértelműség érdekében az INST.17. cikkben [A választottbíróság feladatai], az INST.18. 
cikkben [Feladatmeghatározás], az INST.28. cikkben [A választottbírák leváltása], valamint az 
INST.29. cikk[A választottbíróság ítéletei és határozatai] (1), (3), (4) és (6) bekezdésében említett 
„határozat” vagy „határozatok” úgy értendők, hogy azok a választottbíróság időközi jelentésére is 
vonatkoznak.  
 
429 
 3. fejezet: Megfelelés  
INST.21. cikk: Megfelelőségi intézke dések  
1. Amennyiben a választottbíróság az INST.20. cikk [A választottbíróság határozata] (1) 
bekezdésében említett ítéletében megállapítja, hogy az alperes megszegte az e megállapodásból 
vagy bármely kiegészítő megállapodásból eredő valamely kötelezettség ét, e Fél megteszi a szükséges 
intézkedéseket a választottbíróság határozatával való azonnali megfelelés érdekében, hogy a 
vonatkozó rendelkezéseknek megfeleljen.  
2. Az alperes legkésőbb a határozat meghozataláról számított 30 napon belül értesíti a 
felper est azokról az intézkedésekről, amelyeket a határozatnak való megfelelés érdekében hozott 
vagy meghozni szándékozik.  
INST.22. cikk: Észszerű időtartam  
1. Amennyiben az azonnali teljesítés nem lehetséges, az alperes legkésőbb az INST.20. cikk [A 
választottbíróság határozata] (1) bekezdésében említett határozat kihirdetésétől számított 30 napon 
belül értesíti a felperest az INST.20. cikk [A választottbíróság határozata] (1) bekezdésében említett 
határozatnak való megfeleléshez szükséges észszerű id őtartam hosszáról. A Felek törekednek arra, 
hogy megállapodjanak a megfeleléshez szükséges észszerű időtartam hosszáról.  
2. Amennyiben a Felek nem állapodtak meg az észszerű időtartam hosszáról, a felperes 
legkorábban 20 nappal az (1) bekezdésben említett értesítés kézbesítését követően írásban kérheti, 
hogy az eredeti választottbíróság határozza meg az észszerű időtartam hosszát. A választottbíróság a 
kérelem kézbesítésétől számított 20 napon belül meghozza határozatát a Felek részére.  
3. Az alperes az ész szerű időtartam lejárta előtt legalább egy hónappal írásbeli értesítést küld a 
felperesnek az INST.20. cikk [A választottbíróság határozata] (1) bekezdésében említett határozatnak 
való megfelelés terén elért előrehaladásról.  
4. A Felek megállapodhatnak az  észszerű időtartam meghosszabbításáról.  
INST.23. cikk: Megfelelési felülvizsgálat  
1. Az alperes legkésőbb az észszerű időtartam lejártakor értesíti a felperest minden olyan 
intézkedésről, amelyet az INST.X20. cikk [A választottbíróság határozata] (1) beke zdésében említett 
határozatnak való megfelelés érdekében hozott.  
2. Amennyiben a Felek nem értenek egyet a megfelelés érdekében hozott intézkedések 
meglétével, vagy az intézkedéseknek a vonatkozó rendelkezésekkel való összhangjával kapcsolatban, 
a felpere s írásban kérheti az eredeti választottbíróságtól, hogy döntsön az ügyben. A kérelemben a 
felperes megjelöli a szóban forgó intézkedést, és – a panasz jogalapjának egyértelmű bemutatásához 
elegendő módon – kifejti, hogy ez az intézkedés hogyan sérti a vona tkozó rendelkezéseket. A 
választottbíróság a kérelem kézbesítésétől számított 45 napon belül meghozza határozatát a Felek 
részére.  
INST.24. cikk: Ideiglenes jogorvoslatok  
 
430 
 1. Az alperes a felperes kérésére és a vele folytatott konzultációt követően ideiglen es 
ellentételezésre vonatkozó ajánlatot nyújt be, amennyiben:  
(a) az alperes értesíti a felperest arról, hogy az INST.20. cikk [A választottbíróság határozata] (1) 
bekezdésében említett határozatnak lehetetlen megfelelni; vagy  
(b) az alperes az INST.21. cikkben [Megfelelőségi intézkedések] említett határidőn belül vagy az 
észszerű időtartam lejárta előtt nem küld értesítést a megfelelés érdekében hozott intézkedésekről; 
vagy  
(c) a választottbíróság megállapítja, hogy a megfelelés érdekében nem hoztak inté zkedést, vagy 
a megfelelés érdekében hozott intézkedés nem áll összhangban a vonatkozó rendelkezésekkel.  
2. Az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett feltételek bármelyike esetén a felperes 
írásban értesítheti az alperest arról, hogy fel kívánja függ eszteni a vonatkozó rendelkezések szerinti 
kötelezettségek alkalmazását, ha:  
(a) a felperes úgy határoz, hogy nem nyújt be az (1) bekezdés szerinti kérelmet; vagy  
(b) a Felek az észszerű időtartam lejártától vagy a választottbíróság INST.23. cikk [Megfele lőségi 
felülvizsgálat] szerinti határozatának kihirdetésétől számított 20 napon belül nem állapodnak meg az 
ideiglenes ellentételezésről, ha az (1) bekezdés szerinti kérelmet nyújtanak be.  
Az értesítésben meg kell határozni a kötelezettségek tervezett felf üggesztésének mértékét.  
3.  A kötelezettségek felfüggesztése a következő feltételek mellett történhet:  
(a) a második rész negyedik tárgyköre [A szociális biztonsági rendszerek koordinálása és a rövidtávú 
látogatásokra vonatkozó vízumok], a szociális bizto nsági rendszerek koordinálásáról szóló 
jegyzőkönyv vagy annak mellékletei, vagy az ötödik rész [Uniós programok] szerinti kötelezettségek e 
cikk alapján nem függeszthetők fel;  
(b) Az a) ponttól eltérve, az ötödik rész [Uniós programok] szerinti kötelezetts égek kizárólag akkor 
függeszthetők fel, ha az INST.20. cikk [A választottbíróság határozata] (1) bekezdésében említett 
határozat az ötödik rész [Uniós programok] értelmezésére és végrehajtására vonatkozik;  
(c) az ötödik részen [Uniós programok] kívüli köte lezettségek nem függeszthetők fel, ha az INST.20. 
cikk [A választottbíróság határozata] (1) bekezdésében említett határozat az ötödik rész [Uniós 
programok] értelmezésére és végrehajtására vonatkozik; valamint  
(d) A második rész első tárgykörének II. címe [Szolgáltatások és beruházások] szerinti kötelezettségek 
e cikk alapján nem függeszthetők fel, kivéve, ha az INST.20. cikk [A választottbíróság határozata] (1) 
bekezdésében említett határozat a második rész első tárgykörének II. címe [Szolgáltatások és 
beruházások] szerinti kötelezettségek értelmezésére és végrehajtására vonatkozik.  
4.  Ha valamely Fél tartósan nem fel meg a Felek közötti korábbi megállapodás alapján 
létrehozott választottbíróság határozatának, a másik Fél felfüggesztheti az INST.10. cikk [ Hatály] 
említett rendelkezések szerinti kötelezettségeit. A (3) bekezdés a) pontjában foglalt szabály 
kivételével, a meg nem megfelelés esetén rendelkezésre álló ideiglenes jogorvoslatokra és az ilyen 
intézkedések felülvizsgálatára vonatkozó valamennyi sza bályt a korábbi megállapodás szabályozza.  
 
431 
 5. A kötelezettségek felfüggesztése nem haladhatja meg a rendelkezések megsértése miatt 
bekövetkező hatálytalanítás vagy gyengítés mértékét.  
6. Ha a választottbíróság megállapította a második rész első [Kereskedel em] vagy harmadik 
tárgykörének [Közúti közlekedés] megsértését, a felfüggesztés alkalmazható ugyanazon tárgykör más 
címeire is, amely tekintetében a választottbíróság megállapította a jogsértést, különösen, ha a 
felperes úgy ítéli meg, hogy a felfüggesztés  hatékonyan ösztönözi a megfelelést.  
7. Ha a választottbíróság megállapította a második rész második tárgykörének [Légi közlekedés] 
megsértését:  
(a) a felperesnek először ugyanazon címben foglalt kötelezettségek felfüggesztését kell kérnie, amely 
tekintet ében a választottbíróság megállapította a jogsértést;  
(b) ha a felperes úgy ítéli meg, hogy nem megvalósítható vagy nem hatékony a kötelezettségek 
felfüggesztése ugyanazon cím vonatkozásában, amely tekintetében a választottbíróság 
megállapította a jogsérté st, kérheti az ugyanazon tárgykörbe tartozó más címekben szereplő 
kötelezettségek felfüggesztését.  
8. Ha a választottbíróság megállapította a második rész első tárgykörének [Kereskedelem], 
második tárgykörének [Légi közlekedés], harmadik tárgykörének [Közú ti közlekedés], vagy ötödik 
tárgykörének [Halászat] megsértését, és a felperes úgy ítéli meg, hogy a körülmények eléggé 
súlyosak, és nem megvalósítható vagy nem hatékony a kötelezettségek felfüggesztése ugyanazon 
tárgykör vonatkozásában, amely tekintetében  a választottbíróság megállapította a jogsértést, kérheti 
az egyéb vonatkozó rendelkezések szerinti kötelezettségek felfüggesztését.  
9. A (7) bekezdés b) pontja és a (8) bekezdés szerinti esetben a felperes megindokolja döntését.  
10. A felperes a (2) beke zdésben említett értesítés kézbesítésétől számított 10 nap elteltével 
felfüggesztheti a kötelezettségeket, kivéve, ha az alperes a (11) bekezdés szerinti kérelmet nyújtott 
be. 
11. Ha az alperes úgy véli, hogy a kötelezettségek felfüggesztésének bejelentett  mértéke 
meghaladja a rendelkezések megsértése miatt bekövetkező hatálytalanítás vagy gyengítés mértékét, 
vagy hogy nem tartották be a (7) bekezdés b) pontjában, a (8) bekezdésben vagy a (9) bekezdésben 
foglalt elveket és eljárásokat, a (10) bekezdésben me ghatározott 10 napos határidő lejárta előtt 
írásban kérelmezheti az eredeti választottbíróságtól, hogy hozzon döntést az ügyben. A 
választottbíróság a kérelem dátumától számított 30 napon belül meghozza döntését a Felek részére 
a kötelezettségek felfüggesz tésének mértékéről. A választottbíróság döntéshozataláig a 
kötelezettségek nem függeszthetők fel. A kötelezettségek felfüggesztésének összhangban kell lennie 
ezzel a határozattal.  
12.  A 11. cikk szerint eljáró választottbíróság nem a felfüggesztendő kötel ezettségek jellegét 
vizsgálja, hanem azt határozza meg, hogy e felfüggesztés mértéke meghaladja -e a jogsértés által 
okozott hatálytalanításnak vagy gyengítésnek megfelelő szintet. Ha azonban ha választottbíróság elé 
utalt ügy magában foglalja azt a panaszt , miszerint nem tartották be a (7) bekezdés b) pontjában, a 
(8) bekezdésben vagy a (9) bekezdésben foglalt elveket és eljárásokat, a választottbíróság 
megvizsgálja ezt a panaszt. Amennyiben a választottbíróság megállapítja, hogy az említett elveket és 
eljárásokat nem tartották be, a felperes azokat az (7) bekezdés b) pontjával, a (8) bekezdéssel és a 
(9) bekezdéssel összhangban alkalmazza azokat. A felek a választottbíróság határozatát véglegesnek 
 
432 
 fogadják el, és nem kérelmeznek második választottbírósági e ljárást. Ez a bekezdés semmilyen 
körülmények között nem késleltetheti azt az időpontot, amelytől kezdve a felperes jogosult 
felfüggeszteni az e cikk szerinti kötelezettségeit.  
13. A kötelezettségek felfüggesztése vagy az e cikkben említett ellentételezés ideiglenes és nem 
alkalmazható az alábbiakat követően:  
(a)  a Felek az INST.31. cikk [Kölcsönösen elfogadott megoldás] értelmében kölcsönösen 
elfogadtak egy megoldást;  
(b)  a Felek megállapodtak abban, hogy a megfelelés érdekében hozott intézkedésnek 
kösz önhetően az alperes megfelel a vonatkozó rendelkezéseknek; vagy  
(c) a választottbíróság által a vonatkozó rendelkezésekkel összeegyeztethetetlennek ítélt, a 
megfelelés érdekében hozott intézkedéseket visszavonták vagy módosították annak érdekében, 
hogy az alperes megfeleljen az említett rendelkezéseknek.  
 
INST.25. cikk: Az ideiglenes jogorvoslatok elfogadását követően a megfelelés céljából hozott 
intézkedések felülvizsgálata  
1. Az alperes értesíti a felperest minden olyan intézkedésről, amelyet a megfelelés érdekében a 
kötelezettségek felfüggesztését vagy az ideiglenes ellentételezés alkalmazását követően hozott. A (2) 
bekezdésben szereplő esetek kivételével a felperes az értesít és kézbesítésétől számított 30 napon 
belül véget vet a kötelezettségek felfüggesztésének. Azokban az esetekben, amikor ellentételezés 
alkalmazására került sor, a (2) bekezdésben szereplő esetek kivételével az alperes a megfelelésről 
szóló értesítés kézbesí tésétől számított 30 napon belül megszüntetheti az ilyen ellentételezés 
alkalmazását.  
2. Amennyiben a Felek az értesítés kézbesítésétől számított 30 napon belül nem állapodnak 
meg arról, hogy a bejelentett intézkedés szerint az alperes megfelel -e a vonatk ozó 
rendelkezéseknek, a felperes írásban felkéri az eredeti választottbírói testületet, hogy hozzon 
döntést az ügyben. A választottbíróság a kérelem kézbesítésétől számított 46 napon belül meghozza 
döntését a Felek részére. Amennyiben a választottbíróság ú gy határoz, hogy a megfelelés érdekében 
tett intézkedés megfelel a vonatkozó rendelkezéseknek, a kötelezettségek felfüggesztése vagy – 
adott esetben – az ellentételezés megszűnik. Adott esetben a kötelezettségek felfüggesztésének 
vagy az ellentételezésnek a mértékét a választottbíróság határozatának fényében kell kiigazítani.  
4. fejezet: Közös eljárási rendelkezések  
INST.26. cikk: Az információ beérkezése  
1. Valamelyik Fél kérésére vagy saját kezdeményezésére a választottbíróság kérheti a Felektől a 
szükség esnek és megfelelőnek ítélt lényeges információkat. A Felek gyors és teljes körű választ adnak 
a választottbíróság minden ilyen információszolgáltatási kérésére.  
2. Valamelyik Fél kérésére vagy saját kezdeményezésére a választottbíróság bármilyen 
megfelelő nek ítélt információt kérhet bármilyen forrásból. A választottbíróság ezenkívül az általa 
 
433 
 megfelelőnek ítélt módon és adott esetben a Felek által megállapított feltételek mellett szakértők 
véleményét is kérheti.  
3. A választottbíróság az INST -X. mellékletn ek [Eljárási szabályzat] megfelelően megvizsgálja az 
egyik Fél természetes személyei vagy az egyik Fél területén letelepedett jogi személyek amicus 
curiae beadványait.  
4. A választottbíróság által e cikk alapján megszerzett információkat a Felek rendelkezé sére kell 
bocsátani, és a Felek észrevételeket nyújthatnak be az említett információkkal kapcsolatban a 
választottbírósághoz.  
INST.27. cikk: A választottbírák jegyzéke  
1. A partnerségi tanács legkésőbb az e megállapodás hatálybalépését követő 180 napon bel ül 
összeállítja azon személyek jegyzékét, akik az e megállapodás vagy annak kiegészítő megállapodásai 
hatálya alá tartozó konkrét ágazatokban szakértelemmel rendelkeznek, és akik hajlandók és képesek 
választottbíróság tagjaként szolgálni. A jegyzék legaláb b 15 személyt tartalmaz, és három 
aljegyzékből áll:  
(a) egy aljegyzék, amelyet az Unió javaslatai alapján állítottak össze;  
(b) egy aljegyzék, amelyet az Egyesült Királyság javaslatai alapján állítottak össze; valamint  
(c) egy aljegyzék azon személyekről, akik egyik  Félnek sem állampolgárai, és akik a 
választottbíróság elnöki tisztségét töltik be.  
Minden egyes aljegyzéken legalább öt személy szerepel. A partnerségi tanácsnak biztosítania kell, 
hogy a jegyzéken mindig szerepeljen legalább ennyi személy.  
2. A partnersé gi tanács további jegyzékeket állíthat össze az e megállapodás vagy annak 
bármely kiegészítő megállapodása hatálya alá tartozó konkrét ágazatokban szakértelemmel 
rendelkező személyekről. A Felek egyetértésével e további jegyzékek felhasználhatók a 
választo ttbíróságnak az INST.15. cikk [Választottbíróság létrehozása] (3) és (5) bekezdésében 
meghatározott eljárással összhangban történő összeállítására. A további jegyzékek két aljegyzékből 
állnak:  
(a) egy aljegyzék, amelyet az Unió javaslatai alapján állítottak ös sze; valamint  
(b) egy aljegyzék, amelyet az Egyesült Királyság javaslatai alapján állítottak össze.  
3. Az (1) és a (2) bekezdésben említett jegyzék nem tartalmazhat olyan személyeket, akik az 
uniós intézmények, illetve valamely tagállam kormányának vagy az Egy esült Királyság kormányának 
tagjai, tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai.  
INST.28. cikk: A választottbírák leváltása  
Ha az e cím szerinti vitarendezési eljárások során egy választottbíró nem tud részt venni, visszalép 
vagy le kell váltani, mert nem felel  meg a magatartási kódex követelményeinek, az INST.15. cikkben 
[Választottbíróság létrehozása] meghatározott eljárást kell alkalmazni. A határozat vagy ítélet 
 
434 
 kihirdetésének határidejét meg kell hosszabbítani az új választottbíró kinevezéséhez szükséges 
időtartamra.  
INST.29. cikk: A választottbíróság ítéletei és határozatai  
1. A választottbíróság tanácskozásait bizalmasan kell kezelni. A választottbíróság minden 
erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy konszenzussal fogalmazza meg a határozatait és hozza 
meg az ítéleteit. Ha ez nem lehetséges, a választottbíróság többségi szavazással határoz. A 
választottbírák eltérő véleményeit semmiképpen sem fedik fel.  
2. A választottbíróság határozatai és ítéletei kötelezők az Unióra és az Egyesült Királyságra 
nézve. A  jelentések és ítéletek nem keletkeztetnek jogokat vagy kötelezettségeket természetes vagy 
jogi személyek tekintetében.  
3. A választottbíróság határozatai és ítéletei nem bővíthetik, illetve nem korlátozhatják a Felek 
e megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás szerinti jogait és kötelezettségeit.  
4. Az egyértelműség érdekében a választottbíróság nem rendelkezik hatáskörrel az e 
megállapodást vagy bármely kiegészítő megállapodást állítólagosan sértő intézkedés valamely Fél 
belső joga szerinti jogszer űségének megállapítására. A választottbíróság által a Felek közötti vita 
eldöntésekor tett egyetlen megállapítás sem köti a Felek hazai bíróságait az adott Fél belső jogának 
értelmét illetően.  
4A. Az egyértelműség érdekében a Felek bíróságai nem rendelkezn ek joghatósággal a Felek 
között e megállapodás alapján felmerülő viták rendezésére.  
5. A választottbíróság határozatait és ítéleteit mindegyik Fél nyilvánosan hozzáférhetővé teszi, 
a bizalmas információk védelme mellett.  
6. A Felek által a választottbírós ág elé terjesztett információkat az INST -X. MELLÉKLETBEN 
[Eljárási szabályzat] megállapított titoktartási szabályokkal összhangban kell kezelni.  
INST.30. cikk: A választottbírósági eljárás felfüggesztése és befejezése  
A Felek együttes kérelmére a választottbíróság bármikor felfüggeszti a munkáját a Felek által 
megállapított, tizenkét egymást követő hónapot meg nem haladó időtartamra. A Felek együttes 
írásbeli kérelmére a választottbíróság a felfüggesztési időszak vége előtt, illetve az egyik Fél ír ásbeli 
kérelmére a felfüggesztési időszak lejártakor folytatja a munkáját. A kérelmező Fél ennek 
megfelelően értesíti a másik Félt. Amennyiben valamely Fél a felfüggesztési időtartam lejártakor 
nem kérelmezi a választottbíróság munkájának folytatását, a vá lasztottbíróság felhatalmazása 
hatályát veszti, és a vitarendezési eljárás lezárul. A választottbíróság munkájának felfüggesztése 
esetén a vonatkozó időtartamok ugyanannyi idővel meghosszabbodnak, mint amennyi ideig a 
választottbíróság munkája szünetelt.  
INST.31. cikk: Kölcsönösen elfogadott megoldás  
5. A Felek bármikor kölcsönösen elfogadott megoldást találhatnak az INST.10. cikkben [Hatály] 
említett vitákra.  
 
 
435 
 6. Amennyiben a Felek kölcsönösen elfogadható megoldást találnak a testület eljárása során, a 
Felek kö zösen értesítik az ilyen megoldásról a választottbíróság elnökét. Az értesítéssel a 
választottbírósági eljárás lezárul.  
 
7. A megállapodás elfogadására a partnerségi tanács határozatával kerülhet sor. A kölcsönösen 
elfogadott megoldásokat nyilvánosan hozzáfér hetővé kell tenni. A nyilvánosságra hozott változat 
nem tartalmazhat olyan információt, amelyet valamely Fél bizalmasként jelölt meg.  
 
8. Az egyes Felek a megállapított határidőn belül megteszik a kölcsönösen elfogadott megoldás 
végrehajtásához szükséges int ézkedéseket.  
 
9. A végrehajtó Fél legkésőbb a megállapított határidő lejártának időpontjáig írásban 
tájékoztatja a másik Felet minden olyan intézkedésről, amelyet a kölcsönösen elfogadott megoldás 
végrehajtása érdekében hozott.  
INST.32. cikk: Időtartamok  
1. Az e címben meghatározott valamennyi időtartamot napokban kell számítani, annak a 
cselekménynek a bekövetkezését követő naptól kezdődően, amellyel kapcsolatosan az időtartamot 
alkalmazzák.  
2. Az e címben foglalt valamennyi időtartam a Felek kölcsönös megegyezésével módosítható.  
3. A választottbíróság bármikor javasolhatja a Feleknek az e címben hivatkozott időtartamok 
módosítását, javaslata indokainak feltüntetésével.  
INST.34. cikk: Költségek  
1. A választottbírósági eljárásban való részvételből eredő költségek esetében mindegyik Fél 
viseli saját költségeit.  
2. A Felek közösen és egyenlő mértékben megosztják a szervezési ügyekből eredő költségeket, 
ideértve a választottbíróság tagjainak fizeten dő díjazást és kiadásokat. A választottbírák díjazása 
összhangban van az INST -X. MELLÉKLETTEL [Eljárási szabályzat].  
INST.34A. cikk: Mellékletek  
1. Az e címben meghatározott vitarendezési eljárásokra az INST -X. MELLÉKLETBEN [Eljárási 
szabályzat] meghatároz ott eljárási szabályzat az irányadó, és azokat az INST -X. MELLÉKLETTEL 
[Magatartási kódex] összhangban kell lefolytatni.  
2. A partnerségi tanács módosíthatja az INST -X. MELLÉKLETET [Eljárási szabályzat] és az INST -X. 
MELLÉKLETET [Magatartási kódex].  
5. fejezet: Az egyoldalú intézkedésekre vonatkozó különös rendelkezések  
 
436 
 INST.34B. cikk: A korrekciós intézkedésekre és az egyensúly helyreállítására vonatkozó különleges 
eljárások  
1. A második rész első tárgyköre XI. címének [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható 
fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek] 3. fejezete [Támogatások ellenőrzése] 3.12. cikkének 
[Korrekciós intézkedések], valamint 9. fejezete [Intézményi kérdések] 9.4. cikke [Az egyensúly 
helyreállítása] (2) és (3) bekezdésének alkalm azásában, ez a cím az e cikkben meghatározott 
módosításokkal alkalmazandó.  
2. Az INST.15. cikktől [Választottbíróság létrehozása] és az INST -X. melléklettől [A 
vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat] eltérve, ha a Felek két napon belül nem jutnak 
meg állapodásra a választottbíróság összetételéről, a partnerségi tanács felperes által delegált 
társelnöke legkésőbb a kétnapos időszak lejártát követően egy nappal sorsolás útján kiválaszt egy 
választottbírót mindegyik Fél aljegyzékéből, és sorsolással kivál asztja a választottbíróság elnökét az 
elnökök INST.27. cikk [A választottbírák jegyzéke] szerint létrehozott aljegyzékéből. A partnerségi 
tanács felperes által delegált társelnöke a választottbíró vagy elnök sorsolással történő kiválasztását 
átruházhatja. Minden személy a kijelöléséről szóló értesítés időpontjától számított két napon belül 
megerősíti rendelkezésre állását mindkét fél felé. Az INST -X. melléklet [A vitarendezésre irányadó 
eljárási szabályzat] 10. szabályában említett szervezeti ülésre választ ottbíróság létrehozásától 
számított 2 napon belül kerül sor.       
3. Az INST -X. melléklet [A vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat] 11. szabályától eltérve, a 
felperes legkésőbb a választottbíróság létrehozásától számított hét napon belül benyújtja írásbeli 
beadványát. Az alperes legkésőbb a felperes írásbeli beadványának kézhezvételétől számított hét 
napon belül benyújtja írásbeli beadványát. A választottbíróság szükség szerint a vitarendezési eljárás 
bármely egyéb releváns határidejét kiigazítja a jelentés kellő időben történő kiadása érdekében.       
4.  Az INST.20. cikk [A választottbíróság határozata] nem alkalmazandó, és az e címben szereplő 
határozatra való hivatkozásokat  
(a) a XI. cím [A nyílt és tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést e lősegítő egyenlő 
versenyfeltételek] 3. fejezete [Támogatások ellenőrzése] 3.12. cikkének [Korrekciós 
intézkedések] (10) bekezdésében; vagy  
(b) 9.4. cikke [Az egyensúly helyreállítása] (3) bekezdésének c) pontjában említett határozatként kell 
érteni.      
5. Az INST.23. cikk [Megfelelőségi felülvizsgálat] (2) bekezdésétől eltérve, a választottbíróság a 
kérelem kézbesítésétől számított 30 napon belül meghozza határozatát a Felek részére.  
INST.34C. cikk: A kötelezettségek felfüggesztése az LPFS.3.12. cikk (12) bek ezdésének, a FISH.9. cikk 
(5) bekezdésének, valamint a FISH.14. cikk (7) bekezdésének alkalmazásában  
1. A kötelezettségek felfüggesztésének mértéke nem haladja meg az e megállapodáson vagy 
valamely kiegészítő megállapodáson alapuló előnyök azon hatálytalan ításának vagy gyengítésének 
mértékét, amely a korrekciós intézkedések hatálybalépésének napjától a választottbírósági határozat 
meghozatalának napjáig alkalmazott korrekciós intézkedések közvetlen következményeként valósul 
meg.  
 
437 
 2. A kötelezettségek felfügg esztésének a felperes által kért mértékének és a kötelezettségek 
felfüggesztése választottbíróság által meghatározott mértékének a közvetlenül korrekciós intézkedés 
alkalmazásából eredő és konkrét árukat, szolgáltatókat, befektetőket vagy más gazdasági 
szereplőket érintő hatálytalanítást vagy gyengítést igazoló tényeken kell alapulnia, és nem 
támaszkodhat puszta állításokra, feltételezésekre vagy távoli lehetőségekre.  
3. A hatálytalanított vagy gyengített előnyök felperes által kért vagy a választottbíróság  által 
meghatározott mértéke:  
(a) nem tartalmaz büntető jellegű kártérítést, kamatot vagy nyereségtől vagy üzleti lehetőségekből 
származó feltételezett elesést;  
(b) csökkentendő az érintett szereplők vagy az érintett Fél által már kapott bármely előzetes 
vámvissz atérítéssel, kártérítéssel vagy más formájú ellentételezéssel; valamint  
(c) nem terjed ki a hatálytalanításhoz vagy gyengítéshez az érintett Fél vagy bármely olyan személy 
vagy jogalany szándékos vagy gondatlan cselekedetével vagy mulasztásával okozott 
hozzájá rulásra, akivel szemben a kötelezettségek tervezett felfüggesztése alapján korrekciót 
igényeltek.   
INST.34D. cikk:  A helyreállítási, korrekciós, kompenzációs és védintézkedésekre vonatkozó feltételek  
Ha valamely Fél intézkedést hoz a második rész első tá rgyköre [Kereskedelem] XI. címe [A nyílt és 
tisztességes versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek] kilencedik 
fejezete [Intézményi kérdések] harmadik fejezetének [Támogatások ellenőrzése] 3.12. cikke 
[Korrekciós intézkedések ] vagy 9.4. cikke [Az egyensúly helyreállítása], harmadik tárgykörének 
[Közúti közlekedés] ROAD.11. cikke [Korrekciós intézkedések], ötödik tárgykörének FISH.9. cikke 
[Kompenzációs intézkedések a hozzáférés visszavonása vagy csökkentése esetén] vagy FISH.1 4. cikke 
[Korrekciós intézkedések és vitarendezés] vagy hatodik része III. címének INST.36. cikke 
[Biztosítékok] alapján, ez az intézkedése kizárólag az INST.10. cikk [Hatály] értelmében vett 
vonatkozó rendelkezések tekintetében alkalmazható, és értelemsze rűen megfelel INST.24. cikk 
[Ideiglenes jogorvoslatok] (3) bekezdésben foglalt feltételeknek.      
 
II. CÍM: AZ EGYÜTTMŰ KÖDÉS ALAPJA  
COMPROV.4. cikk: Demokrácia, jogállamiság és emberi jogok   
1. A Felek továbbra is fenntartják a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben 
tartásának közös értékeit és elveit, amelyek hazai és nemzetközi politikáik alapját képezik. E 
tekintetben a Felek megerősítik, hogy tiszteletben tartják az Emberi  Jogok Egyetemes Nyilatkozatát 
és azokat a nemzetközi emberi jogi szerződéseket, amelyeknek részes felei.  
2. A Felek előmozdítják az ilyen közös értékeket és elveket a nemzetközi fórumokon. A Felek 
együttműködnek ezen értékek és elvek előmozdítása során, többek között harmadik országokkal 
vagy harmadik országokban is.  
COMPROV.5. cikk: Az éghajlatváltozás elleni küzdelem   
1. A Felek úgy vélik, hogy az éghajlatváltozás egzisztenciális fenyegetést jelent az emberiségre 
nézve, és újból megerősítik az e fenyege tésre adott globális válasz megerősítése iránti 
elkötelezettségüket. Az Unió és az Egyesült Királyság bel - és külpolitikáját az ember által okozott 
 
438 
 éghajlatváltozás elleni küzdelem inspirálja, amely folyamatot az ENSZ Éghajlatváltozási 
Keretegyezménye (UNF CCC) és különösen az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye 
Feleinek Konferenciája 21. ülésén elfogadott Párizsi Megállapodás (a továbbiakban: a Párizsi 
Megállapodás) részletez. Ennek megfelelően a Felek tiszteletben tartják a Párizsi Megállap odást és 
az UNFCCC által létrehozott eljárást, és tartózkodnak minden olyan tevékenységtől vagy 
mulasztástól, amely lényegesen meghiúsítaná a Párizsi Megállapodás céljait.  
2. A Felek a nemzetközi fórumokon támogatják az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, t öbbek 
között azáltal, hogy más országokat és régiókat magasabb szintű üvegházhatásúgázkibocsátás -
csökkentésre irányuló célok kitűzésére ösztönöznek.  
COMPROV.6. cikk: A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelem  
1. A Felek úgy vélik, hogy a nemzetk özi stabilitást és biztonságot veszélyeztető tényezők közül 
az egyik legfenyegetőbb a tömegpusztító fegyverek (WMD) és hordozóeszközeik állami és nem 
állami szereplők körében való elterjedése.  Ezért a Felek megállapodnak abban, hogy a leszerelésről 
és a t ömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló nemzetközi szerződések és 
megállapodások alapján fennálló, valamint egyéb vonatkozó nemzetközi kötelezettségeik teljes 
mértékű teljesítése és nemzeti végrehajtása révén együttműködnek, és hozzá járulnak a 
tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez.  
2. A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy együttműködnek és közreműködnek a 
tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemben a következők ré vén:  
(a) lépéseket tesznek valamennyi egyéb vonatkozó nemzetközi jogi eszköz aláírása, megerősítése 
vagy adott esetben az azokhoz való csatlakozás, illetve azok teljes körű végrehajtása 
érdekében; valamint  
(b) hatékony nemzeti exportellenőrzési rendszert hoznak l étre, ellenőrzik a tömegpusztító 
fegyverekkel kapcsolatos áruk exportját és tranzitját, beleértve a kettős felhasználású 
technológiák esetében a tömegpusztító fegyverként való végfelhasználás ellenőrzését, 
valamint hatékony szankciókat helyeznek kilátásba az exportellenőrzés megsértése esetére.  
3. A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres párbeszédet alakítanak ki e kérdésekről.  
COMPROV.7. cikk: Kézi - és könnyűfegyverek és egyéb hagyományos fegyverek   
1. A Felek elismerik, hogy a kézi - és könnyűfegyverek , valamint az azokhoz szükséges lőszerek 
tiltott gyártása, szállítása és forgalmazása, továbbá túlzott felhalmozása, helytelen kezelése, nem 
megfelelően védett készletei és ellenőrizetlen elterjedése továbbra is komoly fenyegetést jelentenek 
a békére és a nemzetközi biztonságra.  
2. A Felek megállapodnak abban, hogy tiszteletben tartják és teljes mértékben végrehajtják a 
kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmének 
kezelésével kapcsolatos, a hatályos nemzetközi meg állapodások és az ENSZ Biztonsági Tanácsának 
határozatai alapján rájuk háruló kötelezettségeket, valamint az e területen alkalmazandó nemzetközi 
jogi okmányok – köztük a SALW tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, 
leküzdéséről és megszünteté séről szóló ENSZ cselekvési program – keretében vállalt vonatkozó 
kötelezettségeiket.  
3. A Felek elismerik azoknak a nemzeti ellenőrzőrendszereknek a jelentőségét, amelyek a 
hagyományos fegyverek meglévő nemzetközi normákkal összhangban történő átadásának az 
 
439 
 ellenőrzésére irányulnak. A Felek elismerik annak fontosságát, hogy az ilyen ellenőrzésekre 
felelősségteljes módon kerüljön sor, és azt is, hogy ezek az ellenőrzések hozzájárulnak a nemzetközi 
és a regionális békéhez, biztonsághoz és stabilitáshoz, az e mberi szenvedés enyhítéséhez, valamint a 
hagyományos fegyverek tiltott célokra történő felhasználásának a megakadályozásához.  
4. A Felek e tekintetben vállalják, hogy maradéktalanul végrehajtják a Fegyverkereskedelmi 
Szerződést és együttműködnek egymással a Szerződés keretében, többek között a 
Fegyverkereskedelmi Szerződés egyetemessé tételének az előmozdításában és annak elősegítésében 
is, hogy a Szerződést az összes ENSZ -tagállam teljes körűen végrehajtsa.  
5. A Felek ezért megállapodnak a hagyományos fegy verek nemzetközi kereskedelmének 
szabályozására, illetve e szabályozás javítására, továbbá a fegyverek tiltott kereskedelmének 
megelőzésére, üldözésére és megszüntetésére irányuló erőfeszítéseik összehangolásában.  
6. A Felek megállapodnak abban, hogy rend szeres párbeszédet alakítanak ki e kérdésekről.  
COMPROV.8. cikk: A nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb bűncselekmények   
1. A Felek újólag megerősítik, hogy az egész nemzetközi közösséget érintő legsúlyosabb 
bűncselekmények nem maradhatnak büntetlenül , az ellenük való hatékony eljárást nemzeti szinten 
hozott intézkedésekkel és a nemzetközi együttműködés fokozásával kell biztosítani, bevonva a 
Nemzetközi Büntetőbíróságot is. A Felek megállapodnak abban, hogy teljes mértékben támogatják a 
Nemzetközi Bünt etőbíróság Római Statútumának, valamint a hozzá kapcsolódó eszközöknek az 
egyetemességét és integritását.  
2. A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres párbeszédet alakítanak ki e kérdésekről.  
COMPROV.9. cikk: Terrorizmus elleni küzdelem  
1. A Felek kétol dalú, regionális és nemzetközi szinten együttműködnek a terrorcselekmények 
valamennyi formájának és megnyilvánulásának megelőzése és az azokkal szembeni küzdelem 
érdekében, tiszteletben tartva a nemzetközi jogot, ezen belül adott esetben a terrorizmus elle ni 
küzdelemmel kapcsolatos nemzetközi megállapodásokat, a nemzetközi humanitárius jogot és az 
emberi jogok nemzetközi jogát, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányának alapelveit.  
2. A Felek fokozzák a terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott együttműködést, beleértve 
az erőszakos szélsőségesség és a terrorizmus finanszírozásának megelőzését és leküzdését közös 
biztonsági érdekeik előmozdítása céljából, figyelembe véve az Egyesült Nemzetek terrorizmus elleni 
globális stratégiáját és az Egyesült  Nemzetek Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozatait, a 
büntetőügyekben folytatott bűnüldözési és igazságügyi együttműködés, valamint a hírszerzési 
információk cseréjének sérelme nélkül.  
3. A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres párbeszédet alakíta nak ki e kérdésekről. E 
párbeszéd célja többek között az alábbiak előmozdítása és megkönnyítése:  
(a) a terrorfenyegetésre vonatkozó értékelések megosztása;  
(b) a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos bevált módszerek és szakismeret cseréje;  
(c) operatív együtt működés és információcsere; valamint  
(d) többoldalú szervezetek keretében folytatott együttműködéssel kapcsolatos cserék.  
 
440 
 COMPROV.10. cikk: A személyes adatok védelme  
1. A Felek megerősítik elkötelezettségüket a személyes adatok magas szintű védelmének 
biztosítása mellett. Törekednek arra, hogy együttműködjenek a magas szintű nemzetközi szabványok 
előmozdítása érdekében.  
2. A Felek elismerik, hogy a magánszemélyeknek jogu k van személyes adataik és magánéletük 
védelméhez, és az ezzel kapcsolatos magas szintű normák elősegítik a digitális gazdaság iránti 
bizalmat és a kereskedelem fejlődését, valamint a hatékony bűnüldözési együttműködés 
kulcsfontosságú eszközei. E célból a Felek vállalják, hogy saját vonatkozó jogszabályaik és egyéb 
rendelkezéseik keretében egyaránt tiszteletben tartják az e megállapodásban e joggal kapcsolatban 
vállalt kötelezettségeiket.  
3. A Felek – vonatkozó jogszabályaik és egyéb rendelkezéseik tisztele tben tartása mellett – két- 
és többoldalú szinten együttműködnek egymással. Az együttműködés adott esetben magában 
foglalhatja a párbeszédet, a szakismeret cseréjét és a végrehajtással kapcsolatos együttműködést a 
személyes adatok védelme tekintetében.  
4. Amennyiben e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás személyes adatok 
továbbításáról rendelkezik, az adattovábbításra az átadó Fél személyes adatok nemzetközi 
továbbítására vonatkozó szabályaival összhangban kerül sor. Az egyértelműség érdekében  e 
bekezdés nem érinti e megállapodás személyes adatok továbbítására vonatkozó különös 
rendelkezéseinek, különösen a DIGIT.7. cikk [A személyes adatok és a magánélet védelme], a 
LAW.GEN.4 cikk [A személyes adatok védelme], valamint a hatodik rész [Vitarend ezés] I. címének 
alkalmazását. Szükség esetén mindegyik Fél megtesz mindent annak érdekében, hogy – a személyes 
adatok nemzetközi továbbítására vonatkozó szabályainak tiszteletben tartása mellett – létrehozzák a 
személyes adatok továbbításához szükséges bi ztosítékokat, figyelembe véve a partnerségi tanácsnak 
az INST.1. cikk [Partnerségi tanács] (4) bekezdése h) pontja alapján megfogalmazott ajánlásait.  
COMPROV.11. cikk: Globális együttműködés közös érdekű gazdasági, környezeti és társadalmi 
kérdésekben  
1. A Felek elismerik annak fontosságát, hogy a közös érdekű gazdasági, környezeti és 
társadalmi kérdésekben globális együttműködést folytassanak. Amennyiben közös érdekük, 
előmozdítják a közös problémák többoldalú megoldását.  
2. Döntéshozatali autonómiájuk meg őrzése mellett és e megállapodás vagy bármely kiegészítő 
megállapodás egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül a Felek törekednek arra, hogy 
együttműködjenek az olyan aktuális és felmerülő közös érdekű globális kérdésekben, mint a béke és 
biztonság, az éghajl atváltozás, a fenntartható fejlődés, a határokon átnyúló szennyezés, a 
környezetvédelem, a digitalizáció, a népegészségügy és a fogyasztóvédelem, az adózás, a pénzügyi 
stabilitás, valamint a szabad és tisztességes kereskedelem és beruházás. E célból töreke dnek arra, 
hogy folyamatos és hatékony párbeszédet tartsanak fenn, és összehangolják álláspontjaikat azokban 
a multilaterális szervezetekben és fórumokon, amelyekben a Felek részt vesznek, mint például az 
Egyesült Nemzetek Szervezete, a G7 -csoport és a G20 -csoport, a Gazdasági Együttműködési és 
Fejlesztési Szervezet, a Nemzetközi Valutaalap, a Világbank és a Kereskedelmi Világszervezet.  
COMPROV.12. cikk: Alapvető elemek   
A 4. cikk (1) bekezdése [Demokrácia, jogállamiság és emberi jogok], az 5. cikk (1) beke zdése [Az 
éghajlatváltozás elleni küzdelem] és a 6. cikk (1) bekezdése [A tömegpusztító fegyverek elterjedése 
elleni küzdelem] az e megállapodással és a kiegészítő megállapodásokkal létrehozott partnerség 
alapvető elemeit képezik.  
 
441 
 III. CÍM: A KÖTELEZE TTSÉ GEK ÉS A VÉDINTÉZKED ÉSEK TELJESÍTÉSE  
INST.35. cikk: Alapvető elemként meghatározott kötelezettségek teljesítése  
1. Ha valamelyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél súlyos és lényeges mulasztást követett el a 
COMPROV.12. cikkben [Alapvető elemek] alapvető  elemként meghatározott kötelezettségek 
teljesítésében, dönthet úgy, hogy teljesen vagy részben felmondja vagy felfüggeszti e megállapodás 
vagy bármely kiegészítő megállapodás alkalmazását.  
2. Ezt megelőzően az e cikk alkalmazására hivatkozó Fél felkéri a partnerségi tanácsot, hogy 
haladéktalanul üljön össze azzal a céllal, hogy megfelelő időben kölcsönösen elfogadható megoldást 
találjon. Amennyiben a partnerségi tanácshoz benyújtott kérelem időpontjától számított 30 napon 
belül nem sikerül kölcsönösen elfo gadható megoldást találni, a Fél meghozhatja az (1) bekezdésben 
említett intézkedéseket.  
3. Az (1) bekezdésben említett intézkedéseket a nemzetközi jog teljes körű tiszteletben 
tartásával kell meghozni, és azoknak arányosaknak kell lenniük. Elsőbbséget élv eznek azok az 
intézkedések, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás és a kiegészítő megállapodások 
működését.  
4. A Felek úgy vélik, hogy ahhoz, hogy egy helyzet a COMPROV.12. cikkben [Alapvető elemek] 
alapvető elemként meghatározott kötelezettségek te ljesítésében súlyos és lényeges mulasztásnak 
minősüljön, annak súlyának és jellegének kivételesnek kell lennie, amely veszélyezteti a békét és a 
biztonságot, vagy nemzetközi következményekkel jár. Az egyértelműség érdekében e cikk 
alkalmazásában minden oly an cselekmény vagy mulasztás, amely érdemben meghiúsítja a Párizsi 
Megállapodás tárgyát és célját, súlyos és lényeges mulasztásnak minősül.  
INST.36. cikk: Védintézkedések  
1.            Súlyos és valószínűsíthetően tartósan fennálló gazdasági, társadalmi va gy környezeti, 
ágazati vagy regionális jellegű nehézségek esetén – beleértve a halászati tevékenységekkel és a 
halászattól függő közösségekkel kapcsolatos nehézségeket is – az érintett Fél egyoldalúan megfelelő 
védintézkedéseket tehet.  Az ilyen védintézked ések a hatály és az időtartam tekintetében szigorúan a 
helyzet orvoslásához szükséges mértékre korlátozódnak. Azon intézkedéseket kell előnyben 
részesíteni, amelyek a megállapodás végrehajtását a legkevésbé zavarják.  
2.            Az érintett Fél haladékt alanul értesíti a másik Felet a partnerségi tanácson keresztül, és 
minden fontos információt a rendelkezésére bocsát. A Felek a partnerségi tanács keretében 
haladéktalanul konzultációkat kezdenek egy kölcsönösen elfogadott megoldás megtalálása 
érdekében.  
3.            Az érintett Fél csak a (2) bekezdés szerinti értesítés időpontjától számított egy hónapot 
követően teheti meg a védintézkedést, hacsak a (2) bekezdés szerinti konzultációs eljárást a Felek a 
megjelölt határidő lejárta előtt közösen le nem zárj ák. Amennyiben azonnali fellépést követelő 
kivételes körülmények kizárják az előzetes vizsgálat lehetőségét, úgy az érintett Fél azonnal 
megteheti a nehézségek kiküszöböléséhez feltétlenül szükséges védintézkedéseket célzó 
intézkedéseket.  
Az érintett Fél h aladéktalanul értesíti a partnerségi tanácsot a meghozott intézkedésekről, és minden 
fontos információt a rendelkezésére bocsát.  
 
442 
 4.            Ha az érintett Fél által tett védintézkedés az egyensúly felbomlásához vezet az ebben a 
megállapodásban vagy bármely kiegészítő megállapodásban foglalt jogok és kötelezettségek között, 
akkor a másik Fél hozhat olyan arányos, az egyensúly helyreállítását célzó intézkedést, amely az 
egyensúlyhiány felszámolásához feltétlenül szükséges. Azon intézkedéseket kell előn yben 
részesíteni, amelyek a megállapodás végrehajtását a legkevésbé zavarják. A (2) és a (4) bekezdés 
értelemszerűen alkalmazandó az egyensúly helyreállítását célzó intézkedésekre.  
5.            Az INST.13. cikk [Konzultációk] szerinti előzetes konzultáció  igénybevétele nélkül bármelyik 
Fél kezdeményezheti az INST.14. cikkben [Választottbírósági eljárás] említett választottbírósági 
eljárást a másik Fél által az e cikk (1) –(5) bekezdés alkalmazásában hozott intézkedés megtámadása 
céljából.  
6.            Az (1) bekezdésben említett védintézkedések és az (5) bekezdésben említett, az egyensúly 
helyreállítását célzó intézkedések a kiegészítő megállapodással kapcsolatban is meghozhatók, kivéve, 
ha a kiegészítő megállapodás másként rendelkezik.  
  
 
443 
 HETEDIK RÉSZ: ZÁRÓ  RENDELKEZÉSEK  
FINPROV.1. cikk: Területi hatály  
1. E megállapodás alkalmazandó:  
(a) azokra a területekre, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió 
működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia -közösséget létrehozó szerződés 
alkalmazandó, az említett szerződésekben meghatározott feltételekkel; valamint  
(b) az Egye sült Királyság területére.  
2.  E megállapodás alkalmazandó a Guernsey Bailiffségre, a Jersey Bailiffségre és a Man -szigetre 
is, az e megállapodás második része hatodik tárgykörének[Egyéb rendelkezések] OTH.9. cikkében 
[Területi hatály] és ötödik tárgyköréb en [Halászat] meghatározott mértékben.  
3.  E megállapodás nem alkalmazandó Gibraltárra, és nem jár joghatással ezen a területen.  
4. E megállapodás nem alkalmazandó azon tengerentúli területekre, amelyek különleges 
kapcsolatban állnak az Egyesült Királyságg al: Anguilla; Bermuda; Brit Antarktiszi Terület; Brit Indiai -
óceáni Terület; Brit Virgin -szigetek; Kajmán -szigetek; Falkland -szigetek; Montserrat; Pitcairn -, 
Henderson -, Ducie - és Oeno -szigetek; Szent Ilona, Ascension és Tristan da Cunha; Déli -Georgia és 
Déli-Sandwich -szigetek; valamint Turks - és Caicos -szigetek.  
FINPROV.2. cikk: Kapcsolat más megállapodásokkal  
E megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás az egyrészről az Egyesült Királyság, másrészről 
az Unió és az Európai Atomenergia -közösség között i korábbi kétoldalú megállapodások sérelme 
nélkül alkalmazandó. A Felek újólag megerősítik az ilyen megállapodások végrehajtására vonatkozó 
kötelezettségüket.  
FINPROV.3. cikk: Felülvizsgálat  
A Felek öt évvel e megállapodás hatálybalépését követően, majd a zt követően ötévente közösen 
felülvizsgálják e megállapodás és a kiegészítő megállapodások végrehajtását, valamint az azokhoz 
kapcsolódó kérdéseket.  
FINPROV.6. cikk: Minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok  
A megállapodás vagy a kiegészítő megá llapodások egy rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az 
előírja a Fél részére a minősített adatok közzétételét.  
Az e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás alapján a Felek által átadott vagy egymás 
között kicserélt minősített adatokat vagy an yagokat a minősített adatok cseréjére és védelmére 
vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodással és az annak alapján kötött végrehajtási 
megállapodásokkal összhangban kell kezelni és védeni.  
A Felek megállapodnak a kezelési utasításokról az egym ással megosztott, nem minősített érzékeny 
adatok védelmének biztosítása érdekében.   
 
444 
 FINPROV.7. cikk: A megállapodás elválaszthatatlan részei  
1. E megállapodás jegyzőkönyvei, mellékletei, függelékei és lábjegyzetei e megállapodás 
szerves részét képezik.  
2. E megállapodás valamennyi melléklete, beleértve a függelékeit, szerves részét képezik annak 
a szakasznak, fejezetnek, címnek, tárgykörnek vagy jegyzőkönyvnek, amely az adott mellékletre 
hivatkozik, vagy amelyre az adott melléklet hivatkozik. Az egyértelmű ség érdekében:  
 
(a) Az INST -X. melléklet [A PARTNERSÉGI TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁGOK ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA] az 
első rész III. címének [Intézményi rendelkezések] szerves részét képezi;  
(b) az ORIG -1. melléklet [BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK A TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI 
SZABÁLYO KHOZ], az ORIG -2. melléklet [TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK], az ORIG -
2A. melléklet [SZÁRMAZÁS ALAPJÁN MEGÁLLAPÍTOTT KONTINGENSEK ÉS AZ ORIG -2. MELLÉKLET 
SZERINTI TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK ALTERNATÍVÁI], az ORIG -2B. melléklet 
[AZ ELEKTRO MOS AKKUMULÁTOROKRA ÉS AZ ELEKTROMOS JÁRMŰVEKRE VONATKOZÓ 
ÁTMENETI TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK], az ORIG -3. melléklet [SZÁLLÍTÓI 
NYILATKOZAT], az ORIG -4. melléklet [A SZÁRMAZÁSMEGJELÖLŐ NYILATKOZAT SZÖVEGE], az 
ORIG -5. melléklet [EGYÜTTES NYILATK OZAT AZ ANDORRAI HERCEGSÉGRŐL] és az ORIG -6. 
melléklet [EGYÜTTES NYILATKOZAT A SAN MARINO KÖZTÁRSASÁGRÓL] a második rész I. címe 
második fejezetének [Származási szabályok] szerves részét képezik;  
(c) az SPS -1. melléklet [AZ SPS.19. CIKK d) PONTJÁBAN EMLÍTETT F ELTÉTEL] a második rész első 
tárgyköre I. címe harmadik fejezetének [Állat - és növényegészségügyi intézkedések] szerves 
részét képezi;  
(d) a TBT -XX. melléklet [A TBT.9. CIKKÉNEK (4) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, A NEM ÉLELMISZER 
JELLEGŰ TERMÉKEK BIZTONSÁGÁVAL ÉS A KA PCSOLÓDÓ MEGELŐZŐ, KORLÁTOZÓ ÉS 
KORREKCIÓS INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS RENDSZERES INFORMÁCIÓCSERÉRE VONATKOZÓ 
MEGÁLLAPODÁS], a TBT -ZZ. melléklet [A TBT.9. CIKKÉNEK (5) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, AZ 
ELŐÍRÁSOKNAK NEM MEGFELELŐ, NEM ÉLELMISZER JELLEGŰ ÉS A TBT 9.  CIKKÉNEK (4) 
BEKEZDÉSE HATÁLYA ALÁ TARTOZÓKTÓL ELTÉRŐ TERMÉKEKET ILLETŐEN HOZOTT 
INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS RENDSZERES INFORMÁCIÓCSERÉRE VONATKOZÓ 
MEGÁLLAPODÁS], a TBT -1. melléklet [GÉPJÁRMŰVEK, VALAMINT AZOK BERENDEZÉSEI ÉS 
ALKATRÉSZEI], a TBT -2. mellék let [GYÓGYSZEREK], a TBT -3. melléklet [VEGYI ANYAGOK], aTBT -4. 
melléklet [ÖKOLÓGIAI TERMÉKEK] és a TBT -5. melléklet [BORKERESKEDELEM] a második rész 
első tárgyköre I. címe negyedik fejezetének [A kereskedelem technikai akadályai] szerves részét 
képezik;  
(e) a CUSTMS -1. melléklet [ENGEDÉLYEZETT GAZDÁLKODÓK] a második rész első tárgyköre I. címe 
ötödik fejezetének [Vámügyek és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése] szerves részét képezi;  
(f) a SERVIN -1. melléklet [MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK], a SERVIN -2. melléklet [JÖVŐB ENI 
INTÉZKEDÉSEK], a SERVIN -3. melléklet [LETELEPEDÉSI CÉLLAL ÉRKEZŐ ÜZLETI LÁTOGATÓK, 
VÁLLALATON BELÜL ÁTHELYEZETT SZEMÉLYEK ÉS RÖVID IDŐSZAKRA ÉRKEZŐ ÜZLETI 
LÁTOGATÓK], a SERVIN -4. melléklet [SZERZŐDÉSES SZOLGÁLTATÓK ÉS FÜGGETLEN 
SZAKEMBEREK], a SERVIN -5. melléklet [TERMÉSZETES SZEMÉLYEK MOZGÁSA] és a SERVIN -6. 
melléklet [IRÁNYMUTATÁS A SZAKMAI KÉPESÍTÉSEK ELISMERÉSÉRE VONATKOZÓ 
RENDELKEZÉSEKRŐL] a második rész első tárgyköre II. címének [Szolgáltatások és befektetések] 
szerves részét képezik;  
 
445 
 (g) a PPROC -1. melléklet [KÖZBESZERZÉS] a második rész első tárgyköre VI. címének [Közbeszerzés] 
szerves részét képezi;  
(h) az ENER -1. melléklet [ENERGIAHORDOZÓK, SZÉNHIDROGÉNEK ÉS NYERSANYAGOK], az ENER -2. 
melléklet [ENERGETIKAI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI TÁMOGATÁSOK], az ENER -3. melléklet [A 
HARMADIK FELEK HOZZÁFÉRÉSE ÉS A TULAJDONJOGI SZÉTVÁLASZTÁS INFRASTRUKTÚRÁKRA 
VALÓ ALKALMAZÁSÁNAK MELLŐZÉSE] és az ENER -4. melléklet [A VILLAMOSENERGIA -
RENDSZERÖSSZEKÖTŐ KAPACITÁS FELOSZTÁSA MÁSNAPI PIACI IDŐTÁVON] a második rész első 
tárgyköre  VIII. címének [Energia] szerves részét képezik;  
(i) az ENER -2. melléklet [ENERGETIKAI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI TÁMOGATÁSOK] a második rész első 
tárgyköre XI. címének [LPFOFCSD] szerves részét képezi;  
(j) az AVSAF -1. melléklet [ LÉGI ALKALMASSÁGI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI TA NÚSÍTÁS] és az 
AVSAF.12. cikkel [E cím mellékleteinek elfogadása és módosításai] összhangban elfogadott 
bármely melléklet a második rész második tárgyköre második címének [A légi közlekedés 
biztonsága] szerves részét képezi;  
(k) a ROAD -1. melléklet [KÖZÚTI ÁRU FUVAROZÁS] a második rész harmadik tárgyköre I. címének 
[Közúti árufuvarozás] szerves részét képezi;  
(l) a ROAD -2. melléklet [A MENETREND SZERINTI ÉS KÜLÖNCÉLÚ MENETREND SZERINTI 
NEMZETKÖZI JÁRATOKRA VONATKOZÓ ENGEDÉLY MINTÁJA], a ROAD -3. melléklet [A 
MENETREN D SZERINTI ÉS KÜLÖNCÉLÚ MENETREND SZERINTI NEMZETKÖZI JÁRATOKRA 
VONATKOZÓ ENGEDÉLY IRÁNTI KÉRELEM MINTÁJA] és a ROAD -4. melléklet [MENETLEVÉLMINTA 
KÜLÖNJÁRATOKRA] a második rész harmadik tárgyköre II. címének [Közúti személyszállítás] 
szerves részét képezi k; 
(m) [a FISH.1. melléklet, a FISH.2. melléklet, a FISH.3. melléklet  és a FISH.4. melléklet [A VIZEKHEZ 
VALÓ HOZZÁFÉRÉSRŐL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV]  a második rész ötödik tárgykörének[Halászat] 
szerves részét képezik]];   
(n) a LAW -1. melléklet [A DNS -ADATOK, AZ UJJNYOMATOK ÉS A GÉPJÁRMŰ -NYILVÁNTARTÁSI 
ADATOK CSERÉJE] a harmadik rész II. címének [A DNS -adatok, az ujjnyomatok és a gépjármű -
nyilvántartási adatok cseréje] szerves részét képezi;  
(o) a LAW -2. melléklet [UTAS -NYILVÁNTARTÁSI ADATÁLLOMÁNY] a harmadik rész III . címének [Az 
utas -nyilvántartási adatállomány továbbítása és kezelése] szerves részét képezi;  
(p) a LAW -3. melléklet [AZ EUROPOL HATÁSKÖRÉBE TARTOZÓ BŰNCSELEKMÉNYFORMÁK] a 
harmadik rész V. címének [Együttműködés az Europollal] szerves részét képezi;  
(q) a LAW -4. melléklet [AZ EUROJUST HATÁSKÖRÉBE TARTOZÓ SÚLYOS BŰNCSELEKMÉNYFORMÁK] 
a harmadik rész VI. címének [Együttműködés az Eurojusttal] szerves részét képezi;  
(r) a LAW -5. melléklet [ELFOGATÓPARANCS] a harmadik rész VII. címének [Átadás] szerves részét 
képezi;  
(s) a LAW -6. melléklet [A BŰNÜGYI NYILVÁNTARTÁSBÓL SZÁRMAZÓ INFORMÁCIÓK CSERÉJE – 
MŰSZAKI ÉS ELJÁRÁSI RÉSZLETSZABÁLYOK] a harmadik rész IX. címének [A bűnügyi 
nyilvántartásból származó információk cseréje] szerves részét képezi;  
 
446 
 (t) a LAW -7. melléklet [A TERRORIZMUS FO GALMA] a harmadik rész III. címének [Az utas -
nyilvántartási adatállomány továbbítása és kezelése], VII. címének [Átadás] és XI. címének 
[Befagyasztás és elkobzás] szerves részét képezi;  
(u) a LAW -8. melléklet [BEFAGYASZTÁS ÉS ELKOBZÁS] a harmadik rész XI. címé nek [Befagyasztás és 
elkobzás] szerves részét képezi;  
(v) az UNPRO -1. melléklet [A PÉNZÜGYI FELTÉTELEK VÉGREHAJTÁSA [az UNPRO 2.1. cikk (11) 
bekezdése]] az ötödik rész [Az uniós programokban való részvétel, hatékony és eredményes 
pénzgazdálkodás és pénzügyi re ndelkezések] első fejezete 2. szakaszának [Az uniós 
programokban és tevékenységekben való részvétel finanszírozására vonatkozó szabályok] 
szerves részét képezi;  
(w) az INST -X. melléklet [A VITARENDEZÉSRE IRÁNYADÓ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT] és az INST -X. 
melléklet [A  VÁLASZTOTTBÍRÁK MAGATARTÁSI KÓDEXE] a hatodik rész I. címének [Vitarendezés] 
szerves részét képezik;  
(x) a MELLÉKLET A HOZZÁADOTTÉRTÉK -ADÓ TERÜLETÉN FOLYTATOTT KÖZIGAZGATÁSI 
EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL ÉS CSALÁS ELLENI KÜZDELEMRŐL, VALAMINT AZ ADÓKBÓL, VÁMOKBÓL 
ÉS ILLET ÉKEKBŐL EREDŐ KÖVETELÉSEK BEHAJTÁSÁRA IRÁNYULÓ KÖLCSÖNÖS 
SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYVHÖZ a hozzáadottérték -adó területén folytatott 
közigzgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókból, vámokból és 
illetékekből eredő köve telések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló 
jegyzőkönyv szerves részét képezi;  
(y) az SSC -1. melléklet [EGYES PÉNZBELI ELLÁTÁSOK, AMELYEKRE A JEGYZŐKÖNYV NEM 
ALKALMAZANDÓ], az SSC -2. melléklet [A HATÁR MENTI MUNKAVÁLLALÓ CSALÁDTAGJAI 
TERMÉS ZETBENI ELLÁTÁSOKRA VALÓ JOGOSULTSÁGÁNAK KORLÁTOZÁSA], az SSC -3. melléklet 
[KIEGÉSZÍTŐ JOGOSULTSÁGOK AZ ILLETÉKES ÁLLAMBA VISSZATÉRŐ NYUGDÍJASOK RÉSZÉRE], az 
SSC-4. melléklet [OLYAN ESETEK, AMIKOR AZ ARÁNYOS SZÁMÍTÁSTÓL EL KELL TEKINTENI, VAGY 
AZ NEM ALKAL MAZANDÓ], az SSC -5. melléklet [AZ SSC.49. CIKK [Azonos típusú ellátások 
halmozódása] ALKALMAZÁSÁT LEHETŐVÉ TEVŐ ELLÁTÁSOK ÉS MEGÁLLAPODÁSOK], az SSC -6. 
melléklet [A TAGÁLLAMOK ÉS AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG JOGSZABÁLYAINAK ALKALMAZÁSÁRA 
VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELK EZÉSEK], az SSC -7. melléklet [VÉGREHAJTÁSI RÉSZ] és az SSC -8. 
melléklet [AZ SSC.11. CIKK [KIKÜLDÖTT MUNKAVÁLLALÓK] ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ 
ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK] és ezek függelékei a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról 
szóló jegyzőkönyv szerve s részét képezik.  
FINPROV.8. cikk: A megállapodás felmondása  
Ezt a megállapodást a Felek diplomáciai úton történő írásbeli értesítéssel felmondhatják. E 
megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás az értesítés időpontját követő tizenkettedik 
hónap első  napján hatályát veszti.  
FINPROV.9. cikk: Hiteles szövegek  
Ez a megállapodás két -két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, 
görög, holland, horvát, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román , 
spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven. 2021. április 30 -ig a megállapodás valamennyi nyelvi 
változatát végső jogi felülvizsgálatnak kell alávetni. Az előző mondat ellenére a megállapodás angol 
nyelvű változatának végső jogi felülvizsgálatát legkésőbb  a FINPROV. 11. cikkének [Hatálybalépés és 
 
447 
 ideiglenes alkalmazás] (1) bekezdésében említett napon le kell zárni, amennyiben ez a nap korábbi, 
mint 2021. április 30.  
A megállapodás aláírt változatainak helyébe ab initio  a fenti végső jogi felülvizsgálat ere dményeként 
létrejött nyelvi változatok lépnek, és azokat a Felek közötti diplomáciai jegyzékváltás útján hitelesnek 
és véglegesnek kell tekinteni.  
FINPROV.10. cikk: Az Unióhoz való jövőbeni csatlakozás  
1.  Az Unió értesíti az Egyesült Királyságot bármely harmadik ország Unióhoz való csatlakozás 
iránti  új kérelméről.   
2.  Az Unió és valamely harmadik ország között  e harmadik ország Unióhoz való csatlakozása 
tárgyában folyó tárgyalások86 során az Unió arra törekszik, hogy:  
(a) az Egyesült Királyság kérésére a lehetséges mértékben tájékoztatást nyújtson az e megállapodás 
és bármely kiegészítő megállapodás hatálya alá tartozó bármely kérdésről; valamint  
(b) hogy figyelembe vegye az Egyesült Királyság által kifejezett aggályokat.  
3.  A partnerségi tanács a csatl akozás időpontját megelőzően kellő időben megvizsgálja a 
harmadik országnak az Unióhoz való csatlakozásának e megállapodásra és bármely kiegészítő 
megállapodásra gyakorolt hatásait.  
4.  Az Egyesült Királyság és az Unió a harmadik ország Unióhoz való csatla kozásáról szóló 
megállapodás hatálybalépését megelőzően a szükséges mértékben:  
(a) módosítja e megállapodást vagy bármely kiegészítő megállapodást,  
(b) a partnerségi tanács határozata alapján az e megállapodással vagy bármely kiegészítő 
megállapodással kap csolatban szükséges bármely egyéb kiigazítást vagy átmeneti rendelkezést 
életbe léptet;  
(c) a partnerségi tanács keretében határoz arról, hogy:  
(i) alkalmazza a VSTV.1. cikket [Rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok] az adott 
harmadik ország állampolgáraira; vagy  
(ii) átmeneti rendelkezéseket állapít meg a VSTV.1. cikk [Rövid távú tartózkodásokra jogosító 
vízumok] tekintetében az adott harmadik ország és annak állampolgárai tekintetében az 
Unióhoz való csatlakozását követően.  
5.  Amennyiben az  érintett harmadik országnak az Unióhoz történő csatlakozásáról szóló 
megállapodás hatálybalépéséig nem születik a (4) bekezdés c) pontjának i. vagy ii. alpontja szerinti 
                                                            
86 Az egyértelműség érdekében, a (2) –(9) bekezdés alkalmazandó az Unió és egy harmadik ország között az 
Unióhoz való csatlakozás céljából e megállapodás hatálybalépését követően folytatott tárgyalások 
tekintetében, annak ellenére, hogy a csat lakozási kérelem benyújtása e megállapodás hatálybalépése előtt 
történt.  
 
448 
 határozat, a VSTV.1. cikk [Rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok] nem alkalmazand ó az adott 
harmadik ország állampolgáraira.   
6.  Abban az esetben, ha a partnerségi tanács a (4) bekezdés c) pontjának ii. alpontjában 
említett átmeneti rendelkezéseket állapít meg, meg kell határoznia azok időtartamát. A partnerségi 
tanács meghosszabbíth atja ezen átmeneti rendelkezések időtartamát.  
7.  A (4) bekezdés c) pontjának ii. alpontjában említett átmeneti rendelkezések lejárta előtt a 
partnerségi tanács határoz arról, hogy az átmeneti rendelkezések lejártától alkalmazza -e a VSTV.1. 
cikket [Rövid távú látogatásokra jogosító vízumok] az adott harmadik ország állampolgáraira. Ilyen 
határozat hiányában a VSTV.1. cikk [Rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok] az átmeneti 
rendelkezések lejártától nem alkalmazandó az adott harmadik ország állampolgárai ra.  
8.  A (4) bekezdés c) pontja és az (5) –(7) bekezdés nem érinti az Unió előjogait belső 
jogszabályai értelmében.  
9.      Az egyértelműség érdekében, a (4) bekezdés c) pontja és az (5) –(7) bekezdés sérelme nélkül, 
ezt a megállapodást az Unió új tagállam a tekintetében az új tagállam Unióhoz történő 
csatlakozásának időpontjától kell alkalmazni.   
FINPROV.10A. cikk: A személyes adatok Egyesült Királyságba történő továbbítására vonatkozó 
átmeneti rendelkezés  
1. A meghatározott időszak alatt a személyes adatok nak az Unióból az Egyesült Királyságba 
történő továbbítása nem tekintendő az uniós jog értelmében harmadik országba történő 
továbbításnak, feltéve, hogy 2020. december 31 -én az Egyesült Királyság – az Európai Unióból való 
kilépésről szóló 2018. évi törvény  által rögzített és az Egyesült Királyság jogába beépített, valamint az 
adatvédelemről, a magánélet védelméről és az elektronikus hírközlésről (módosító stb.) (EU -ból való 
kilépés) szóló 2019. évi rendeletek87 által módosított (a továbbiakban: az alkalmazan dó adatvédelmi 
rendszer) – adatvédelmi jogszabályai alkalmazandók, és feltéve, hogy az Egyesült Királyság nem 
gyakorolja a kijelölt hatásköröket az Uniónak a partnerségi tanácson belüli hozzájárulása nélkül.  
2. Figyelemmel a (3) –(11) bekezdésre, az (1) bek ezdés alkalmazandó a személyes adatoknak 
Izlandról, a Liechtensteini Hercegségből és a Norvég Királyságból az Egyesült Királyságba történő, az 
uniós jog alapján meghatározott időszakban történő továbbítására is, ahogyan azt az Európai 
Gazdasági Térségről s zóló, 1992. május 2 -án Portóban kelt megállapodás az említett államokban 
alkalmazza, mindaddig, amíg az (1) bekezdés alkalmazandó a személyes adatoknak az Unióból az 
Egyesült Királyságba történő továbbítására, feltéve, hogy az említett államok írásban érte sítik 
mindkét Felet arról, hogy kifejezetten elfogadják e rendelkezés alkalmazását.  
3. E cikk alkalmazásában a „kijelölt hatáskörök” a következő hatáskörök:  
(a) az Egyesült Királyság 2018. évi adatvédelmi törvényének 17A., 17C. és 74A. szakasza szerinti 
rende letek meghozatala;  
(b) az Egyesült Királyság 2018. évi adatvédelmi törvényének 119A. szakasza szerinti általános 
adatvédelmi rendelkezéseket meghatározó új dokumentum kiadása;  
                                                            
87Az adatvédelemről, a magánélet védelméről és az elektronikus hírközlésről (módosítások stb.) (EU -ból való 
kilépés) szóló 2020. évi rendeletekkel módosítva.  
 
449 
 (c) az Egyesült Királyság általános adatvédelmi rendelete 40. cikkének (5) bekezdése szerinti új 
magatartási kódex tervezet jóváhagyása, kivéve azon magatartási kódexet, amelyre nem lehet 
hivatkozni a személyes adatoknak az Egyesült Királyság általános adatvédelmi rendelete 46. 
cikke (2) bekezdésének e) pontja szerinti, harmadik országba t örténő továbbítására vonatkozó 
megfelelő biztosítékok nyújtása érdekében;  
(d) az Egyesült Királyság általános adatvédelmi rendelete 42. cikkének (5) bekezdése szerinti új 
tanúsítási mechanizmusok jóváhagyása, kivéve azon tanúsítási mechanizmusokat, amelyre nem  
lehet hivatkozni a személyes adatoknak az Egyesült Királyság általános adatvédelmi rendelete 
46. cikke (2) bekezdésének f) pontja szerinti, harmadik országba történő továbbítására 
vonatkozó megfelelő biztosítékok nyújtása érdekében;  
(e) az Egyesült Királyság általános adatvédelmi rendeletének 47. cikke szerinti új, kötelező erejű 
vállalati szabályok jóváhagyása;  
(f) az Egyesült Királyság általános adatvédelmi rendelete 46. cikke (3) bekezdésének a) pontjában 
említett új szerződési feltételek engedélyezése; vagy  
(g) az Egyesült Királyság általános adatvédelmi rendelete 46. cikke (3) bekezdésének b) pontjában 
említett új igazgatási megállapodások engedélyezése.  
4. A „meghatározott időszak" e megállapodás hatálybalépésének napján kezdődik és – az (5) 
bekezdésre is figyelemmel – véget ér  
(a) azon a napon, amikor az Európai Bizottság az (EU) 2016/680 irányelv 36. cikkének (3) bekezdése 
és az (EU) 2016/679 rendelet 45. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadja az Egyesült 
Királyságra vonatkozó megfelelőségi határozatokat, v agy 
(b) a meghatározott időszak kezdetétől számított négy hónap elteltével, amely időszak további két 
hónappal meghosszabbodik, kivéve, ha valamelyik Fél kifogást emel;  
attól függően, hogy melyik következik be korábban.  
5. A (6) és (7) bekezdésre is figyelemme l, ha a meghatározott időszak alatt az Egyesült Királyság 
módosítja az alkalmazandó adatvédelmi rendszert vagy a kijelölt hatásköröket az Uniónak a 
partnerségi tanácson belüli hozzájárulása nélkül gyakorolja, a meghatározott időszak azon a napon 
ér véget, amikor a hatásköröket gyakorolják vagy a módosítás hatályba lép.  
6. A kijelölt hatáskörök gyakorlására vonatkozó, az (1) és (5) bekezdésben foglalt hivatkozások 
nem foglalják magukban az olyan hatáskörök gyakorlását, amelyek hatása a vonatkozó uniós 
adatvé delmi jogszabályokkal való összehangolásra korlátozódik.  
7. Bármi, ami egyébként az alkalmazandó adatvédelmi rendszer olyan módosítása lenne, amely  
(a) az Unió partnerségi tanácson belüli hozzájárulásával készült, vagy  
(b) a vonatkozó uniós adatvédelmi jogszabályo kkal való összehangolásra korlátozódik,  
nem kezelhető az (5) bekezdés alkalmazásában az alkalmazandó adatvédelmi rendszer 
módosításaként, hanem az (1) bekezdés alkalmazásában az alkalmazandó adatvédelmi rendszer 
részeként kell kezelni.  
8. Az (1), (5) és (7 ) bekezdés alkalmazásában „az Uniónak a partnerségi tanácson belüli 
hozzájárulása”:  
(a) a partnerségi tanács (11) bekezdésben leírt határozata; vagy  
(b) a (10) bekezdésben leírt vélelmezett hozzájárulás.  
 
450 
 9.   Amennyiben az Egyesült Királyság arról értesíti az Uni ót, hogy a kijelölt hatáskörök 
gyakorlását vagy az alkalmazandó adatvédelmi rendszer módosítását javasolja, bármelyik Fél öt 
munkanapon belül kérheti a partnerségi tanács ülésének összehívását, amelyre az ilyen kérelem 
benyújtásától számított két héten bel ül sort kell keríteni.  
10. Amennyiben ilyen ülés összehívására irányuló kérés nem történik, vélelmezni kell, hogy az 
Unió a meghatározott időszak alatt hozzájárult az ilyen hatáskörgyakorláshoz vagy módosításhoz.  
11.  Amennyiben ilyen ülés összehívására ir ányuló kérés történik, ezen az ülésen a partnerségi 
tanács megvizsgálja a javasolt hatáskörgyakorlást vagy módosítást, és határozatot fogadhat el, 
amelyben kijelenti, hogy a meghatározott időszak alatt hozzájárul a hatáskör gyakorlásához vagy a 
módosításho z. 
12. Az Egyesült Királyság – az észszerűen elvárható mértékben – értesíti az Uniót, ha a 
meghatározott időszak alatt olyan új eszközt hoz létre, amelyre a személyes adatoknak az Egyesült 
Királyság általános adatvédelmi rendelete 46. cikke (2) bekezdéséne k a) pontja vagy az Egyesült 
Királyság 2018. évi adatvédelmi törvénye 75. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a 
meghatározott időszak alatt harmadik országba történő továbbítása érdekében hivatkozni lehet. Az 
Egyesült Királyság e bekezdés szerinti ért esítését követően az Unió kérheti a partnerségi tanács 
ülésének összehívását a vonatkozó eszköz megvitatása céljából.  
13. A hatodik rész I. címe [Vitarendezés] az e cikk értelmezését és alkalmazását érintő viták 
tekintetében nem alkalmazandó.  
 
FINPROV.11. cikk: Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás  
1.  E megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, amelyben a Felek értesítették 
egymást arról, hogy teljesítették a kötelező erejűvé nyilvánításhoz szükséges belső követelményeiket 
és eljárásaikat.  
 
2. A Felek megállapodnak abban, hogy e megállapodást 2021. január 1 -jétől ideiglenesen 
alkalmazzák, feltéve, hogy ezen időpont előtt értesítették egymást arról, hogy az ideiglenes 
alkalmazáshoz szükséges belső követelményeik és eljárásaik te ljesültek. E megállapodás az alábbi 
időpontok valamelyikén lép hatályba, attól függően, hogy melyik a korábbi időpont:  
 
(a) 2021. február 28 -án, vagy a partnerségi tanács által meghatározott más időpontban, vagy  
(b) az (1) bekezdésben említett napon.  
3.  E megállapodás ideiglenes alkalmazásának kezdőnapjától kezdődően a Felek e 
megállapodásban az „e megállapodás hatálybalépésének napja” vagy az „e megállapodás 
hatálybalépése” hivatkozást e megállapodás ideiglenes alkalmazásának kezdőnapjára való 
hivatkozáské nt értelmezik.  
 
  
 
 Съставено  в Брюксел  и Лондон  на тридесети  декември  две хиляди  и двадесета  година . 
 
Hecho en Bruselas y Londres, el treinta de diciembre de dos mil veinte. 
 
V Bruselu a v Londýn ě dne třicátého  prosince dva tisíce dvacet. 
 Udfærdiget i Bruxelles og London, den tredivte  december to tusind og tyve. 
 Geschehen zu Brüssel und London am dreißigsten Dezember zweitausendzwanzig.  Kahe tuhande kahekümnenda aasta detsembrikuu kolmeküm nendal päeval Brüsselis ja Londonis. 
 Έγινε  στις Βρυξέλλες  και στο Λονδίνο , στις τριάντα  Δεκεμβρίου  δύο χιλιάδες  είκοσι . 
 Done at Brussels and London on the thirtieth day of  December in the year two thousand and twenty. 
 Fait à Bruxelles et à Londres, le  trente décembre deux mille vingt. 
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil agus i Londain, an tríochadú lá de mhí na Nollag an bhliain dhá mhíle fiche. 
 Sastavljeno u Bruxellesu i Londonu tridesetog prosinca godine dvije tisu će dvadesete.  
 Fatto a Bruxelles e Londra, addì trenta dicembre duemilaventi. 
 Briselē un London ā, divi tūkstoši divdesmit ā gada  trīsdesmitaj ā decembrī.
 
 
Priimta du tūkstančiai dvidešimt ų metų gruodžio  trisdešimt ą dieną Briuselyje ir Londone. 
 Kelt Brüsszelben és Londonban, a kétezer-huszadik év  december havának harmincadik napján. 
 Magħmul fi Brussell u Londra, fit- tletin jum ta’  Diċembru  fis-sena elfejn u g ħoxrin.  
 Gedaan te Brussel en Londen, dertig dece mber tweeduizend twintig. 
 Sporządzono w Brukseli i Londynie dnia trzydziestego grudnia roku dwa tysiące dwudziestego.  
 Feito em Bruxelas e em Londres, em trinta de dezembro de dois mil e vinte. 
 Întocmit la Bruxelles și la Londra  la treizeci decembrie două mii douăzeci. 
 V Bruseli a Londýne tridsiateho decembra dvetisícdvadsa ť. 
 V Bruslju in Londonu, tridesetega decembra dva tisoč dvajset.  
 Tehty Brysselissä ja Lontoossa kolmantenakymmenent enä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentä. 
 
Som skedde i Bryssel och i London den trettionde december år tjugohundratjugo. 
 
   
 
.l]UPN;d7ablJ	l
 PWlH.l$O@QOleWPU;.l
-.lhWPU^GPeleO@@l
PWl;OleWPU5A^G;l$OAPOl
fWl:A;leWPU/A^7>;l%O@POl
eWPPU.l@@:elOAK;Il
X`3l#(lTV8LY3,l i\9Z[
l
PWl_>;leWPU;.Ol%O@POl
 PeWl%O@POl ;gWPU<;OO;l
">.Wl7;.OOl .OlPO_.@^lPWU.A=>l
-.leWPU^GelgODFlel
 ;WlH&OBPO;l;eWPU;.l
BWPU.^l!.hA;OC6. ^lh0W:0l
eWPUP^l!4FeO=P^lh.W:el
kleWU.Bl &OAlW<^k<WRHl
?.HH%OEPOAl jWPU;.l
)PPWl:;leWPU;^;l%OB;l
*l@K@;O@el 'OAAleWPU;E^GB;El
 ;H.l$OB1PlgWPU;B.l
 ;O_Wgl%O@eO;.le WPU;.O2l
-.lgWU^GelcMAel
-.lhWPU^GPleOAEPl
eWPPU.Ol eOAPOAOlUgPH;^_.l
SWleWPU;A^G.lgO@PO;Ol
l

+,c^Y7DS+i\^o!++"+7vw7cZj]
^fU+^Wx[C5+5 xf^c7+57U+ [7f>B+rWC3+
*+}g^cpQ8pc^U747[pr}B cg^+r^W^}^x7[7f>CC
^g7rxf^cnCpQ7r^W7[7g>C:nVU7ppQ+2
yg5C7xg^c-Cp3A7r^W>7W7C[p3A+=
xl^^c++r^WC7[7g>C+GHA7[5xp7[CW7U
hE.kF~zdbX.M; ^s~_LF. K^t<~udqE.
^grA7xf^c7+[ r^WC3[7g> ^WWx[Cr
 ^xgU+^WWx[+xr87xg^c87[[757U8[7g>C7+r^WCex7
#A+f37+[[+[ A^WAcA^2+CU ^mc+C>A6^ AxC[[7+WA5+WA+3A
*+xf^cpQx+N75[C3x++r^WpTx7[7g>CN{
7gU+^Wx[Cr/7xm^c7+57UU7[7g>C++r^WC3+
Cg^c+pr^W7[7g?CN+p^cC7[+p}0g60
xg^c^p+r^WC[9p7[7f> IO^p27[5gJP^p}+f5x
xgc+Cr^W7[7f>C+Q``pp8>f8p8gaU
Cp7WCU^Wx[C r/g^c7+r+U[7g@CN+r^WCR+
'^^f57xf^c7p7 7W77[p3A+c}^^g r^^W7[7f>C7
(CWC7[Cx xg^c7NpQC7N(pcU[^r [7g>CCr^W^7N
7U+^Wx[C5+57xg^c7C+ 5+[7g>C+rWC3+
 7[rfx^Wx[Cr+r7+xg^c7+[1 +[7f>C7C r^WC37
*+xgcpQ7pc^U^47[pr}^cf7+rW^}|7[7g>Cx
*+}f^cpQ^pQxc[^pr++r^WpQ^7[7g>CN^
xf^^c+[ +r^WC7[7f>C+N-fN7pr`[c x^U7pr+
`fxg^c7CpQ+ +r^W7[7g>C>7W7[pQ+c7[

S¸^
^©ªJ¸<Y'J$E¸%^:7<JS16*¸ ¸(^$^«S¸:qS©ª ¸
F¸^¸G^i¸Mi]¸]^¸ /S¸%^¥SS¸ ^¸4S]S¸ ]^¸B¥^¸
RS¸Hy^_¸~T®¤¥®j¸P^~_¸%i¥Ti^¸S¸H^®^jf¸3¤~S¸
-¸)^¥¸-^^]^¸=e^ie^¸H¥Zi¥Si^¸e¸B]iS]¸
-s¸]S¤¸P^^iie¥^¸=ie^i[f¸/&Zi¥Si^¸¬]¸B]iS]¸
H¬¬Zi¥SiS¸yS¸FfySii¸ Df^]~­ieiiei¸i^¸
U¸	£¸2¯°¶¦¯¸%U\r `¨E¸ L;¸Aw²V!¸%x	¯kU¸ >U§¸¸%`§U¸3"U¯lU¸
.¸¥f^¸Ni¥^]¸?ie]¸c¸ /^S¥¸%i¥Si¸S]¸C ¥f^¡¸4^S]¸
F¬¸^¸G³S¬^Mi¸]^¸/S]^%^¥Se^¸^¥¸]3S]^¸]­¸B]¸
KfS¸[^S¸Gj[f¥¸¥Si¥ f^¸S¸%^S¥Si^¸ Am^¸Se¬¤¸ Kf¬Si¤[^S¥¸+i^S¸
RS¸M{^]i^¬¸ ?S|^®i¬¸ P^i~^¸%i¥Siy^¸i¸Hy^®^^¸ 3¤~^¸
F^¸in¸G^e¸Mi¥¸]i¸/S¸%^¥SeS¸^¸ 3S]S¸]^¸B]¸
@i^Zi¥Wi{S¤¸¬¸Ri^^8oizS¤¸®i^¥W¤¸=SSi¤¥^¤¸®W]W¸
9¬e¥ia¤¸ )i]´i¤i¤¸%i¥Su|¤¸i¸Ii S¬a¤¸iiy¤¸=SS³¤¥a¤¸® S]­¸
BSe³%i¥SiS¸_¤¸+¤µS~p¤µTe¸ ,e³^¤st¥¸=iT³¤TeS¸ _¤µ_¸
/gSG^{¬¸ Ni¥¸¥S0S¸%i¥¥SyS¸­¸ 5S]S¸¥S¸-­¸
P¸f^¥¸ P^^ie]¸ ?i iy~¸®S¸ /¥%i¥¥Sib¸^¸ B]4^S]¸
Q¸ii^i­¸R{^][µ^e¸ =^¤¥±S¸Qi^~i^y¸%³¥Sii¸i¸3S]ii¸ F[^y¸
F^¸G^i¸ Oi]¸]S¸ /X%^¥SfS¸^¸]S¸4S]S¸]¸B¥^¸
F^¥­¸G^eS¥­¸ Mi¥¸S¸ASii¸%i¥Sii¸·i¸3S]^i¸]^¸ B]¸
RS¸Hy^_¸ ~ T®¤¥®¸ P^~^y¸%i¥Ti^¸S¸H^®^¢_f¸d¤~S¸
RS¸R]¬´^¸~ Sy^¤¥® ¸P^i~S¸%i¥Sv}S¸i¸ H^®^S¸3¤~S¸
4¤%i¥SiS¸yS¸Fhi¤4Si¸ ³f]i¤¥³^^¸~­ieS¤~­S¸ ¬^¤¥S¸
-¸-^S]^¸~­eSi~^¥¸H¥Zi¥Si^¸ [f¸B]iS]¸
¸
 
455 
 MELLÉKLETEK  
INST MELLÉKLET:  A PARTNERSÉGI TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁGOK ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA  
1. cikk  
Elnök  
1. Az Unió és az Egyesült Királyság értesítik egymást kijelölt társelnökeik nevéről, beosztásár ól 
és elérhetőségéről. A társelnökök felhatalmazással rendelkeznek arra, hogy képviseljék az Uniót, 
illetve az Egyesült Királyságot mindaddig, amíg a másik Felet nem értesítik új társelnök kijelöléséről.  
2. A társelnökök az ezen eljárási szabályzatban meg határozott határozataikat közös 
megegyezéssel hozzák meg.  
3.  A társelnököt egy adott ülésen kijelölt személy helyettesítheti. A társelnök vagy kijelölt 
helyettese a lehető leghamarabb írásban tájékoztatja a másik társelnököt és a partnerségi tanács 
titká rságát a kijelölésről. Az ezen eljárási szabályzatban a társelnökökre történő bármely hivatkozást 
úgy kell érteni, hogy az magában foglal egy kijelölt helyettest is.  
2. cikk  
Titkárság  
A partnerségi tanács titkársága (a továbbiakban: a titkárság) az Európai  Bizottság egy tisztviselőjéből 
és az Egyesült Királyság kormányának egy tisztviselőjéből áll. A titkárság ellátja az ezen eljárási 
szabályzat által ráruházott feladatokat.  
Az Unió és az Egyesült Királyság értesítik egymást annak a tisztviselőnek a nevéről, beosztásáról és 
elérhetőségéről, aki a partnerségi tanács titkárságának tagja az Unió és az Egyesült Királyság 
részéről. Ez a tisztviselő mindaddig a titkárságnak az Uniót vagy az Egyesült Királyságot képviselő 
tagjaként jár el, amíg az Unió vagy az Egyesült Királyság új tagot nem jelöl ki.  
3. cikk  
Ülések  
1. A partnerségi tanács egyes üléseit a titkárság hívja össze a társelnökök közös megegyezése 
alapján meghatározott időpontban és helyen. Amennyiben az Unió vagy az Egyesült Királyság ülés 
iránti kérelmet nyújtott be a titkárságon keresztül, a partnerségi tanács törekszik arra, hogy a 
kérelem benyújtásától számított 30 napon belül, illetve az e megállapodásban meghatározott 
esetekben ennél hamarabb ülésezzen.  
2. A partnerségi tanács üléseire Brüss zelben és Londonban felváltva kerül sor, kivéve, ha a 
társelnökök másként határoznak.  
3. A (2) bekezdéstől eltérve a társelnökök úgy határozhatnak, hogy a partnerségi tanács ülését 
videokonferencia vagy telekonferencia útján tartják meg.  
 
456 
 4. cikk  
Részvétel  az üléseken  
1. Az egyes ülések előtt észszerű időtartammal az Unió és az Egyesült Királyság a titkárságon 
keresztül tájékoztatja egymást a küldöttségek tervezett összetételéről, feltüntetve a küldöttség 
minden egyes tagjának nevét és beosztását.  
2. A társelnökök közös megegyezéssel szakértőket (azaz nem kormányzati tisztviselőket) 
hívhatnak meg a partnerségi tanács üléseire annak érdekében, hogy tájékoztatást nyújtsanak 
konkrét témákról; a meghívás csak az ülés azon részeire szólhat, amelyeken az adott  konkrét témát 
vitatják meg.  
5. cikk  
Dokumentumok  
A partnerségi tanács tanácskozásainak alapjául szolgáló írásos dokumentumokat a titkárság 
sorszámmal látja el, és továbbítja az Unió és az Egyesült Királyság részére.  
6. cikk  
Levelezés  
1. Az Unió és az Egye sült Királyság a partnerségi tanácsnak szóló leveleit a titkárság címére 
küldi meg. Az ilyen leveleket az írásos kommunikáció bármely formájában, köztük elektronikus úton 
is el lehet küldeni.  
2.  A titkárság gondoskodik arról, hogy a partnerségi tanácsnak címzett valamennyi levelet 
továbbítsák a társelnököknek, és adott esetben az 5. cikknek megfelelően köröztessék azokat.   
3. A társelnökök által küldött vagy közvetlenül nekik címzett leveleket továbbítják a 
titkárságnak, és adott esetben az 5. cikknek megf elelően köröztetik azokat.  
7. cikk  
Az ülések napirendje  
1.  A titkárság elkészíti minden ülés napirendjének tervezetét.  A titkárság a tervezetet a 
vonatkozó dokumentumokkal együtt legkésőbb az ülés időpontja előtt 10 nappal megküldi a 
társelnökök számára.   
2.  A tervezett napirend tartalmazza az Unió vagy az Egyesült Királyság kérésének megfelelő 
pontokat. Az ilyen kéréseket – a vonatkozó dokumentumokkal együtt – legkésőbb az ülés időpontja 
előtt 15 nappal meg kell küldeni a társelnökök számára.  
3.  Az ül és időpontja előtt legkésőbb 5 nappal a társelnökök határoznak az ülés ideiglenes 
napirendjéről.  
 
457 
 4.  A partnerségi tanács az egyes ülések kezdetén elfogadja a napirendet. Az Unió vagy az 
Egyesült Királyság kérésére konszenzus esetén a tervezett napirendbe n nem szereplő pontokat is fel 
lehet venni a napirendbe.  
5. A társelnökök közös megegyezéssel csökkenthetik vagy növelhetik az (1) –(3) bekezdésben 
meghatározott határidőket egy adott ügy követelményeinek figyelembevétele érdekében.  
8. cikk  
Jegyzőkönyv  
1.  Az ülésnek otthont adó Fél titkársági tagként eljáró tisztviselője az ülés végét követő 15 
napon belül elkészíti az egyes ülések jegyzőkönyvtervezetét, kivéve, ha erről a társelnökök másként 
határoznak. A jegyzőkönyvtervezetet észrevételezés céljából meg kell küldeni a másik Fél titkársági 
tagja részére. Ez utóbbi a jegyzőkönyvtervezet kézhezvételétől számított 7 napon belül teheti meg 
észrevételeit.  
2.  A jegyzőkönyvben főszabályként összefoglalják az egyes napirendi pontokat, adott esetben 
feltüntetve a  következőket:  
(a) a partnerségi tanácsnak benyújtott dokumentumok;  
(b) minden olyan nyilatkozat, amelynek jegyzőkönyvbe vételét valamelyik társelnök kérte; valamint  
(c) az egyes napirendi pontokkal kapcsolatban meghozott határozatok, megfogalmazott ajánlások, 
jóváhagyott nyilatkozatok és elfogadott következtetések.  
3.  A jegyzőkönyv melléklete tartalmazza a résztvevők listáját, amely minden küldöttség 
esetében feltünteti  az ülésen részt vevő valamennyi személy nevét és beosztását.  
4.  A titkárság a beérkezett észrevételek alapján módosítja a jegyzőkönyvtervezetet, amelyet a 
társelnökök az ülés időpontját követő 28 napon belül – illetve adott esetben a társelnökök által 
közösen elfogadott bármely más időpontig – jóváhagynak. A jóváhagyást követően a titkárság tagjai 
aláírásukkal hitelesítik a jegyzőkönyv két példányát. Az Unió és az Egyesült Királyság megkapja e 
hiteles változatok egy -egy példányát. A társelnökök megállapo dhatnak abban, hogy az elektronikus 
másolatok aláírása és cseréje megfelel ennek a követelménynek.  
9. cikk  
Határozatok és ajánlások  
1.  A partnerségi tanács határozatokat vagy ajánlásokat írásbeli eljárás útján az ülések közötti 
időszakban is elfogadhat. A határozat - vagy ajánlástervezet szövegét az egyik társelnök írásban, a 
partnerségi tanács munkanyelvén nyújtja be a másik társelnöknek. A másik Félnek egy hónap vagy a 
javaslattevő Fél által meghatározott hosszabb idő áll rendelkezésére, hogy kifejezze e gyetértését a 
határozat - vagy ajánlástervezettel kapcsolatban. Ha a másik Fél nem fejezi ki egyetértését, a javasolt 
határozatot vagy ajánlást a partnerségi tanács következő ülésén meg kell vitatni, illetve el lehet 
fogadni. A határozat - vagy ajánlástervez eteket elfogadottnak kell tekinteni, amint a másik Fél kifejezi 
egyetértését, és azokat a 8. cikk szerint a partnerségi tanács következő ülésének jegyzőkönyvében 
rögzíteni kell.  
2.  Amennyiben a partnerségi tanács határozatokat vagy ajánlásokat fogad el, a z ilyen jogi 
aktusok címében fel kell tüntetni a „határozat”, illetve „ajánlás” szavakat. A titkárság minden 
 
458 
 határozatot vagy ajánlást sorozatszámmal lát el, és az elfogadás időpontjára való hivatkozással 
rögzít.  
3.  A partnerségi tanács által elfogadott határozatokban szerepelnie kell a hatálybalépés 
időpontjának.  
4.  A partnerségi tanács által elfogadott határozatokat és ajánlásokat két példányban, a hiteles 
nyelveken kell elkészíteni; azokat a társelnökök írják alá, és a titkárság közvetlenül az aláírás  után 
megküldi az Uniónak és az Egyesült Királyságnak. A társelnökök megállapodhatnak abban, hogy az 
elektronikus másolatok aláírása és cseréje megfelel az aláírásra vonatkozó követelménynek.  
10. cikk  
Átláthatóság  
1. A társelnökök megállapodhatnak abban, hogy a partnerségi tanács ülései nyilvánosak.  
2. A Felek dönthetnek úgy, hogy a partnerségi tanács határozatait és ajánlásait hivatalos 
lapjukban vagy online közzéteszik.  
3. Amennyiben az Unió vagy az Egyesült Királyság a jogszabályai és egyéb rendelkezés ei alapján 
bizalmas vagy védett információkat továbbít a partnerségi tanács számára, a másik fél a kapott 
információt bizalmasan kezeli.  
4. Az ülések ideiglenes napirendjét a partnerségi tanács ülése előtt közzé kell tenni. Az ülések 
jegyzőkönyvét a 8. cik kel összhangban történő jóváhagyásukat követően nyilvánosságra kell hozni.  
5. A (2) –(4) bekezdésben említett dokumentumokat az egyes Felek alkalmazandó adatvédelmi 
szabályainak megfelelően kell közzétenni.  
11. cikk  
Nyelvek  
1.  A partnerségi tanács hivatalos nyelvei az Unió és az Egyesült Királyság hivatalos nyelvei.  
2.  A partnerségi tanács munkanyelve az angol. Amennyiben a társelnökök másként nem 
határoznak, a partnerségi tanács angol nyelven készített dokumentumok alapján fo lytatja 
tanácskozásait.  
3. A partnerségi tanács a megállapodás módosítására vagy értelmezésére vonatkozó 
határozatokat azokon a nyelveken fogadja el, amelyeken a megállapodás szövege hiteles. A 
partnerségi tanács minden egyéb határozatát, beleértve azokat is, amelyeken keresztül ezen eljárási 
szabályzatot módosítják, az (2) bekezdésben említett munkanyelven kell elfogadni.  
12. cikk  
Költségek  
1.  Az Unió és az Egyesült Királyság saját maga fedezi a partnerségi tanács ülésein való 
részvételével kapcsolatban f elmerülő összes költséget.  
 
459 
 2.  Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos költségeket 
az ülésnek otthont adó Fél viseli.  
3.  Az üléseken a partnerségi tanács munkanyelvére és munkanyelvéről történő tolmácsolással 
kapcsolatos kiadásokat az ilyen tolmácsolást kérő fél viseli.  
3. Az egyes Felek gondoskodnak a határozatok és más dokumentumok saját hivatalos 
nyelvükre/nyelveikre készített fordításairól, amennyiben a 11. cikk értelmében azokat el kell 
készíteni, és viselik az ilyen  fordításokkal kapcsolatos költségeket.  
13. cikk  
Bizottságok  
1.  E cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, az 1 –12. cikk értelemszerűen alkalmazandó a 
bizottságokra.  
2.  A bizottságok az üléseik előtt kellő időben tájékoztatják a partnerségi tanácsot az üléseik 
ütemezéséről és napirendjéről, és minden ülésük eredményeiről és következtetéseiről jelentést 
tesznek a partnerségi tanácsnak.  
 
 
 
  
 
460 
 ORIG -1. MELLÉKLET: BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK A TERMÉKSPEC IFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOKHOZ  
1. megjegyzés  
Általános elvek  
1. E melléklet meghatározza az e megállapodás ORIG -2. mellékletében [Termékspecifikus 
származási szabályok] foglalt, az ORIG 3. cikk [Általános követelmények] (1) bekezdésének c) 
pontjában meghatáro zott alkalmazandó követelményekere vonatkozó általános szabályokat.  
2. E melléklet, valamint az ORIG -2. melléklet [Termékspecifikus származási szabályok] 
alkalmazásában azon követelmények, amelyek alapjáne megállapodás ORIG 3. cikke [Általános 
követelmények] (1) bekezdésének c) pontjával összhangban egy termék származónak tekinthető, a 
következők: a tarifális besorolás változása, a termelési folyamat, a nem származó anyagok 
legmagasabb értéke vagy tömege, illetve az e mellékletben és az ORIG -2. mellékletben 
[Termékspecifikus származási szabályok] meghatározott bármely egyéb követelmény.  
3. Egy termékspecifikus származási szabályban a tömegre történő hivatkozás az anyag vagy a 
termék nettó tömegét jelenti, a csomagolás tömege nélkül.  
4. E melléklet, valamint az ORIG -2. melléklet [Termékspecifikus származási szabályok] a 2017. 
január 1 -jén módosított harmonizált rendszerre épül.  
2. megjegyzés  
A termékspecifikus származási szabályok listájának felépítése  
1. Az áruosztályokra és árucsoportokra vonatkozó megjegyzéseket adott esetben az adott 
áruosztályra, árucsoportra, vámtarifaszámra vagy alszámra vonatkozó termékspecifikus származási 
szabályokkal összefüggésben kell értelmezni.  
2. Az ORIG -2. melléklet [Termékspecifikus származási szabályok] 2. oszlopában meghatározott 
minden egyes termékspecifikus származási szabály az ORIG -2. melléklet [Termékspecifikus 
származási szabályok] 1. oszlopában megjelölt, vonatkozó termékre alkalmazandó.  
3. Ha a termékre alternatív termékspecifikus származási szabályok vonatkoznak, a terméket 
csak akkor lehet valamely Fél származó termékének tekinteni, ha az eleget tesz az alternatív 
szabályok egyikének.  
4. Ha a termékre olyan termékspecifikus származási szabályok vonatkoznak, amelyek többféle 
követelményt is magukban foglalnak, a terméket csak akkor  lehet valamely Fél származó termékének 
tekinteni, ha az eleget tesz valamennyi követelménynek.  
5. E melléklet, valamint az ORIG -2. melléklet [Termékspecifikus származási szabályok] 
alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:  
(a) „áruosztály ” a harmonizált rendszer szerinti áruosztály;  
(b) „árucsoport”: a harmonizált rendszer szerinti tarifális besorolási szám első két számjegye;  
(c) „vámtarifaszám”: a harmonizált rendszer szerinti tarifális besorolási szám első négy 
számjegye; valamint  
 
461 
 (d) „alszám”: a harmonizált rendszer szerinti tarifális besorolási szám első hat számjegye.  
2. A termékspecifikus származási szabályok alkalmazásában az alábbi rövidítéseket kell 
alkalmazni:  
„Ács. v.”: a termék árucsoportjától eltérő bármely árucsoport alá tartozó, nem származó anyagokból 
történő előállítás; ez azt jelenti, hogy a termék előállításához használt bármely nem származó 
anyagot a termékétől eltérő árucsoportba (a harmonizált rendszer kétjegyű szintjén) kell besorolni 
(azaz az árucsoport változása);  
„Vtsz. v.” : a termék vámtarifaszámától eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó, nem származó 
anyagokból történő előállítás; ez azt jelenti, hogy a termék előállításához használt bármely nem 
származó anyagot a termékétől eltérő vámtarifaszámba (a harmonizált rendsze r négyjegyű szintjén) 
kell besorolni (azaz a vámtarifaszám változása);  
„Asz. v.”: a termék alszámától eltérő bármely alszám alá tartozó, nem származó anyagokból történő 
előállítás; ez azt jelenti, hogy a termék előállításához használt bármely nem származó anyagot a 
termékétől eltérő alszámba (a harmonizált rendszer hatjegyű szintjén) kell besorolni (azaz az alszám 
változása).  
3. megjegyzés  
A termékspecifikus származási szabályok alkalmazása  
1. E megállapodás ORIG.3. cikke [Általános követelmények] (2) bekezdés ének a más termékek 
előállításához felhasznált, származó státuszt szerzett termékekre vonatkozó rendelkezéseit attól 
függetlenül kell alkalmazni, hogy a termékek az egyik Fél területén található ugyanazon gyárban 
váltak -e származóvá, mint ahol felhasználjá k őket.  
2. Ha egy termékspecifikus származási szabály kizár bizonyos nem származó anyagokat, vagy az 
írja elő, hogy egy meghatározott nem származó anyag értéke vagy tömege nem haladhat meg egy 
bizonyos határértéket, akkor ezeket a feltételeket nem kell alkalm azni a harmonizált rendszerben 
másutt besorolt nem származó anyagokra.  
3. 1. példa: Ha a buldózerre vonatkozó szabály (harmonizált rendszer, 8429.11 alszám) 
előírja:  „Vtsz. v., a 84.31 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével kizárólag a 
84.25 –84.30 vámtarifaszám alá tartozó gépek alkatrésze” , a 84.29 és 84.31 vámtarifaszámtól eltérő 
vámtarifaszám alá besorolt nem származó anyagok – mint például a csavarok (harmonizált rendszer, 
73.18 vámtarifaszám), szigetelt huzalok és elektromos vezeték ek (harmonizált rendszer, 85.44 
vámtarifaszám) és különböző elektronikák (harmonizált rendszer, 85. árucsoport) – felhasználása 
nem korlátozott.  
2. példa: Ha a 35.05 vámtarifaszámra vonatkozó szabály (dextrinek és más átalakított keményítők; 
keményítőalap pal készített enyvek stb.) előírja: „Vtsz. v., a 11.08 vámtarifaszám alá tartozó nem 
származó anyagok kivételével”, a 11.08 vámtarifaszámtól (keményítő, inulin) eltérő vámtarifaszám 
alá besorolt nem származó anyagok – mint például a 10. árucsoport (gabonaf élék) anyagai – 
felhasználása nem korlátozott.  
4. Ha egy termékspecifikus származási szabály azt írja elő, hogy egy terméket egy bizonyos 
anyagból kell előállítani, ez nem zárja ki más olyan anyagok felhasználását, amelyek természetüknél 
fogva nem felelhetnek  meg ennek a szabálynak.  
 
462 
 4. megjegyzés  
A nem származó anyagok maximális értékének kiszámítása  
A termékspecifikus származási szabályok alkalmazásában az alábbi meghatározásokat kell 
alkalmazni:  
(a) „vámérték”: az Általános Vámtarifa - és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtására 
vonatkozó 1994. évi megállapodásban szereplő meghatározásnak megfelelő érték;  
(b) „EXW” vagy „gyártelepi ár”:  
(i) a termék ára, azaz a termékért azon gyártónak fizetett vagy fizetendő ár, amelynek 
vállalkozásában az utolsó megmunkálást  vagy feldolgozást végezték, azzal a feltétellel, 
hogy az árnak magában kell foglalnia az összes felhasznált anyag értékét és a 
gyártással összefüggésben felmerülő összes költséget, de nem foglalhatja magában az 
előállított termék kivitele esetén visszafiz etett vagy visszaigényelhető belső adókat; 
vagy  
(ii) amennyiben nincs fizetett vagy fizetendő ár, vagy ha a ténylegesen kifizetett árban 
nem jelenik meg a termék előállításával összefüggésben ténylegesen felmerülő összes 
költség, az összes felhasznált anyag ért éke és az exportáló Fél területén történő 
gyártással összefüggésben felmerülő összes költség:  
(A) beleértve az értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint 
nyereséget, amely észszerű módon a termékhez rendelhető; valamint  
(B) kivéve a szállítási, a biztosítási költségeket és a termék szállításával 
kapcsolatban felmerülő minden egyéb költséget, valamint az exportáló Fél 
által kivetett, az előállított termék kivitele esetén visszafizetett vagy 
visszaigényelhető belső adókat.  
(iii) Az (i) pont alkalmazásában,  amennyiben az utolsó előállításra vonatkozó szerződést 
egy gyártóval kötötték meg, az i. pontban szereplő „gyártó” kifejezés az alvállalkozót 
alkalmazó személyre vonatkozik.  
(c) „MaxNOM”: a nem származó anyagok legmagasabb értéke százalékban kifejezve, a köve tkező 
képletettel számítható ki:  
        VNM  
MaxNOM (%) =   × 100  
        EXW   
 
(d) „VNM” a termék előállítása során felhasznált nem származó anyagok értéke, azaz az anyag 
vámértéke az importálás időpontjában, ideértve a szállítási, adott esetben a biztosítási, 
csomagolási és minden egyéb, az anyagok azon Félhez történő importálása során felmerülő 
költséget, ahol a termék előállítója található. Ha az érték nem ismert vagy nem állapítható 
meg, a nem származó anyagok értéke az anyagokért az Unióban vagy az Egyesült Királyságban 
fizetett első megállapítható ár. A termék előállítása során felh asznált, nem származó anyagok 
 
463 
 értéke kiszámítható a súlyozott átlagérték képlete vagy a Fél által általánosan elfogadott 
számviteli alapelvek szerinti egyéb leltárértékelési módszer alapján.]  
5. megjegyzés  
Az ORIG -2. melléklet [Termékspecifikus származási szabályok] V –VII. szakaszában említett eljárások 
fogalommeghatározásai  
A termékspecifikus származási szabályok alkalmazásában az alábbi meghatározásokat kell 
alkalmazni:  
(a) „biotechnológiai eljárás”:  
(i) mikroorganizmusok (baktériumok, vírusok, köztük fágok stb.)  vagy emberi, állati vagy 
növényi sejtek biológiai vagy biotechnológiai tenyésztése (ideértve a sejttenyészetet), 
hibridizációja vagy géntechnológiai módosítása; és  
(ii) sejtszerkezetek vagy sejtközti szerkezetek (mint például izolált gének, génfragmentek 
és pl azmidok) előállítása, izolációja vagy purifikációja, vagy fermentáció;  
(b) „a részecskék méretének megváltozása”: egy termék részecskéi méretének – nem csupán 
zúzással vagy préseléssel történő – szándékos és ellenőrzött módosítása, aminek 
következtében az ered ményként előálló termék szempontjából releváns, meghatározott 
méretű részecskékkel, a részecskék méretének meghatározott elosztásával vagy 
meghatározott felülettel rendelkező termék jön létre, amelynek fizikai és kémiai jellemzői 
különböznek az alapanyagok  jellemzőitől;  
(c) „kémiai reakció”: olyan folyamat, többek között biokémiai folyamat, amely új szerkezetű 
molekulát eredményez a molekulákon belüli kötések megszakadása és újak kialakulása révén, 
illetve azáltal, hogy megváltozik a molekula atomjainak térbel i elrendeződése; e meghatározás 
alkalmazásában az alábbiak nem minősülnek kémiai reakciónak:  
(i) vízben vagy egyéb oldószerben való feloldás;  
(ii) oldószerek kivonása, beleértve az oldószerként alkalmazott vizet is; vagy  
(iii) víz hozzáadása vagy kivonása kristályosítás céljából;  
(d) „desztilláció”:  
(i) atmoszferikus desztilláció: olyan szétválasztási eljárás, amely során a kőolaj egy 
desztilláló toronyban a forráspontnak megfelelően frakciókra bomlik, a gőz pedig 
különböző cseppfolyós frakciókra kondenzál; a kőolaj desztilláció során előállított 
termékek közé tartozhat a cseppfolyósított szénhidrogéngáz, nafta, benzin, kerozin, 
dízel vagy fűtőolaj, könnyűolajok és kenőolaj; és  
(ii) vákuumdesztilláció: desztilláció a légkörinél kisebb nyomáson, amely azonban nem 
annyira alacsony, hogy molekuláris desztillációnak minősüljön; a vákuumdesztillációt 
magas forráspontú hőérzékeny anyagok, mint például a kőolajban található nehéz 
párlatok esetén alkalmazzák könnyű és nehéz vákuumgázolajok és maradékanyagok 
előállítására;  
 
464 
 (e) „izomerek elkülönítése ”: az izomerek elkülönítése vagy különválasztása az izomerek 
keverékéből;  
(f) „keverés és elegyítés”: az anyagok szándékos, az arányosság ellenőrzése mellett történő 
keverése vagy elegyítése (a szórást is ideértve), kivéve a hígítók hozzáadását, az előre 
megha tározott előírásoknak való megfelelés érdekében, aminek eredményeként a termék 
céljai vagy felhasználása szempontjából releváns olyan fizikai vagy kémiai tulajdonságokkal 
rendelkező termék jön létre, amelyek különböznek az alapanyagok jellemzőitől;  
(g) „standa rd anyagok előállítása”: (ideértve a standard oldatokat) analitikai, kalibrációs vagy 
referenciacélra alkalmas olyan készítmények előállítása, amelyek a gyártó által tanúsított 
pontos tisztasági fokkal vagy arányokkal rendelkeznek; és  
(h) „tisztítás”: olyan el járás, amelynek eredményeként a meglévő szennyeződések legalább 80  %-
át eltávolítják, vagy a szennyező anyagok mennyiségének csökkentése vagy kivonása az árut a 
következő felhasználások közül egyre vagy többre alkalmassá teszi:  
(i) gyógyszeripari, orvosi, kozmetikai, állatgyógyászati vagy élelmiszer -minőségű 
anyagként való felhasználás;  
(ii) analitikai, diagnosztikai vagy laboratóriumi felhasználásra szánt vegyipari termékek és 
reagensek;  
(iii) a mikroelektronikában való felhasználásra szánt elemek és alkotórészek;  
(iv) egyedi optikai felhasználás;  
(v) biotechnikai felhasználás, pl. sejttenyésztéshez, géntechnológiában vagy 
katalizátorként;  
(vi) elválasztási eljárásokhoz használt vivőközegek; vagy  
(vii) nukleáris minőségű felhasználás.  
6. megjegyzés  
Az ORIG -2. melléklet [Termékspecifikus származási szabályok] 
XI. áruosztályában említett fogalommeghatározások  
A termékspecifikus származási szabályok alkalmazásában az alábbi meghatározásokat kell 
alkalmazni:  
(a) „vágott műszálak”: az 55.01 –55.07 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vagy mestersé ges 
fonókábel, vágott szál vagy hulladék;  
(b) „természetes szálak”: a mesterséges és a szintetikus szálaktól eltérő szálak. Felhasználásuk a 
fonást megelőző szakaszokra korlátozódik, beleértve a hulladékot is, és – eltérő rendelkezés 
hiányában – tartalmazza a kártolt, fésült vagy másként feldolgozott, de nem fonott szálakat is; 
a „természetes szálak” közé tartozik a 05.11 vámtarifaszám alá tartozó lószőr, az 50.02 és az 
50.03 vámtarifaszám alá tartozó selyem, továbbá az 51.01 –51.05 vámtarifaszám alá tartozó 
gyapjúszál és finom vagy durva állati szőr, az 52.01 –52.03 vámtarifaszám alá tartozó 
pamutszál, valamint az 53.01 –53.05 vámtarifaszám alá tartozó egyéb növényi szál;  
 
465 
 (c) „nyomás”: olyan eljárás, amely során a textil alapanyag objektív módon értékelt, állandó 
jellegű funkciót – például szín, minta vagy technikai teljesítmény – kap film, henger, digitális 
vagy transzfertechnika alkalmazásával; és  
(d) „nyomás (önálló műveletként)”: eljárás, amely során a textil alapanyag objektíven értékelt, 
állandó jellegű funkciót – például szín, minta vagy technikai teljesítmény – kap film, henger, 
digitális vagy transzfertechnika alkalmazásával, amihez legalább két előkészítő vagy befejező 
művelet társul (pl. szennyeződés eltávolítása, fehérítés, mercerezés, hőrögzítés, bolyhozás, 
mán gorlás, zsugorodásmentesítés, tartós kikészítés, avatás, impregnálás, javítás és 
csomóeltávolítás, perzselés, szárítógépes eljárás, kifeszítési eljárás, őrlés, gőzölés és 
zsugorítás, és nedvesen történő avatás), amennyiben az összes nem származó anyag érté ke 
nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50  %-át. 
7. megjegyzés  
A két vagy több textilalapanyagot tartalmazó termékekre 
alkalmazandó tűréshatárok  
1. E megjegyzés alkalmazásában a textilalapanyagok a következők:  
(a) selyem;  
(b) gyapjú;  
(c) durva állati szőr;  
(d) finom állati szőr;  
(e) lószőr;  
(f) pamut;  
(g) papírgyártási anyagok és papír;  
(h) len;  
(i) valódi kender;  
(j) juta és más textilháncsrost;  
(k) szizál és az Agave nemhez tartozó más növények rostjai;  
(l) kókuszdiórost, abaka, rami, más növényi eredetű textilrost;  
(m) szintetikus végt elen szál;  
(n) mesterséges végtelen szál;  
(o) áramvezető végtelen szál; uth  
(p) szintetikus polipropilén vágott műszál;  
(q) szintetikus poliészter vágott műszál;  
 
466 
 (r) szintetikus poliamid vágott műszál;  
(s) szintetikus poliakrilnitril vágott műszál;  
(t) szintetikus poliimid vágo tt műszál;  
(u) szintetikus politetrafluoretilén vágott műszál;  
(v) szintetikus polifenilén -szulfid vágott műszál;  
(w) szintetikus polivinil -klorid vágott műszál;  
(x) egyéb szintetikus vágott műszál;  
(y) mesterséges viszkóz vágott műszál;  
(z) egyéb mesterséges vágott műszál;  
(aa) rugalmas poliéter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is;  
(bb) rugalmas poliészter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonál, paszományozott is;  
(cc) az 56.05 vámtarifaszám alá tartozó termék (fémezett fona l), amely egy legfeljebb 5 mm széles, 
alumíniumfólia -magból vagy műanyagfilm -magból – alumíniumporral bevonva is – álló, két 
műanyagfilm -réteg között átlátszó vagy színezett ragasztóval összeillesztett szalagot 
tartalmaz;  
(dd) az 56.05 vámtarifaszám alá tartoz ó egyéb termékek;  
(ee) üvegszálak; és  
(ff) fémszálak.  
2. Ahol az ORIG -2. melléklet [Termékspecifikus származási szabályok] erre a megjegyzésre 
hivatkozik, a 2. oszlopban meghatározott követelmények nem alkalmazandók tűréshatárként a 
termék előállításához felhasznált, nem származó textilalapanyagokra, feltéve, hogy:  
(a) a termék két vagy több textilalapanyagot tartalmaz; és  
(b) együttesen a nem származó textilalapanyagok tömege nem haladja meg a felhasznált 
textilalapanyagok teljes tömegének 10 % -át. 
Példa: Az 51.1 2 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszövethez, amely az 51.07 vámtarifaszám 
alá tartozó gyapjúfonalat, az 55.09 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vágott szálból 
készült fonalat, valamint a textilalapanyagoktól eltérő anyagokat tartalmaz, az ORIG -2. 
mellé kletben [Termékspecifikus származási szabályok] foglalt követelményeket nem 
teljesítő, nem származó gyapjúfonal vagy az ORIG -2. mellékletben [Termékspecifikus 
származási szabályok] foglalt követelményeket nem teljesítő, nem származó 
szintetikus fonal vagy ezek kombinációja is felhasználható, feltéve, hogy ezek teljes 
tömege nem haladja meg a felhasznált textilalapanyagok tömegének 10 % -át. 
3. A 7. megjegyzés 2. pontjának b) alpontja ellenére a „rugalmas poliéter szegmensekkel 
szegmentált poliuretán fonal, pasz ományozott is” megnevezésű fonalat tartalmazó termékek 
 
467 
 esetében a tűréshatár 20  %. Az egyéb, nem származó textilalapanyagok aránya azonban nem 
haladhatja meg a 10 % -ot. 
4. A 7. megjegyzés 2. pontjának b) alpontja ellenére a „legfeljebb 5 mm széles, alumíniumf ólia-
magból vagy műanyagfilm -magból – alumíniumporral bevonva is – álló, két műanyagfilm -réteg 
között átlátszó vagy színezett ragasztóval összeillesztett szalagot” tartalmazó termékek esetében a 
tűréshatár 30  %. Az egyéb, nem származó textilalapanyagok ará nya azonban nem haladhatja meg a 
10 % -ot. 
8. megjegyzés  
Egyes textiltermékekre alkalmazandó egyéb tűréshatárok  
1. Ahol az ORIG -2. melléklet [Termékspecifikus származási szabályok] erre a megjegyzésre 
hivatkozik, a konfekcionált textiltermék tekintetében a mel léklet 2. oszlopában meghatározott 
követelményeknek meg nem felelő nem származó textilanyagok (a bélések és közbélések 
kivételével) felhasználhatók, ha a termékétől eltérő vámtarifaszám alá vannak besorolva, és értékük 
nem haladja meg a termék gyártelepi á rának 8  %-át.  
2. A nem az 50 –63. árucsoportba besorolt nem származó anyagok textiltartalmuktól 
függetlenül korlátlanul felhasználhatók az 50 –63. árucsoportba besorolt textiltermékek gyártásában.  
Példa: Ha az ORIG -2. mellékletben [Termékspecifikus származási szabályok] foglalt valamely 
követelmény azt írja elő, hogy egy bizonyos textiltermék (például nadrág) 
előállításához fonalat kell használni, ez nem zárja ki a nem származó, fémből készült 
cikkek (például gombok) használatát, mivel a fémből készült cikkek n em az 50 –63. 
árucsoportba tartoznak. Ugyanezen okból a fenti feltétel a nem származó húzózár 
használatát sem zárja ki, noha a húzózárak rendszerint textilt is tartalmaznak.  
3. Ha az ORIG -2. mellékletben [Termékspecifikus származási szabályok] foglalt valamely  
követelmény előírja a nem származó anyagok legmagasabb értékét, akkor a nem származó anyagok 
értékének megállapításakor a nem az 50 –63. árucsoportba besorolt, nem származó anyagok értékét 
figyelembe kell venni.  
9. megjegyzés  
Mezőgazdasági termékek  
A harmo nizált rendszer II. áruosztálya és a 24.01 vámtarifaszám alá besorolt, valamely Fél területén 
termesztett vagy betakarított mezőgazdasági árukat az adott Fél területéről származónak kell 
tekinteni még akkor is, ha egy harmadik országból behozott vetőmagokb ól, hagymákból, 
gyökértörzsből, dugványokból, oltványokból, hajtásokból, rügyekből vagy egyéb élő növényrészekből 
termesztik őket.  
  
 
468 
 ORIG -2 MELLÉKLET:  TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK  
1. oszlop  
A harmonizált rendszer 
(2017) szerinti 
besorolás a konkrét 
árumegnevezéssel 
együtt  2. oszlop  
Termékspecifikus származási szabály   
I. ÁRUOSZTÁLY  ÉLŐ ÁLLATOK; ÁLLATI TERMÉKEK  
1. fejezet  Élő állatok  
01.01 –01.06  Az 1. árucsoportba tartozó valamennyi állat teljes egészében az adott helyen 
jött létre.  
2. árucsoport  Hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermékek és belsőségek  
02.01 –02.10  Előállítás, amelynek során az 1. és a 2. árucsoportba tartozó összes 
felhasznált anyag teljes egészében az a dott helyen jött létre vagy került 
előállításra.  
3. árucsoport  Halak és rákfélék, puhatestűek és más gerinctelen víziállatok  
03.01 –03.08  Előállítás, amelynek során a 3. árucsoport alá tartozó összes felhasznált 
anyag teljes egészében az adott helyen jött  létre vagy került előállításra.  
4. árucsoport  Tejtermékek; madártojás; természetes méz; máshol nem említett, 
élelmezési célra alkalmas állati eredetű termék  
04.01 –04.10  Előállítás úgy, hogy:  
– a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes e gészében az 
adott helyen jött létre vagy került előállításra; és  
– a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes 
tömege nem haladja meg a termék tömegének 20  %-át. 
5. árucsoport  Másutt nem említett állati eredetű termék  
05.01 –05.11  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.  
II. ÁRUOSZTÁLY  NÖVÉNYI TERMÉKEK  
6. árucsoport  Élő fák és egyéb növények; hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók; vágott 
virágok és díszítőlombozat  
06.01 –06.04  Előállítás, am elynek során a 6. árucsoport alá tartozó összes felhasznált 
anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.  
 
469 
 7. árucsoport  Élelmezési célra alkalmas zöldségfélék, és egyes gyökerek és gumók  
07.01 –07.14  Előállítás, amelynek során a 7. árucsoport alá tartozó összes felhasznált 
anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.  
8. árucsoport  Élelmezési célra alkalmas gyümölcs és diófélék; citrusfélék vagy a 
dinnyefélék héja  
08.01 –08.14  Előállítás úgy,  hogy:  
– a 8. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az 
adott helyen jött létre vagy került előállításra; és  
– a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes 
tömege nem haladja meg a termék tömegének 20  %-át. 
9. árucsoport  Kávé, tea, matétea és fűszerek  
09.01 –09.10  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.  
10. árucsoport  Gabonafélék  
10.01 –10.08  Előállítás, amelynek során a 10. árucsoport alá tartozó összes felhasznált 
anyag t eljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.  
11. árucsoport  Malomipari termékek; maláta; keményítők; inulin; búzasikér  
11.01 –11.09  Előállítás, amelynek során a 10. és a 11. árucsoport, a 07.01, a 07.14 és a 
23.02 –23.03 vámtarifaszám, valamint a 0710.10 alszám alá tartozó összes 
felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került 
előállításra.  
12. árucsoport  Olajos magvak és olajtartalmú gyümölcsök; különféle magvak és 
gyümölcsök; ipari vagy gyógynö vények; szalma és takarmány  
12.01 –12.14  Vtsz. v.  
13. árucsoport  Sellak; mézga, gyanta és más növényi nedv és kivonat  
13.01 –13.02  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból, 
ahol a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 20  %-át. 
14. árucsoport  Növényi eredetű fonásanyag; máshol nem említett növényi eredetű 
termék  
14.01 –14.04  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.  
III. ÁRUOSZTÁLY  ÁLLATI VAGY NÖVÉNYI ZSÍR ÉS OLAJ ÉS EZEK BONTÁSI TERMÉKEI; 
ELKÉSZÍTETT ÉTELZSÍR; ÁLLATI VAGY NÖVÉNYI EREDETŰ VIASZ  
 
470 
 15. árucsoport  Állati vagy növényi zsír és olaj, és ezek bontási termékei; elkészített 
ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz  
15.01 –15.04  Vtsz. v.  
15.05 –15.06  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.  
15.07 –15.08  Asz. v.  
15.09 –15.10  Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált növényi anyag teljes 
egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.  
15.11 –15.15  Asz. v.  
15.16 –15.17  Vtsz. v.  
15.18 –15.19  Asz. v.  
15.20  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.  
15.21 –15.22  Asz. v.  
IV. ÁRUOSZTÁLY  ÉLELMISZER -KÉSZÍTMÉNYEK; ITALOK, ALKOHOLTARTALMÚ FOL YADÉKOK 
ÉS ECET; DOHÁNY ÉS FELDOLGOZOTT DOHÁNYPÓTLÓ  
16. árucsoport  Húsból, halból vagy rákféléből, puhatestűből, vagy más gerinctelen 
víziállatból készült termékek  
1601.00 –1604.18  Előállítás, amelynek során az 1., 2., 3. és 16. árucsoportba tartozó összes 
felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került 
előállításra88. 
1604.19  Ács. v.  
1604.20   
– Halpaszta (surimi) 
készítmény:  Ács. v.  
– Más:  Előállítás, amelynek során a 3. és a 16. árucsoportba tartozó összes 
felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került 
előállításra89. 
                                                            
88 A 1604.14 alszám alá tartozó elkészített vagy konzervált tonhal, csíkoshasú tonhal (skipjack) és 
bonitó (Sarda spp.), egészben vagy darabban (az aprított kivételével) az ORIG -2A. mellékletben 
[Származás alapján megállapított kontingensek és az ORIG -2. mel léklet szerinti termékspecifikus 
származási szabályok alternatívái] meghatározott éves kontingenseken belül származónak 
minősülhet az alternatív, enyhébb termékspecifikus származási szabályok alapján.  
 
471 
 1604.31 –1605.69  Előállítás, amelynek során a 3. és a 16. árucsoportba tartozó összes 
felhasznált anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került 
előállításra.  
17. árucsoport  Cukor és cukoráruk  
17.01  Vtsz. v.  
17.02  Vtsz. v., feltéve, hogy az előállítás során felhasznált, a 11.01 –11.08, a 17.01 
és a 17.03 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege 
nem haladja meg a termék tömegének 20  %-át. 
17.03  Vtsz. v.  
17.04   
– Fehér csokoládé:  Vtsz. v., feltéve, hogy:  
(a) a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az 
adott helyen jött létre vagy került előállításra; és  
(b) i. az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtari faszám alá 
tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék 
tömegének 40  %-át. vagy  
ii. az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá 
tartozó nem származó anyagok értéke nem haladja meg a termék gyártelepi 
árának 30  %-át.  
– Más:  Vtsz. v., feltéve, hogy:  
– a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az 
adott helyen jött létre vagy került előállításra; és  
– az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó 
nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék 
tömegének 40  %-át. 
18. árucsoport  Kakaó és kakaók észítmények  
18.01 –18.05  Vtsz. v.  
1806.10  Vtsz. v., feltéve, hogy:  
                                                                                                                                                                                         
89 A 1604.20 alszám alá tartozó elkészített vagy konzerv ált tonhal, csíkoshasú tonhal (skipjack) vagy 
más Euthynnus nemhez tartozó hal (az egész vagy darabolt hal kivételével) az ORIG -2A. mellékletben 
[Származás alapján megállapított kontingensek és az ORIG -2. melléklet szerinti termékspecifikus 
származási szab ályok alternatívái] meghatározott éves kontingenseken belül származónak 
minősülhet az alternatív, enyhébb termékspecifikus származási szabályok alapján.  
 
472 
 – a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az 
adott helyen jött létre vagy került előállításra; és  
– az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarif aszám alá tartozó 
nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék 
tömegének 40  %-át. 
1806.20 –1806.90  Vtsz. v., feltéve, hogy:  
(a) a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az 
adott helyen jött létre vagy került előállításra; és  
 
(b) i. az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá 
tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék 
tömegének 40  %-át. vagy  
ii. az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám  alá 
tartozó nem származó anyagok értéke nem haladja meg a termék gyártelepi 
árának 30  %-át. 
19. árucsoport  Gabona, liszt, keményítő vagy tej felhasználásával készült termékek; 
cukrászati termékek  
19.01 –19.05  Vtsz. v., feltéve, hogy:  
– a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az 
adott helyen jött létre vagy került előállításra;  
– az előállítás során felhasznált, a 2., 3. és 16. árucsoportba tartozó nem 
származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék tömegének 
20 %-át; 
– az előállítás során felhasznált, a 10.06 és a 11.08 vámtarifaszám alá tartozó 
nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék 
tömegének 20  %-át. és  
– az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó 
nem származó any agok teljes tömege nem haladja meg a termék 
tömegének 40  %-át. 
20. árucsoport  Zöldségfélékből, gyümölcsből, diófélékből vagy más növényrészekből 
előállított készítmények  
20.01  Vtsz. v.  
20.02 –20.03  Előállítás, amelynek során a 7. árucsoport alá tartozó összes felhasznált 
anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.  
20.04 –20.09  Vtsz. v., feltéve, hogy az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 
vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem 
 
473 
 haladja  meg a termék tömegének 40  %-át. 
21. árucsoport  Különféle ehető készítmények  
21.01 –21.02  Vtsz. v., feltéve, hogy:  
– a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az 
adott helyen jött létre vagy került előállításra; és  
– az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó 
nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék 
tömegének 20  %-át. 
2103.10  
2103.20  
2103.90  Vtsz. v.; azonban nem származó mustárliszt vagy -dara, illetve elkészített 
mustár felhasználható.  
2103.30  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.  
21.04 –21.06  Vtsz. v., feltéve, hogy:  
– a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az 
adott helyen jött létre vagy került előállításra; és  
– az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó 
nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék 
tömegének 20  %-át. 
22. árucsoport  Italok, alkoholtartalmú folyadékok és ecet  
22.01 –22.06  Vtsz. v., a 22.07 és a 22.08 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével, feltéve, hogy:  
– az előállítás során felhasznált, a 0806.10, a 2009.61 és a 2009.69 alszám 
alá tartozó valamennyi anyag teljes egészében az adott helyen jött létre 
vagy kerü lt előállításra;  
– a 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében az 
adott helyen jött létre vagy került előállításra; és  
– az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó 
nem származó anyagok teljes tömeg e nem haladja meg a termék 
tömegének 20  %-át. 
22.07  Vtsz. v., a 22.08 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével, feltéve, hogy az előállítás során felhasznált, a 10. árucsoportba, 
valamint a 0806.10, a 2009.61 és a 2009.69 alszám alá tart ozó valamennyi 
anyag teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.  
 
474 
 22.08 –22.09  Vtsz. v., a 22.07 és a 22.08 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével, feltéve, hogy az előállítás során felhasznált, a 0806.10, a 200 9.61 
és a 2009.69 alszám alá tartozó valamennyi anyag teljes egészében az adott 
helyen jött létre vagy került előállításra.  
23. árucsoport  Az élelmiszeripar melléktermékei és hulladékai; elkészített állati 
takarmányok  
23.01  Vtsz. v.  
2302.10 –2303.10  Vtsz. v., feltéve, hogy az előállítás során felhasznált, a 10. árucsoportba 
tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék 
tömegének 20  %-át. 
2303.20 -–2308.00  Vtsz. v.  
23.09  Vtsz. v., feltéve, hogy:  
– a 2. és 4. árucsoportba tartozó összes felhasznált anyag teljes egészében 
az adott helyen jött létre vagy került előállításra, és  
– az előállítás során felhasznált, a 10.01 –10.04., a 10.07 –10.08 
vámtarifaszám alá és a 11. árucsoportba, valamint a 23.02 és a 23.03 
vámtarifaszám alá tartoz ó nem származó anyagok teljes tömege nem 
haladja meg a termék tömegének 20  %-át; és  
– az előállítás során felhasznált, a 17.01 és a 17.02 vámtarifaszám alá tartozó 
nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a termék 
tömegének 20  %-át. 
24. árucsopo rt Dohány és feldolgozott dohánypótló  
24.01  Előállítás, amelynek során a 24.01 vámtarifaszám alá tartozó összes anyag 
teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került előállításra.  
2402.10  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból, 
feltéve, hogy az előállítás során felhasznált, a 24.01 vámtarifaszám alá 
tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a 24. 
árucsoportba tartozó anyagok tömegének 30  %-át. 
2402.20  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból, a 
2403.19 alszám alá tartozó fogyasztási dohány kivételével, amelynek során a 
24.01 vámtarifaszám alá tartozó összes felhasznált anyag legalább 10 
tömegszázaléka teljes egészében az adott helyen jött létre vagy került 
előállításra.  
2402.90  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból, 
feltéve, hogy az előállítás során felhasznált, a 24.01 vámtarifaszám alá 
tartozó nem származó anyagok teljes tömege nem haladja meg a 24. 
árucsoportba tartozó anyagok tömegének 30  %-át. 
 
475 
 24.03  Vtsz. v.; amelynek során a 24.01 vámtarifaszám alá tartozó összes 
felhasznált anyag legalább 10 tömegszázaléka teljes egészében az adott 
helyen jött létre vagy került előállításra.  
V. ÁRUOSZTÁLY  ÁSVÁNYI TERMÉKEK  
Az áruosztályhoz tartozó megjegyzés: az ezen áruosztályt érintő 
horizontális feldolgozási szabályokat lásd az ORIG -1. melléklet 5. 
Megjegyzésében.  
25. árucsoport  Só; kén; földek és kövek; gipsz, mész és cement  
25.01 –25.30  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 70  % (EXW).  
26. árucsoport  Ércek, salakok és hamu  
26.01 –26.21  Vtsz. v.  
27. árucsoport  Ásványi tüzelőanyagok, ásványi olajok és ezek desztillációs termékei; 
bitumenes anyagok; ásványi viaszok  
27.01 –27.09  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.  
27.10  Vtsz. v ., a 3824.99 és a 3826.00 alszám alá tartozó nem származó biodízel 
kivételével;  
vagy  
Desztillálás vagy kémiai reakció megy végbe, feltéve, hogy az előállításhoz 
felhasznált, a 27.10 vámtarifaszám, valamint a 3824.99 és a 3826.00 alszám 
alá tartozó biodízel  (ideértve a hidrogénezett növényi olajat) előállítására 
észterezés, átészterezés vagy hidrogénezés útján kerül sor.  
27.11 –27.15  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.  
VI. ÁRUOSZTÁLY  A VEGYIPAR ÉS VELE ROKON IPAROK TERMÉKEI  
Az áruosztályhoz tartozó megjegyzés: az ezen áruosztályt érintő 
horizontális feldolgozási szabályokat lásd az ORIG -1. melléklet 5. 
Megjegyzésében.  
28. árucsoport  Szervetlen vegyi anyagok; szervetlen vagy szerves vegyületek 
nemesfémből, ritkaföldfémből, radioaktív elemekből vagy izotópokból  
28.01 –28.53  Asz. v.;  
Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a 
részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy 
 
476 
 biotechnológiai eljárás megy végbe;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
29. árucsoport  Szerves vegyi anyagok  
2901.10 –2905.42  Asz. v.;  
Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a 
részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy 
biotechnológiai eljárás megy végbe;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
2905.43 –2905.44  Vtsz. v., a 17.02 vámtarifaszám és a 3824.60 alszám alá tartozó nem 
származó anyagok kivételével, feltéve, hogy:  
2905.45  Asz. v., a termékével azonos alszám alá tartozó nem származó anyagok 
azonban felhasználhatók, ha ö sszértékük nem haladja meg a termék 
gyártelepi árának 20  %-át; 
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
2905.49 –2942  Asz. v.;  
Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a 
részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy 
biotechnológiai eljárás megy végbe;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
30. árucsoport  Gyógyszeripari termékek  
30.01 –30.06  Asz. v.;  
Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a 
részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy 
biotechnológiai eljárás megy végbe;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
31. árucsoport  Műtrágyák  
 
477 
 31.01 –31.04  Vtsz. v., a te rmékével azonos vámtarifaszám alá tartozó nem származó 
anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a 
termék gyártelepi árának 20  %-át; 
vagy  
MaxNOM 40  % (EXW).  
31.05   
– Nátriumnitrát  
– Kalcium -cianamid  
– Kálium -szulfát  
– Magnézium -kálium -
szulfát  Vtsz. v., a termékével azonos vámtarifaszám alá tartozó nem származó 
anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a 
termék gyártelepi árának 20  %-át;  
vagy  
MaxNOM 40  % (EXW).  
– Más  
 A termékével azonos vámtarifa szám alá tartozó nem származó anyagok 
azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék 
gyártelepi árának 20 % -át, és amely során az összes felhasznált nem 
származó anyag összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 
50 %-át; 
vagy  
MaxNOM 40  % (EXW).  
32. árucsoport  Cserző - vagy színezőkivonatok; tanninok és származékaik; színezékek, 
pigmentek és más színező anyagok; festékek és lakkok; gitt és más masztix 
(simító - és tömítőanyagok); tinták  
32.01 –32.15  Asz. v.;  
Kémiai reakció, derít és, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a 
részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy 
biotechnológiai eljárás megy végbe;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
33. árucsoport  Illóolajok és rezinoidok; illatszerek, szépség - vagy testápoló készítmények  
33.01  Asz. v.;  
Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a 
részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy 
biotechnológiai eljárás megy végbe;  
 
478 
 vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
3302.10  Vtsz. v., a 3302.10 alszám alá tartozó nem származó anyagok azonban 
felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi 
árának 20  %-át. 
3302.90  Asz. v.;  
Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a 
részecské k méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy 
biotechnológiai eljárás megy végbe;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
33.03  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.  
33.04 –33.07  Asz. v.;  
Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a 
részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy 
biotechnológiai eljárás megy végbe;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
34. árucsoport  Szappan, szerves felületaktív anyagok,  mosószerek, kenőanyagok, 
műviaszok, elkészített viaszok, fényesítő - és polírozóanyagok, gyertya és 
hasonló cikkek, mintázópaszták, „fogászati viasz” és gipsz alapú fogászati 
készítmények  
34.01 –34.07  Asz. v.;  
Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a 
részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy 
biotechnológiai eljárás megy végbe;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
35. árucsoport  Fehérjeanyagok; átalakított keményítő k; enyvek; enzimek  
35.01 –35.04  Vtsz. v., a 4. árucsoportba tartozó nem származó anyagok kivételével.  
35.05  Vtsz. v., a 11.08 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével.  
 
479 
 35.06 –35.07  Asz. v.;  
Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a 
részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy 
biotechnológiai eljárás megy végbe;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
36. árucsoport  Robbanóanyagok; pirotechnikai készítm ények; gyufák; piroforos 
ötvözetek; egyes gyúlékony anyagok  
36.01 –36.06  Asz. v.;  
Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a 
részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy 
biotechnológiai eljárás megy vég be;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
37. árucsoport  Fényképészeti vagy mozgófényképészeti termékek  
37.01 –37.07  Asz. v.;  
Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a 
részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy 
biotechnológiai eljárás megy végbe;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
38. árucsoport  A vegyipar különféle termékei  
38.01 –38.08  Asz. v.;  
Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a 
részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy 
biotechnológiai eljárás megy végbe;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
3809.10  Vtsz. v., a 11.08 és a 35.05 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével.  
3809.91 –3822.00  Asz. v.;  
 
480 
 Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a 
részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy 
biotechnológiai eljárás megy végbe;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
38.23  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó ne m származó anyagokból.  
3824.10 –3824.50  Asz. v.;  
Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a 
részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy 
biotechnológiai eljárás megy végbe;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
3824.60  Vtsz. v., a 2905.43 és a 2905.44 alszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével.  
3824.71 –3825.90  Asz. v.;  
Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a 
részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése vagy 
biotechnológiai eljárás megy végbe;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
38.26  Előállítás, amelynek során a biodízel előállítá sára transzészterezés, 
észterezés vagy hidrogénezés útján kerül sor.  
VII. ÁRUOSZTÁLY  MŰANYAGOK ÉS EZEKBŐL KÉSZÜLT ÁRUK; GUMI ÉS EBBŐL KÉSZÜLT ÁRUK  
Az áruosztályhoz tartozó megjegyzés: az ezen áruosztályt érintő 
horizontális feldolgozási szabályokat lásd az ORIG -1. melléklet 5. 
Megjegyzésében.  
39. árucsoport  Műanyagok és ezekből készült árucikkek  
39.01 –39.15  Asz. v.;  
Kémiai reakció, derítés, keverés és elegyítés, standard anyagok előállítása, a 
részecskék méretének megváltozása, izomerek elkülönítése v agy 
biotechnológiai eljárás megy végbe;  
vagy  
 
481 
 MaxNOM 50  % (EXW).  
39.16 –39.19  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
39.20  Asz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
39.21 –39.22  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
3923.10 –3923.50  Asz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
3923.90 –3925.90  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
39.26  Asz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
40. árucsoport  Gumi és ebből készült árucikkek  
40.01 –40.11  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
4012.11 –4012.19  
 Asz. v.;  
vagy  
A használt gumiabroncsok újrafutózása.  
 
482 
 4012.20 –4017.00  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
VIII. ÁRUOSZTÁLY  NYERSBŐR, KIKÉSZÍTETT BŐR, SZŐRME ÉS EZEKBŐL KÉSZÜLT ÁRUK; 
NYERGES - ÉS SZÍJGYÁRTÓÁRUK; UTAZÁSI CIKKEK, KÉZITÁSKÁK ÉS 
HASONLÓ TARTÓK; ÁLLATI BÉLBŐL KÉSZÜLT ÁRUK (A 
SELYEMHERNYÓBÉLBŐL KÉSZÜLT ÁRUK KIVÉTELÉVEL)  
41. árucsoport  Nyersbőr (a szőrme kivételével)  és kikészített bőr  
41.01 –4104.19  Vtsz. v.  
4104.41 –4104.49  Asz. v., a 4104.41 –4104.49 alszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével.  
4105.10  Vtsz. v.  
4105.30  Asz. v.  
4106.21  Vtsz. v.  
4106.22  Asz. v.  
4106.31  Vtsz. v.  
4106.32 –4106.40  Asz. v.  
4106.91  Vtsz. v.  
4106.92  Asz. v.  
41.07 –41.13  Vtsz. v., a 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32 és a 4106.92 alszám 
alá tartozó nem származó anyagok kivételével. Azonban a 4104.41, 4104.49, 
4105.30, 4106.22, 4106.32 vagy a 4106.92 alszám alá tartozó nem származó 
anyagok felhasználhatók, feltéve,  hogy újracserzésen estek át.  
4114.10  Vtsz. v.  
4114.20  Vtsz. v., a 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32, 4106.92 alszám és a 
4107 alá tartozó nem származó anyagok kivételével. Azonban a 4104.41, 
4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32, 4106.92 alszám és a 41.07 
vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok felhasználhatók, feltéve, 
hogy újracserzésen estek át.  
41.15  Vtsz. v.  
42. árucsoport  Bőráruk; nyerges - és szíjgyártóáruk; utazási cikkek, kézitáskák és hasonló 
tartók; állati bélből készült áruk ( a selyemhernyóbélből készült áruk 
 
483 
 kivételével)  
42.01 –42.06  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
43. árucsoport  Szőrme és műszőrme; ezekből készült áruk  
4301.10 –4302.20  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
4302.30  Asz. v.  
43.03 –43.04  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50 % (EXW).  
IX. ÁRUOSZTÁLY  FA ÉS FAIPARI TERMÉKEK; FASZÉN; PARAFA ÉS PARAFA ÁRUK; 
SZALMÁBÓL, ESZPARTÓFŰBŐL VAGY MÁS FONÁSANYAGBÓL KÉSZÜLT 
ÁRUK; KOSÁRKÖTŐ - ÉS FONÁSÁRUK  
44. árucsoport  Fa és faipari termékek; faszén  
44.01 –44.21  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
45. árucsoport  Parafa és parafa áruk  
45.01 –45.04  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
46. árucsoport  Szalmából, eszpartófűből és más fonásanyagból készült áruk; kosárkötő - 
és fonásáruk  
46.01 –46.02  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
 
484 
 X. ÁRUOSZTÁLY  PAPÍRIPARI ROSTANYAG FÁBÓL VAGY MÁS CELLULÓZTARTALMÚ 
ANYAGBÓL; VISSZANYERT (HULLADÉK ÉS HASZNÁLT) PAPÍR VAGY 
KARTON; PAPÍR ÉS KARTON ÉS EZEKBŐL KÉSZÜLT ÁRUK  
47. árucsoport  Papíripari rostanyag fából vagy más cellulóztartalmú anyagból; visszanyert 
(hulladé k és használt) papír vagy karton  
47.01 –47.07  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
48. árucsoport  Papír és karton; papíripari rostanyagból, papírból vagy kartonból készült 
áruk  
48.01 –48.23  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
49. árucsoport  Könyvek, újságok,  képek és más nyomdaipari  
termékek; kéziratok, gépírásos szövegek és tervrajzok  
49.01 –49.11  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
XI. ÁRUOSZTÁLY  TEXTILIPARI ALAPANYAGOK ÉS TEXTILÁRUK  
Az áruosztályhoz tartozó megjegyzés: Egyes textilalapanyagból készült 
termé kekre alkalmazandó meghatározásokat és tűréshatárokat illetően 
lásd az ORIG -1. mellékletben foglalt 6., 7. és 8. megjegyzést.  
50. árucsoport  Selyem  
50.01 –50.02  Vtsz. v.  
 
50.03  
  
– Kártolt vagy fésült:  A selyemhulladék kártolása vagy fésülése.  
 
 
485 
 – Más:  Vtsz. v.  
 
50.04 –50.05  Természetes szálak fonása;  
Végtelen műszálak sajtolása, amihez fonás társul;  
Végtelen műszálak sajtolása, amihez sodrás társul;  
vagy  
Sodrás, amihez egyéb mechanikai művelet társul.  
50.06  
  
– Selyemfonal és 
selyemhulladékból 
készült fonal:  
 Természetes szálak fonása;  
Végtelen műszálak sajtolása, amihez fonás társul;  
Végtelen műszálak sajtolása, amihez sodrás társul;  
vagy  
Sodrás, amihez egyéb mechanikai művelet társul.  
– Selyemhernyóbél:  
 Vtsz. v.  
 
50.07  
 Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés társul;  
Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés társul;  
Sodrás vagy egyéb mechanikai művelet, amihez szövés társul;  
Szövés, amihez festés társul;  
Fonalfestés, amihez szövés  társul;  
Szövés, amihez nyomás társul;  
vagy  
Nyomás (önálló műveletként).  
51. árucsoport  Gyapjú, finom és durva állati szőr; lószőr fonal és szövet  
51.01 –51.05  Vtsz. v.  
 
486 
  
51.06 –51.10  Természetes szálak fonása;  
Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;  
vagy  
Sodrás, amihez egyéb mechanikai művelet társul.  
51.11 –51.13  Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés társul;  
Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés társul;  
Szövés, amihez festés társul;  
Fonalfestés, amihez szövés társul;  
Szövés, amihez nyomás társul;  
vagy  
Nyomás (önálló műveletként).  
52. árucsoport  Pamut  
52.01 –52.03  Vtsz. v.  
 
52.04 –52.07  
 Természetes szálak fonása;  
Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;  
vagy  
Sodrás, amihez egyéb mechanikai művelet társul.  
52.08 –52.12  Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés társul;  
Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés társul;  
Sodrás vagy egyéb mechanikai művelet, amihez szövés társul;  
Szövés, amihez fe stés, bevonás vagy rétegelés társul;  
Fonalfestés, amihez szövés társul;  
Szövés, amihez nyomás társul;  
vagy  
 
487 
 Nyomás (önálló műveletként).  
53. árucsoport  Más növényi textilszálak; papírfonal és papírfonalból szőtt szövet  
53.01 –53.05  Vtsz. v.  
 
53.06 -53.08  Természetes szálak fonása;  
Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;  
vagy  
Sodrás, amihez egyéb mechanikai művelet társul.  
53.09 –53.11  Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés társul;  
Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés társul;  
Szövés, amihez festés, bevonás vagy rétegelés társul;  
Fonalfestés, amihez szövés társul;  
Szövés, amihez nyomás társul;  
vagy  
Nyomás (önálló műveletként).  
54. árucsoport  Végtelen műszál; szintetikus vagy mesterséges textilanyagból készült 
szalag és hasonlók  
54.01 –54.06  Természetes szálak fonása;  
Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;  
vagy  
Sodrás, amihez egyéb mechanikai művelet társul.  
54.07 –54.08  Természetes szálak vagy vágott műszál ak fonása, amihez szövés társul;  
Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés társul;  
Fonalfestés, amihez szövés társul;  
Szövés, amihez festés, bevonás vagy rétegelés társul;  
Sodrás vagy egyéb mechanikai művelet, amihez szövés társul;  
Szövés, amihez nyomás társul;  
 
488 
 vagy  
Nyomás (önálló műveletként).  
55. árucsoport  Vágott műszál  
55.01 –55.07  Műszálak sajtolása.  
 
55.08 –55.11  Természetes szálak fonása;  
Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;  
vagy  
Sodrás, amihez egyéb mechanikai művelet társul.  
55.12 –55.16  Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés társul;  
Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés társul;  
Sodrás vagy egyéb mechanikai művelet, amihez szövés társul;  
Szövés, amihez festés, bevonás vagy rétegelés társul;  
Fonalfestés, amihez szövés társul;  
Szövés, amihez nyomás társul;  
vagy  
Nyomás (önálló műveletként).  
56. árucsoport  Vatta, nemez és nem szőtt textília; különleges fonalak; zsineg, kötél, 
hajókötél és kábel, valamint ezekből készült áruk  
56.01  Természetes szálak fonása;  
Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;  
Pelyhesítés, amihez festés vagy nyomás társul;  
vagy  
A bevonás, pelyhesítés, rétegelés vagy fémesítés legalább két másik fő 
előkészítő vagy kik észítő művelettel (mint a mángorlás, 
zsugorodásmentesítés, hőrögzítés, tartós kikészítés) párosulva, feltéve, hogy 
a felhasznált nem származó anyagok összértéke nem haladja meg a termék 
gyártelepi árának 50  %-át. 
56.02   
 
489 
  
– Tűnemez:  Műszálak sajtolása, a mihez szövetképzés társul; ugyanakkor:  
– az 54.02 vámtarifaszám alá tartozó nem származó polipropilén végtelen 
szál;  
– az 55.03 vagy az 55.06 vámtarifaszám alá tartozó nem származó 
polipropilén szál; vagy  
– az 55.01 vámtarifaszám alá tartozó nem származó polipropilén fonókábel;  
amelyet egyágú végtelen fonal vagy szál esetében mindig 9 decitexnél 
kisebb érték jellemez, felhasználható, ha ezen anyagok összértéke nem 
haladja meg a termék gyártelepi árának 40  %-át; 
vagy  
Csak szövetképzés a természetes szálakbó l készült nemez esetében.  
– Más:  Műszálak sajtolása, amihez szövetképzés társul;  
vagy  
Csak szövetképzés a természetes szálakból készült más nemez esetében.  
5603.11 –5603.14  Előállítás a következőkből:  
– egyirányú vagy véletlenszerű szálirányú végtelen sz álak; vagy  
– természetes vagy mesterséges eredetű anyagokból vagy polimerekből;  
mindkét esetben az előállítást nem szőtt termékké való összekapcsolás 
követi.  
5603.91 –5603.94  Előállítás a következőkből:  
– egyirányú vagy véletlenszerű szálirányú vágott szálak; vagy  
– természetes vagy mesterséges eredetű vágott fonalból,  
mindkét esetben az előállítást nem szőtt termékké való összekapcsolás 
követi.  
5604.10  Előállítás textilanyaggal nem bevont gumifonalból vagy zsinegből.  
 
5604.90  Természetes szálak fonása;  
Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;  
 
490 
 vagy  
Sodrás, amihez egyéb mechanikai művelet társul.  
 
56.05  Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása;  
Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;  
vagy  
Sodrás, amihez egyéb mechanikai  művelet társul.  
56.06  Műszálak sajtolása, amihez fonás társul;  
Sordás, amihez paszományozás társul;  
Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása;  
vagy  
Pelyhesítés, amihez festés társul.  
56.07 –56.09  Természetes szálak fonása;  
vagy  
Műszálak sajtolása,  amihez fonás társul.  
57. árucsoport  Szőnyegek és más textil padlóborítók  
Az árucsoporthoz tartozó megjegyzés: Az ezen árucsoportba tartozó nem 
származó termékek esetén jutaszövet hátoldalként felhasználható.  
 
57.01 –57.05  Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés vagy tűzés 
társul;  
Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés vagy tűzés társul;  
Előállítás kókuszrost fonalból, szizálfonalból vagy jutafonalból, illetve 
hagyományos többágú viszkózfonalból;  
Tűzés, amihez festés vagy nyomás társul;  
Végtelen műszálból készült fonal tűzése vagy szövése, amihez bevonás vagy 
rétegelés társul;  
Pelyhesítés , amihez festés vagy nyomás társul;  
 
491 
 vagy  
Műszálak préselése és nem szőtt textíliák készítésére szolgáló technikák 
alkalmazásával, a tűlyukasztást is beleértve.  
58. árucsoport  Különleges szövetek; bolyhos szövetek; csipke; kárpit; paszomány; hímzés  
58.01 –58.04  Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés vagy tűzés 
társul;  
Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés vagy tűzés társul;  
Szövés, amelyhez festés, pelyhesítés, bevonás, rétegelés vagy fémmel 
bevonás társul;  
Tűzé s, amihez festés vagy nyomás társul;  
Pelyhesítés, amihez festés vagy nyomás társul;  
Fonalfestés, amihez szövés társul;  
Szövés, amihez nyomás társul;  
vagy  
Nyomás (önálló műveletként).  
58.05  Vtsz. v.  
 
58.06 –58.09  Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés vagy tűzés 
társul;  
Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés vagy tűzés társul;  
Szövés, amelyhez festés, pelyhesítés, bevonás, rétegelés vagy fémmel 
bevonás társul;  
Tűzés, ami hez festés vagy nyomás társul;  
Pelyhesítés, amihez festés vagy nyomás társul;  
Fonalfestés, amihez szövés társul;  
Szövés, amihez nyomás társul;  
vagy  
Nyomás (önálló műveletként).  
58.10  Hímzés, amely során a termék vámtarifaszámáról eltérő vámtariaszám alá 
besorolt nem származó anyagok értéke nem haladja meg a termék 
 
492 
 gyártelepi árának 50  %-át. 
 
58.11  Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés vagy tűzés 
társul;  
Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés vagy tűzés társul;  
Szövés, amelyhez festés, pelyhesítés, bevonás, rétegelés vagy fémmel 
bevonás társul;  
Tűzés, amihez festés vagy nyomás társul;  
Pelyhesítés, amihez festés vagy nyomás társul;  
Fonalfestés, amihez szövés társul;  
Szövés, amihez nyomás társul;  
vagy  
Nyomás (önálló műveletként).  
59. árucsoport  Impregnált, bevont, beborított vagy rétegelt szövet; ipari felhasználásra 
alkalmas textiltermékek  
59.01  Szövés, amihez festés vagy pelyhesíté s vagy bevonás vagy rétegelés vagy 
fémesítés társul;  
vagy  
Pelyhesítés, amihez festés vagy nyomás társul.  
59.02  
  
– Legfeljebb 90 
tömegszázalék 
textilanyag -
tartalommal:  Szövés.  
– Más:  
 Műszálak préselése és szövés.  
 
59.03  Szövés, kötés vagy hurkolás, amihez impregnálás vagy bevonás vagy borítás 
vagy rétegelés vagy fémesítés társul;  
Szövés, amihez nyomás társul; vagy  
 
493 
 Nyomás (önálló műveletként).  
59.04  Mángorlás, amihez festés, bevonás, rétegelés vagy fémesítés társul. A ne m 
származó jutaszövet hátoldalként felhasználható;  
vagy  
Szövés, amelyhez festés, bevonás, rétegelés vagy fémesítés társul A nem 
származó jutaszövet hátoldalként felhasználható;  
59.05  
  
– Gumival, műanyaggal 
vagy más anyaggal 
impregnálva, bevonva, 
beborítva vagy 
rétegelve:  
 Szövés, kötés vagy csak szövetképzés, amihez impregnálás vagy bevonás 
vagy borítás vagy rétegelés vagy fémesítés társul.  
– Más:  Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés társul;  
Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez szövés társul;  
Szövés, kötés vagy csak szövetképzés, amihez festés, bevonás vagy rétegelés 
társul;  
Szövés, amihez nyomás társul;  
vagy  
Nyomás (önálló műveletként).  
59.06  
  
– Kötött vagy hurkolt 
kelmék:  Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez kötés vagy 
hurkolás társul;  
Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez kötés vagy hurkolás 
társul;  
Kötés vagy hurkolás, amelyhez gumírozás társul vagy  
Gumírozás legalább két másik fő előkészítő vagy kikészítő művelettel (mint a 
mángorlás, zsugorodásmentesítés, hőrögzítés, tartós kikészítés) párosulva, 
feltéve, hogy a felhasznált nem származó anyagok összértéke nem haladja 
meg a termék gyártelepi árának 50  %-át. 
 
494 
 – Szintetikus végtelen 
szálból előállított 
fonalból készült más 
szövet több mint 90 
tömegszázalék 
textilanyag -
tartalommal:  
 Műszálak préselése és szövés.  
– Más:  Szövés, kötés vagy nem szőtt textíliák készítése, amihez festés, bevonás vagy 
gumírozás társul;  
Fonalfestés, amihez  szövés, kötés vagy nem szőtt textíliák készítésére 
irányuló eljárás társul;  
vagy  
Gumírozás legalább két másik fő előkészítő vagy kikészítő művelettel (mint a 
mángorlás, zsugorodásmentesítés, hőrögzítés, tartós kikészítés) párosulva, 
feltéve, hogy a felhas znált nem származó anyagok összértéke nem haladja 
meg a termék gyártelepi árának 50  %-át. 
59.07  Szövés, kötés vagy csak szövetképzés, amihez festés vagy nyomás vagy 
bevonás vagy impregnálás vagy borítás társul;  
Pelyhesítés, amihez festés vagy nyomás társ ul;  
vagy  
Nyomás (önálló műveletként).  
59.08  
  
– Fehérizzású 
gázharisnya, impregnált:  
 Előállítás csőszerűen kötött vagy hurkolt gázharisnyaszövetből.  
 
– Más:  Vtsz. v.  
 
59.09 –59.11  Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez szövés társul;  
Műszálak préselése és szövés;  
Szövés, amihez festés, bevonás vagy rétegelés társul;  
 
495 
 vagy  
A bevonás, pelyhesítés, rétegelés vagy fémesítés legalább két másik fő 
előkészítő vagy kikészítő művelettel (mint a mángorlás, 
zsugorodásmentesítés, hőrögzítés, tartós kikészítés) párosulva, feltéve, hogy 
a felhasznált nem származó anyagok összértéke nem haladja meg a termék 
gyártelepi árának 50  %-át. 
 
60. árucsoport  Kötött vagy hurkolt kelmék  
60.01 –60.06  Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez kötés vagy 
hurkolás társul;  
Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez kötés vagy hurkolás 
társul;  
Kötés vagy hurkolás, amihez festés vagy pelyhesítés vagy bevonás vagy 
rétegelés vagy nyomás társul;  
Pelyhesítés, amihez festés vagy nyomás társul;  
Fonalfestés, amihez kötés vagy hurkolás társul; vagy  
Sodrás vagy szálszerkezet -átalakítás, amihez kötés vagy hurkolás társul, 
feltéve, hogy a felhasznált nem származó nem sodort vagy nem átalakított 
szálszerkezetű fonal értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 
50 %-át. 
61. árucsoport  Kötött vagy horgolt ruházati cikkek, kellékek és tartozékok  
61.01 –61.17  
  
Két vagy több formára 
vágott vagy eleve 
formára készített, kötött 
vagy hurkolt anyagdarab 
összevarrásával vagy 
más módon történő 
összeállításával 
elkészítve:  
 Kötés vagy hurkolás és konfekcionálás (a szabást is beleértve).  
 
– Más:  Természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, amihez kötés vagy 
hurkolás társul;  
Végtelen műszálból készült fonal sajtolása, amihez kötés vagy hurkolás 
 
496 
 társul; vagy  
Kötés és konfekcionálás egy műveletben.  
62. árucsoport  Ruházati cikkek, kellékek és tartozékok, a kötött és hurkolt áruk 
kivételével  
62.01  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást i s beleértve;  
vagy  
Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás 
előz meg.  
62.02  
  
– Hímzett:  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Előállítás hímzés nélküli szövetből, ha a felhasznált nem származó hímzés 
nélküli szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40  %-át. 
– Más:  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás 
előz meg.  
62.0 3 Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás 
előz meg.  
62.04  
  
– Hímzett:  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Előállítás hímzés nélküli szövetből, ha a felhasznált nem származó hímzés 
nélküli szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40  %-át. 
– Más:  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
 
497 
 vagy  
Konfekcionálás, a szabást is beleértve, ame lyet (önálló műveletként) nyomás 
előz meg.  
62.05  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás 
előz meg.  
62.06  
  
– Hímzett:  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Előállítás hímzés nélküli szövetből, ha a felhasznált nem származó hímzés 
nélküli szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40  %-át. 
– Más:  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás 
előz meg.  
62.07 –62.08  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás 
előz meg.  
62.09  
  
– Hímzett:  
 Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Előállítás hímzés nélküli szövetből, ha a felhasznált nem származó hímzés 
nélküli szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40  %-át. 
– Más:  
 Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás 
 
498 
 előz meg.  
62.10  
  
– Tűzálló felszerelés 
alumíniumozott 
poliészter fóliával 
borított szövetből:  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Bevonás vagy rétegelés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve, 
feltéve, hogy a felhasznált nem származó nem bevont vagy nem laminált 
szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40  %-át.  
– Más:  
 
 
 
 Szövés, amihez konfekcionálás  társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás 
előz meg.  
62.11  
  
– Női vagy leánykaruha 
hímzéssel:  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Előállítás hímzés nél küli szövetből, ha a felhasznált nem származó hímzés 
nélküli szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40  %-át. 
– Más:  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás 
előz meg.  
62.12  
  
– Kötött vagy hurkolt 
két vagy több formára 
vágott vagy eleve 
formára készített, kötött 
vagy hurkolt anyagdarab 
összevarrásával vagy Kötés, amihez konfekcionálá s társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás 
előz meg.  
 
499 
 más módon történő 
összeállításával 
elkészítve:  
 
– Más:  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás 
előz meg.  
62.13 –62.14  
  
– Hímzett:  
 Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
Előállítás hímzés nélküli szövetből, ha a felhasznált nem származó hímzés 
nélküli szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40  %-át; 
vagy  
Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás 
előz meg.  
– Más:  
 Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyom ás 
előz meg.  
62.15  
 Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás 
előz meg.  
 
62.16  
  
– Tűzálló felszerelés 
alumíniumozott 
poliészter fóliával 
borított szövetből:  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Bevonás vagy rétegelés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve, 
feltéve, hogy a felhasznált nem s zármazó nem bevont vagy nem laminált 
 
500 
 szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40  %-át. 
– Más:  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
 vagy  
Konfekcionálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás 
előz meg.  
62.17  
  
– Hímzett:  
 Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
Előállítás hímzés nélküli szövetből, ha a felhasznált nem származó hímzés 
nélküli szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40  %-át; 
vagy  
Konfekci onálás, a szabást is beleértve, amelyet (önálló műveletként) nyomás 
előz meg.  
– Tűzálló felszerelés 
alumíniumozott 
poliészter fóliával 
borított szövetből:  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve;  
vagy  
Bevonás vagy rétegelés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve, 
feltéve, hogy a felhasznált nem származó nem bevont vagy nem laminált 
szövet értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 40  %-át. 
 
– Közbélés gallérhoz és 
mandzsettához, 
kiszabva:  Vtsz. v., feltéve, hog y a felhasznált nem származó anyagok értéke nem 
haladja meg a termék gyártelepi árának 40  %-át. 
 
– Más:  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve.  
 
63. árucsoport  Más készáru textilanyagból; garnitúrák; használt ruha és egyéb használt 
textiláru; rongy  
63.01 –63.04  
  
– Nemezből, nem szőtt 
textíliából:  Szövetképzés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve.  
 
 
501 
  
– Más:  
– Hímzett:  
  
Szövés vagy kötés vagy hurkolás, amihez konfekcionálás társul, a szabást is 
beleértve;  
vagy  
Előállítás hímzés nélküli szövetből (amely nem kötött vagy hurkolt), ha a 
felhasznált nem származó hímzés nélküli szövet értéke nem haladja meg a 
termék gyártelepi árának 40  %-át; 
– Más:  
 Szövés, kötés vagy hurkolás, amihez konfekcionálás társul, a szabást is 
beleértve.  
 
63.05  Műszálak sajtolása vagy természetes szálak vagy vágott műszálak fonása, 
amihez szövés vagy kötés és konfekcionálás társul, a szabást is beleértve.  
 
63.06  
  
– Nem szőtt textíliából:  Szövetképzés, amihez konfekcionálás társul,  a szabást is beleértve.  
 
– Más:  Szövés, amihez konfekcionálás társul, a szabást is beleértve.  
 
63.07  MaxNOM 40  % (EXW).  
 
63.08  A készletben levő termékek mindegyikének meg kell felelnie annak a 
szabálynak, amely akkor vonatkozna rá, ha nem lenne készle tbe foglalva; 
azonban a nem származó anyagok felhasználhatók, feltéve, hogy 
összértékük nem haladja meg a készlet gyártelepi árának 15  %-át. 
 
63.09 –63.10  Vtsz. v.  
 
XII. ÁRUOSZTÁLY  LÁBBELI; KALAP ÉS MÁS FEJFEDŐ; ESERNYŐK, NAPERNYŐK, SÉTABOTOK, 
BOTSZÉKEK, OSTOROK, LOVAGLÓKORBÁCS, VALAMINT EZEK RÉSZEI; 
 
502 
 KIKÉSZÍTETT TOLLAK ÉS EBBŐL KÉSZÜLT ÁRUK; MŰVIRÁGOK; 
EMBERHAJBÓL KÉSZÜLT ÁRUK  
64. árucsoport  Lábbeli, lábszárvédő és hasonló áruk; eze k részei  
64.01 –64.05  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból, a 
64.06 vámtarifaszám alá tartozó, a talpbéléshez vagy más talprészhez 
erősített nem származó felsőrész -összeállítások kivételével.  
64.06  Vtsz. v.  
65. árucsoport  Kalap és más fejfedők, valamint ezek részei  
65.01 –65.07  Vtsz. v.  
66. árucsoport  Esernyők, napernyők, sétabotok, botszékek, ostorok, lovaglókorbácsok és 
ezek alkatrészei  
66.01 –66.03  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
67. árucsoport  Kikészített toll és pehely, valamint ezekből készült áruk; művirágok; 
emberhajból készült áruk  
67.01 –67.04  Vtsz. v.  
XIII. ÁRUOSZTÁLY  KŐBŐL, GIPSZBŐL, CEMENTBŐL, AZBESZTBŐL, CSILLÁMBÓL VAGY 
HASONLÓ ANYAGOKBÓL KÉSZÜLT ÁRUK; KERÁMIATERMÉKEK; ÜVEGEK ÉS 
ÜVEGÁRUK  
68. árucsoport  Kőből, gipszből, cementből, azbesztből, csillámból és hasonló anyagból 
készült áruk  
68.01 –68.15  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 70  % (EXW).  
69. árucsoport  Kerámiatermékek  
69.01 –69.14  Vtsz. v.  
70. árucsoport  Üvegek és üvegáruk  
70.01 –70.09  Vtsz. v.;  
vagy  
 
503 
 MaxNOM 50 % (EXW).  
70.10  Vtsz. v.  
70.11  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
70.13  Vtsz. v., a 70,10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével.  
70.14 –70.20  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
XIV. ÁRUOSZTÁLY  TERMÉSZETES VAGY TENYÉSZTETT GYÖNGYÖK, DRÁGAKÖVEK VAGY 
FÉLDRÁGAKÖVEK, NEMESFÉMEK, NEMESFÉMMEL PLATTÍROZOTT FÉMEK 
ÉS EZEKBŐL KÉSZÜLT ÁRUK; ÉKSZERUTÁNZATOK; ÉRMÉK  
71. árucsoport  Természetes vagy tenyésztett gyöngyök, drágakövek vagy féldrágakövek, 
nemesfémek, nemesfémmel plattírozott f émek és ezekből készült áruk; 
ékszerutánzatok; érmék  
71.01 –71.05  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.  
71.06   
– Megmunkálatlan:  Vtsz. v., a 71.06, 71.08 és a 71.10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó 
anyagok kivételéve l. 
A 71.06, a 71.08 és a 71.10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó 
nemesfémek elektrolitos, hőkezeléses vagy vegyi szétválasztása;  
vagy  
A 71.06, a 71.08 vagy a 71.10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó 
nemesfémek összeolvasztása vagy ötvözése egymással vagy nem 
nemesfémmel vagy tisztítás.  
– Félgyártmány vagy por 
alakban:  Előállítás nem származó megmunkálatlan nemesfémből.  
71.07  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.  
71.08   
– Megmunkálatlan:  Vtsz. v., a 71.06, 71.08 és a 71.10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó 
 
504 
 anyagok kivételével.  
A 71.06, a 71.08 és a 71.10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó 
nemesfémek elektrolitos, hőkezeléses vagy vegyi szétválasztása;  
vagy  
A 71.06, a 71.08 vagy a 71.10 vámtarifasz ám alá tartozó nem származó 
nemesfémek összeolvasztása vagy ötvözése egymással vagy nem 
nemesfémmel vagy tisztítás.  
– Félgyártmány vagy por 
alakban:  Előállítás nem származó megmunkálatlan nemesfémből.  
71.09  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.  
71.10   
– Megmunkálatlan:  Vtsz. v., a 71.06, 71.08 és a 71.10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó 
anyagok kivételével.  
A 71.06, a 71.08 és a 71.10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó 
nemesfémek elektrolitos, hőkezeléses vag y vegyi szétválasztása;  
vagy  
A 71.06, a 71.08 vagy a 71.10 vámtarifaszám alá tartozó nem származó 
nemesfémek összeolvasztása vagy ötvözése egymással vagy nem 
nemesfémmel vagy tisztítás.  
– Félgyártmány vagy por 
alakban:  Előállítás nem származó megmunkálat lan nemesfémből.  
71.11  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.  
71.12 –71.18  Vtsz. v.  
XV. ÁRUOSZTÁLY  NEM NEMESFÉMEK ÉS EZEKBŐL KÉSZÜLT ÁRUK  
72. árucsoport  Vas és acél  
72.01 –72.06  Vtsz. v.  
 
72.07  Vtsz. v., a 72.06 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével.  
 
72.08 –72.17  Vtsz. v., a 72.08 –72.17. vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
 
505 
 kivételével.  
 
72.18  Vtsz. v.  
 
72.19 –72.23  Vtsz. v., a 72.19 –72.23. vámtarifaszám alá tartozó nem származó an yagok 
kivételével.  
 
72.24  Vtsz. v.  
 
72.25 –72.29  Vtsz. v., a 72.25 –72.29. vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével.  
 
73. árucsoport  Vas- vagy acéláruk  
7301.10  Ács. v., a 72.08 –72.17. vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével.  
7301.20  Vtsz. v.  
73.02  Ács. v., a 72.08 –72.17. vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével.  
73.03  Vtsz. v.  
73.04 –73.06  Ács. v., a 72.13 –72.17, a 72.21 –72.23 és a 72.25 –72.29 vámtarifaszám alá 
tartozó nem származó anyagok kivételével.  
73.07   
– Csőszerelvény 
rozsdamentes acélból:  Vtsz. v., a nem származó kovácsdarabok kivételével; a nem származó 
kovácsdarabok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a 
termék gyártelepi árának 50  %-át. 
– Más:  Vtsz. v.  
73.08  Vtsz. v., a 7301.20 alszám alá tartozó nem származó anyagok kivételével.  
7309.00 –7315.19  Vtsz. v.  
7315.20  Vtsz. v.;  
 
506 
 vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
7315.81 –7326.90  Vtsz. v.  
74. árucsoport  Réz és ebből készült áruk  
74.01 –74.02  Vtsz. v.  
74.03  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.  
74.04 –74.07  Vtsz. v.  
74.08  Vtsz. v. és MaxNOM 50  % (EXW).  
74.09 –74.19  Vtsz. v.  
75. árucsoport  Nikkel és ebből készült áruk  
75.01  Vtsz. v.  
75.02  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.  
75.03 –75.08  Vtsz. v.  
76. árucsoport  Alumínium és ebből készült áruk  
76.01  Vtsz. v. és MaxNOM 50  % (EXW).  
vagy  
Ötvözetlen alumíniumból vagy alumíniumhulladékból és -törmelékből 
hőkezeléssel vagy elektrolízissel történő kezelés.  
76.02  Vtsz. v.  
76.03 –76.16  Vtsz. v. és MaxNOM 50  % (EXW)90. 
78. árucsoport  Ólom és ebből készült áruk  
7801.10  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.  
7801.91 –7806.00  Vtsz. v.  
79. árucsoport  Cink és ebből készült áruk  
                                                            
90 Egyes alumíniumtermékek az ORIG -2A. mellékletben [Származás alapján megállapított kontingensek és az 
ORIG -2. melléklet szerinti termékspecifikus származási szabályok alternatívái] meghatározott éves 
kontingenseken belül származónak minősülhet az alternatí v, enyhébb termékspecifikus származási szabályok 
alapján.  
 
507 
 79.01 –79.07  Vtsz. v.  
80. árucsoport  Ón és ebből készült áruk  
80.01 –80.07  Vtsz. v.  
81. árucsoport  Más nem nemesfém; cermet; ezekből készült áruk  
81.01 –81.13  Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagokból.  
82. árucsoport  Szerszámok, eszközök, evőeszközök, kanál és villa nem nemesfémből; 
mindezek részei nem nemesfémből  
8201.10 –8205.70  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
8205.90  Vtsz. v., a 82.05 vámtarifaszám alá tartozó nem származó szerszámokat is be 
lehet azonban foglal ni a készletbe, ha összértékük nem haladja meg a 
készlet gyártelepi árának 15  %-át. 
82.06  Vtsz. v., a 82.02 –82.05. vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével; a 82.02 –82.05 vámtarifaszám alá tartozó nem származó 
szerszámokat is be lehet az onban foglalni a készletbe, ha összértékük nem 
haladja meg a készlet gyártelepi árának 15  %-át. 
82.07 –82.15  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
83. árucsoport  Máshol nem említett különféle áruk nem nemesfémből  
83.01 –83.11  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
XVI. ÁRUOSZTÁLY  GÉPEK ÉS MECHANIKUS BERENDEZÉSEK; VILLAMOSSÁGI CIKKEK; EZEK 
ALKATRÉSZEI; HANGFELVEVŐ ÉS -LEJÁTSZÓ, TELEVÍZIÓS KÉP - ÉS 
HANGFELVEVŐ ÉS -LEJÁTSZÓ KÉSZÜLÉKEK ÉS EZEK ALKATRÉSZEI ÉS 
TARTOZÉKAI  
84. árucsoport  Atomreaktorok, kazánok, gépek és mechanikus berendezések; ezek 
alkatrészei  
84.01 –84.06  Vtsz. v.;  
 
508 
 vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.07 –84.08  MaxNOM 50  % (EXW).  
84.09 –84.12  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
8413.11 –8415.10  Asz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
8415.20  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
8415.81 –8415.90  Asz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.16 –84.20  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.21  Asz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.22 –84.24  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.25 -84.30  Vtsz. v., a 84.31 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével;  
vagy  
 
509 
 MaxNOM 50  % (EXW).  
84.31 –84.43  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.44 –84.47  Vtsz. v., a 84.48 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.48 –84.55  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.56 –84.65  Vtsz. v., a 84.66 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.66 –84.68  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.70 –84.72  Vtsz. v., a 84.73 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.73 –84.78  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
8479.10 –8479.40  Asz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
 
510 
 8479.50  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
8479.60 –8479.82  Asz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
8479.89  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
8479.90  Asz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.80  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.81  Asz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.82 –84.87  Vtsz. v.;  
 vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
85. árucsoport  Elektromos gépek és elektromos felszerelések, valamint ezek alkatrészei; 
hangfelvevő és -lejátszó televíziós kép - és hangfelvevő és -lejátszó 
készülékek és ezek alkatrészei  és tartozékai  
85.01 –85.02  Vtsz. v., a 85.03 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
 
511 
 85.03 –85.06  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
85.07   
– Egy vagy több 
akkumulátorcellát vagy 
akkumulátormodult és 
azok egymás közötti 
összekapcsolására 
szolgáló áramköröket 
tartalmazó 
akkumulátorok,  
– vagy egy másik gyakori 
elnevezéssel 
„akkumulátorcsomagok” 
–, amelyeket a 87.02, 
87.03 és 87.04 vtsz. alá 
tartozó járművek 
meghajtásához 
elsődleges 
áramforrásként 
használnak  Vtsz. v., a nem származó aktív katódanyagok kivételével;  
vagy  
MaxNOM 30  % (EXW)91. 
– Elektromos 
akkumulátorba történő 
beépítésre szánt 
akkumulátorcellák, 
akkumulátormodulok és 
azok részei, amelyeket a 
87.02, 87.03 és 87.04 
vtsz. alá tartozó 
járművek 
meghajtásához 
elsődleges 
áramforrásként 
használnak  Vtsz. v., a nem származó aktív katódanyagok kivételé vel;  
vagy  
MaxNOM 35  % (EXW)92 
                                                            
91 A megállapodás hatálybalépésétől 2026. december 31 -ig tartó időszakban az ORIG -2B. mellékletben 
[Átmeneti termékspecifikus szabályok elektromos akkumulátorokra és elektromos járművekre]  
meghatároz ott alternatív termékspecifikus származási szabályok alkalmazandók.  
92 A megállapodás hatálybalépésétől 2026. december 31 -ig tartó időszakban az ORIG -2B. mellékletben 
[Átmeneti termékspecifikus szabályok elektromos akkumulátorokra és elektromos járművekre]  
meghatározott alternatív termékspecifikus származási szabályok alkalmazandók.  
 
512 
 – Más:  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
85.08 –85.18  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
85.19 –85.21  Vtsz. v., a 85.22 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
85.22 –85.23  Vtsz. v.; 
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
85.25 –85.27  Vtsz. v., a 85.29 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
85.28 –85.34  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
85.35 –85.37  Vtsz. v., a 85.38 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
8538.10 –8541.90  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
8542.31 –8542.39  Vtsz. v.;  
 
513 
 A nem származó anyagok diffúzión esnek át;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
8542.90 –8543.90  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
85.44 –85.48  MaxNOM 50  % (EXW).  
XVII. ÁRUOSZTÁLY  JÁRMŰVEK, LÉGI JÁRMŰVEK, VÍZI JÁRMŰVEK ÉS SZÁLLÍTÁS CÉLJÁRA 
SZOLGÁLÓ FELSZERELÉSEK  
86. árucsoport  Vasúti mozdonyok vagy villamos -motorkocsik, sínhez kötött járművek és 
alkatrészeik; vasúti vagy villamosvágány -tartozékok, és -felszerelések és 
alkatrészeik; mindenféle mechanikus (beleértve az elektromechanikusat 
is) közlekedési jelzőberendezés  
86.01 –86.09  Vtsz. v., a 86.07 vámtarifaszám alá tartozó nem származó anyagok 
kivételével;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
87. árucsoport  Járművek és ezek alkatrészei és tartozékai, a vasúti vagy villamosvasúti 
sínhez kötött járművek kivételével;  
87.01  MaxNOM 45  % (EXW).  
87.02 –87.04   
– Dugattyús, belső 
égésű motorral és 
hajtómotorként 
elektromos motorral is 
működő, külső 
elektromos 
áramforrásra 
csatlakoztathatóan 
tölthető járművek 
(hálózatról tölthető A MaxNOM 45  % (EXW) és a 85.07 vtsz. alá tartozó, a jármű meghajtásához 
elsődleges elektromos áramforrásként használt akkumulátorcsomagokat 
származónak kell lenniük93. 
                                                            
93 A megállapodás hatálybalépésétől 2026. december 31 -ig tartó időszakban az ORIG -2B. mellékletben 
[Átmeneti termékspecifikus szabályok elektromos akkumulátorokra és elektromos já rművekre]  
meghatározott alternatív termékspecifikus származási szabályok alkalmazandók.  
 
514 
 hibrid elektromos 
járművek);  
 – Kizárólag elektromos 
hajtómotorral működő 
járművek  
– Más:  MaxNOM 45  % (EXW)94. 
87.05 –87.07  MaxNOM 45  % (EXW).  
87.08 –87.11  Vtsz. v.;  
vagy  
Max NOM 50  % (EXW).  
87.12  MaxNOM 45  % (EXW).  
87.13 –87.16  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
88. árucsoport  Légi járművek, űrhajók és ezek alkatrészei  
88.01 –88.05  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
89. árucsoport  Hajó, csónakok és más úszószerkezetek  
89.01 –89.08  Ács. v.;  
vagy  
MaxNOM 40  % (EXW).  
XVIII. ÁRUOSZTÁLY  OPTIKAI, FÉNYKÉPÉSZETI, MOZGÓFÉNYKÉPÉSZETI, MÉRŐ -, ELLENŐRZŐ -, 
PRECÍZIÓS, ORVOSI VAGY SEBÉSZETI MŰSZEREK ÉS KÉSZÜLÉKEK; ÓRÁK ÉS 
KISÓRÁK; HANGSZEREK; EZEK ALKATRÉSZEI ÉS TARTOZÉKAI  
90. árucsoport  Optikai, fényképészeti, mozgófényképészeti, mérő -, ellenőrző, precíziós, 
orvosi vagy sebészeti műszerek és készülékek; ezek alkatrészei és 
                                                            
94Az ORIG -2B. mellékletben [Átmeneti termékspecifikus szabályok elektromos akkumulátorokra és elektromos 
járművekre]  meghatározott, belső égésű motorral és meghajtómotor ként egyaránt felszerelt hibrid hajtású 
járművek esetében – a külső áramforráshoz csatlakoztatható járművek kivételével – a megállapodás 
hatálybalépésétől 2026. december 31 -ig az alternatív termékspecifikus származási szabályok alkalmazandók.  
 
515 
 tartozékai  
9001.10 –9001.40  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
9001.50  Vtsz. v.;  
a félkész lencse felületkezelése, szemüvegkeretre rögzíthető, látáskorrekciós 
hatású, megmunkált szemészeti lencse előállítása céljából;  
A lencsék megfelelő kezeléssel történő bevonása a viselője látásának 
javítása és védelmének biztosítása érdekében;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EX W).  
9001.90 –9033.00  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
91. árucsoport  Órák és kisórák és ezek alkatrészei  
91.01 –91.14  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
92. árucsoport  Hangszerek; ezek alkatrészei és tartozékai  
92.01 –92.09  MaxNOM 50  % (EXW).  
XIX. ÁRUOSZTÁLY  FEGYVEREK ÉS LŐSZEREK; EZEK ALKATRÉSZEI ÉS TARTOZÉKAI  
93. árucsoport  Fegyverek és lőszerek; ezek alkatrészei és tartozékai  
93.01 –93.07  MaxNOM 50  % (EXW).  
XX. ÁRUOSZTÁLY  KÜLÖNFÉLE ÁRUK  
94. árucsoport  Bútor; ágyfelszerelés, matracok, ágybetétek, párnák és hasonló párnázott 
lakberendezési cikkek; másutt nem említett lámpák és 
világítófelszerelések; megvilágított jelzések, reklámfeliratok, névtáblák és 
hasonlók; előre gyártott épületek  
94.01 –94.06  Vtsz. v.;  
 
516 
 vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
95. árucsoport  Játékok, játékszerek és sporteszközök; ezek alkatrészei és tartozékai  
95.03 –95.08  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
96. árucsoport  Különböző áruk  
96.01 –96.04  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
96.05  A készletben levő termékek mindegyikének  meg kell felelnie annak a 
szabálynak, amely akkor vonatkozna rá, ha nem lenne készletbe foglalva, 
feltéve, hogy a nem származó árukat is be lehet foglalni a készletbe, feltéve, 
hogy összértékük nem haladja meg a készlet esetében a gyártelepi ár 15  %-
át. 
96.06 –9608.40  
 Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
9608.50  A készletben levő termékek mindegyikének meg kell felelnie annak a 
szabálynak, amely akkor vonatkozna rá, ha nem lenne készletbe foglalva, 
feltéve, hogy a nem származó árukat is be lehet foglalni a készletbe, feltéve, 
hogy összértékük nem haladja meg a készlet esetében az EXW 15  %-át. 
9608.60 –96.20  
 Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW).  
XXI. ÁRUOSZTÁLY  MŰVÉSZETI TÁRGYAK, GYŰJTEMÉNYDARABOK ÉS RÉGISÉGEK  
97. árucsoport  Művészeti tárgyak, gyűjteménydarabok és régiségek  
97.01 –97.06  Vtsz. v.  
  
 
517 
 ORIG -2A. MELLÉKLET: SZÁRMAZÁS ALAPJÁN MEGÁLLAPÍTOTT KONTINGENSEK ÉS AZ ORIG -2. 
MELLÉKLET [TERMÉKSPECIFIKUS SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK] SZERINTI TERMÉKSPECIFIKUS 
SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOK ALTERNATÍVÁI  
 
Közös rendelkezések  
 
1. Az alábbi táblázatokban felsorolt termékek esetében a megfelelő származási szabályok az 
ORIG -2. mellékletben [Termékspecifikus származási szabályok] meghatározott szabályok alternatívái, 
az alkalmazandó éves kontingens határain belül.  
 
2. Az e melléklet alapján kiállított származásmegjelölő nyilatkozatnak a következő nyilatkozatot 
kell tartalmaznia: „Származás alapján megállapított kontingensek – Az ORIG -2A. mellékletnek 
megfelelően származó termék”.  
 
3. Az Unióban az e mellékletben említe tt valamennyi mennyiséget az Európai Bizottság kezeli, 
amely ezek hatékony kezelése érdekében megteszi az általa célszerűnek tartott valamennyi 
igazgatási lépést, figyelemmel az Unió alkalmazandó jogszabályaira.  
 
4. Az Egyesült Királyságban az e mellékletb en említett valamennyi mennyiséget az Egyesült 
Királyság vámhatósága kezeli, amely meghozza azokat az igazgatási intézkedéseket, amely ezek 
hatékony kezelése érdekében megteszi az általa célszerűnek tartott valamennyi igazgatási lépést, 
figyelemmel az Egye sült Királyság alkalmazandó jogszabályaira.  
 
5. Az importáló Fél a származás alapján megállapított kontingenseket az érkezési sorrend 
elvének megfelelően kezeli, és az adott Fél behozatalának alapján számolja ki az e származás alapján 
megállapított konting ensek szerint behozott áruk mennyiségét.  
 
1. szakasz — Éves kontingenskiosztás a konzerv tonhalra  
 
Harmonizált 
rendszer 
szerinti 
osztályozás 
(2017)  Termékmegnevezés  Alternatív 
termékspecifikus 
szabály  Az Unióból az 
Egyesült 
Királyságba 
irányuló 
kivitelre 
vonatkozó éves 
kontingens  
(nettó súly)  Az Egyesült 
Királyságból az 
Unióba irányuló 
kivitelre 
vonatkozó éves 
kontingens  
(nettó súly)  
1604.14  Elkészített vagy konzervált 
tonhal, csíkoshasú tonhal 
(skipjack) és bonitó ( Sarda 
spp.), egészben vagy 
darabban (az  aprított 
kivételével)  Ács. v.  3 000 tonna  
 3 000 tonna  
1604.20  Más elkészített vagy konzervált hal  
 Tonhalból, csíkoshasú 
tonhalból (skipjack) vagy az 
Euthynnus nemhez tartozó 
más halból (az egész vagy Ács. v.  4 000 tonna  4 000 tonna  
 
518 
 darabolt kivételével)  
Más halból  — — — 
 
 
 
 
 
2. szakasz — Éves kontingenskiosztás az alumíniumtermékekre95 
1. táblázat – A 2021. január 1 -jétől 2023. december 31 -ig alkalmazandó kontingensek  
Harmonizált 
rendszer 
szerinti 
osztályozás 
(2017)  Termékmegnevezés  Alternatív 
termékspecifikus 
szabály  Az Unióból az 
Egyesült 
Királyságba 
irányuló kivitelre 
vonatkozó éves 
kontingens  
(nettó súly)  Az Egyesült 
Királyságból az 
Unióba irányuló 
kivitelre 
vonatkozó éves 
kontingens  
(nettó súly)  
76.03, 76.04, 
76.06, 
76.08 –76.16  Alumíniumte rmékek és 
alumíniumáruk (az 
alumíniumhuzal és 
alumíniumfólia 
kivételével)  Vtsz. v.  
95 000 tonna  95 000 tonna  76.05  Alumíniumhuzal  Vtsz. v., kivéve a 
76.04 
vámtarifaszám 
alá tartozó nem 
származó 
anyagokból  
76.07  Alumíniumfólia  Vtsz. v., kivéve a 
76.06 
vámtarifaszám 
alá tartozó nem 
származó 
anyagokból  
 
2. táblázat – A 2024. január 1 -jétől 2026. december 31 -ig alkalmazandó kontingensek  
Harmonizált 
rendszer 
szerinti 
osztályozás 
(2017)  Termékmegnevezés  Alternatív 
termékspecifikus 
szabály  Az Unióból az 
Egyesült 
Királyságba 
irányuló kivitelre 
vonatkozó éves Az Egyesült 
Királyságból az 
Unióba irányuló 
kivitelre 
vonatkozó éves 
                                                            
95 Az e 2. sza kasz egyes táblázataiban felsorolt mennyiségek a táblázatban felsorolt valamennyi termék 
tekintetében a rendelkezésre álló (az Unióból az Egyesült Királyságba irányuló kivitelre, illetve az Egyesült 
Királyságból az Unióba irányuló kivitelre vonatkozó) telj es kontingensmennyiségnek felelnek meg.  
 
519 
 kontingens  
(nettó súly)  kontingens  
(nettó súly)  
76.03, 76.04, 
76.06, 
76.08 –76.16  Alumíniumtermékek és 
alumíniumáruk (az 
alumíniumhuzal és 
alumíniumfólia 
kivételével)  Vtsz. v.  
72 000 tonna  72 000 tonna  76.05  Alumíniumhuzal  Vtsz. v., kivéve a 
76.04 
vámtarifaszám 
alá tartozó nem 
származó 
anyagokból  
76.07  Alumíniumfólia  Vtsz. v., kivéve a 
76.06 
vámtarifaszám 
alá tartozó nem  
származó 
anyagokból  
 
3. táblázat – A 2027. január 1 -jétől alkalmazandó kontingensek  
Harmonizált 
rendszer 
szerinti 
osztályozás 
(2017)  Termékmegnevezés  Alternatív 
termékspecifikus 
szabály  Az Unióból az 
Egyesült 
Királyságba 
irányuló kivitelre 
vonatkozó év es 
kontingens  
(nettó súly)  Az Egyesült 
Királyságból az 
Unióba irányuló 
kivitelre 
vonatkozó éves 
kontingens  
(nettó súly)  
76.04  Alumíniumrúd és -profil  Vtsz. v.  
57 500 tonna  57 500 tonna  76.06  Alumíniumlap, -lemez és 
-szalag, ha vastagsága 
meghaladja a 0,2  mm-t Vtsz. v.  
76.07  Alumíniumfólia  Vtsz. v., kivéve a 
76.06 
vámtarifaszám 
alá tartozó nem 
származó 
anyagokból  
A 2. szakasz 3. táblázata szerinti, alumíniumtermékekre vonatkozó kontingensek felülvizsgálata  
1. Legkorábban 5 évvel e megállapodás hatálybalépését követően és legkorábban 5 évvel az e 
bekezdésben említett bármely felülvizsgálat befejezését követően a kereskedelmi partnerségi 
bizottság bármelyik Fél kérésére és a vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal 
foglalkozó keresked elmi szakbizottság támogatásával felülvizsgálja a 2. szakasz 3. táblázatában 
szereplő alumíniumkontingenseket.   
 
520 
 2. Az (1) bekezdésben említett felülvizsgálatot a Felek piaci feltételeire vonatkozóan 
rendelkezésre álló információk, valamint az érintett termékek behozatalával és kivitelével 
kapcsolatos információk alapján kell elvégezni.   
3. Az (1) bekezdés szerint elvégzett felülvizsgálat eredménye alapján a partnerségi tanács 
határozatot fogadhat el a 2. szakasz 3. táblázatában szereplő alumíniumkonting ensek 
mennyiségének növeléséről vagy fenntartásáról, hatályának megváltoztatásáról, illetve a 
kontingensek termékek közötti felosztásáról vagy felosztásának megváltoztatásáról.  
 
 
  
 
521 
 ORIG -2B. MELLÉKLET: ÁTMENETI TERMÉKSPECIFIKUS SZABÁLYOK ELEKTROMOS 
AKKUMUL ÁTOROKRA ÉS ELEKTROMOS JÁRMŰVEKRE  
1. szakasz – Az e megállapodás hatálybalépésétől 2023. december 31 -ig alkalmazandó ideiglenes 
termékspecifikus szabályok.  
 
1. Az alábbi 1. oszlopban felsorolt termékek esetében a 2. oszlopban felsorolt termékspecifikus 
szabályt az e megállapodás hatálybalépésétől 2023. december 31 -ig tartó időszakra kell alkalmazni.  
 
1. oszlop  
A harmonizált rendszer 
(2017) szerinti besorolás 
a konkrét 
árumegnevezéssel együtt  2. oszlop  
Az e megállapodás hatálybalépésétől 2023. december 31 -ig alkalmazandó 
termékspecifikus származási szabály  
85.07   
– A 87.02, 87.03 és 87.04 
vámtarifaszám alá tartozó 
járművek meghajtásához 
elsődleges elektromos 
áramforrásként használt, 
egy vagy több 
akkumulátorcellát vagy 
akkumulátormodult és 
azok egymás közötti 
összekapcsolására 
szolgáló áramköröket 
tartalmazó 
akkumulátorok, vagy egy 
másik gyakori 
elnevezéssel 
„akkumulátorcsomagok”;  Asz. v.;  
Nem származó akkumulátorcellákból vagy akkumulátormodulokból 
összeállított akkumulátorcsomagok;  
vagy  
MaxNOM 70  % (EXW)  
– Elektromos 
akkumulátorba történő 
beépítésre szánt 
akkumulátorcellák, 
akkumulátormodulok és 
azok részei, amelyeket a 
87.02, 87.03 és 87.04 
vtsz. alá tartozó járművek 
meghajtásához 
elsődleges 
áramforrásként 
használnak  Vtsz. v.;  
vagy  
MaxNOM 70  % (EX W) 
87.02 -87.04   
 
522 
 – Belső égésű motorral és 
hajtómotorként 
elektromos motorral is 
felszerelt járművek, 
kivéve azokat, amelyek 
külső áramforráshoz való 
csatlakoztatással 
tölthetők fel (hibrid 
elektromos járművek);  
– Dugattyús, belső égésű 
motorral és 
hajtóm otorként 
elektromos motorral is 
működő, külső 
elektromos áramforrásra 
csatlakoztathatóan 
tölthető járművek 
(hálózatról tölthető hibrid 
elektromos járművek);  
 – Kizárólag elektromos 
hajtómotorral működő 
járművek  MaxNOM 60  % (EXW)  
 
2. szakasz – A 2024. január 1 -jétől 2026. december 31 -ig alkalmazandó ideiglenes termékspecifikus 
szabályok  
 
1. Az alábbi 1. oszlopban felsorolt termékek esetében a 2. oszlopban felsorolt termékspecifikus 
szabályt a 2024. január 1 -jétől 2026. december 31 -ig tartó időszakra kel l alkalmazni.  
 
1. oszlop  
A harmonizált rendszer 
(2017) szerinti besorolás 
a konkrét 
árumegnevezéssel együtt  2. oszlop  
A 2024. január 1 -jétől 2026. december 31 -ig alkalmazandó 
termékspecifikus származási szabály  
85.07   
– A 87.02, 87.03 és 87.04 
vámtarifas zám alá tartozó 
járművek meghajtásához 
elsődleges elektromos 
áramforrásként használt, 
egy vagy több 
akkumulátorcellát vagy 
akkumulátormodult és Vtsz. v., a nem származó aktív katódanyagok kivételével;  
vagy  
MaxNOM 40  % (EXW)  
 
523 
 azok egymás közötti 
összekapcsolására 
szolgáló áramköröket 
tartalmazó 
akkumulátorok, vagy egy 
másik gyakori 
elne vezéssel 
„akkumulátorcsomagok”;  
– Elektromos 
akkumulátorba történő 
beépítésre szánt 
akkumulátorcellák, 
akkumulátormodulok és 
azok részei, amelyeket a 
87.02, 87.03 és 87.04 
vtsz. alá tartozó járművek 
meghajtásához 
elsődleges 
áramforrásként 
használnak  Vtsz. v., a nem származó aktív katódanyagok kivételével;  
vagy  
MaxNOM 50  % (EXW)  
87.02 -87.04   
– Belső égésű motorral és 
hajtómotorként 
elektromos motorral is 
felszerelt járművek, 
kivéve azokat, amelyek 
külső áramforráshoz való 
csatlakoztatással 
tölthetők fel (hibrid 
elektromos járművek);  
– Dugattyús, belső égésű 
motorral és 
hajtómotorként 
elektromos motorral is 
működő, külső 
elektromos áramforrásra 
csatlakoztathatóan 
tölthető járművek 
(hálózatról tölthető hibrid 
elektromos járművek);  
 – Kizárólag elektromos 
hajtómotorral működő 
járművek  MaxNOM 55  % (EXW)  
 
 
524 
 3. szakasz – A 8507. vámtarifaszámra vonatkozó termékspecifikus szabályok felülvizsgálata   
1. Legkorábban 4 évvel e me gállapodás hatálybalépését követően a kereskedelmi partnerségi 
bizottság bármelyik Fél kérésére és a vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal 
foglalkozó kereskedelmi szakbizottság támogatásával felülvizsgálja az ORIG -2 [Termékspecifikus 
szárma zási szabályok] mellékletben foglalt, a 8507 vámtarifaszámra vonatkozó, 2027. január 1 -jétől 
alkalmazandó termékspecifikus szabályokat.  
2. Az (1) bekezdésben említett felülvizsgálatot a Feleken belüli piacokról, mint például az elegendő és 
megfelelő szárma zó anyagok rendelkezésre állásáról, a kereslet és a kínálat egyensúlyáról 
rendelkezésre álló információk, valamint egyéb releváns információk alapján kell elvégezni.  
3. Az (1) bekezdés szerint elvégzett felülvizsgálat eredményei alapján a partnerségi tanács 
határozatot fogadhat el a 8507 vámtarifaszám 2027. január 1 -jétől alkalmazandó, az ORIG -2 
[Termékspecifikus származási szabályok] mellékletben foglalt termékspecifikus szabályainak 
módosításáról.  
 
  
 
525 
 ORIG -3. MELLÉKLET:  BESZÁLLÍTÓI NYILATKOZAT  
1. A beszállítói nyilatkozat tartalmát e melléklet határozza meg.  
2. A 3. pontban említett esetek kivételével a beszállítónak minden egyes termékszállítmányra 
vonatkozóan beszállítói nyilatkozatot kell kiá llítania az 1. függelékben előírt formában, és 
csatolnia kell azt a számlához vagy bármely egyéb olyan okmányhoz, amely az érintett 
termékeket az azonosításukat lehetővé tevő részletességgel írja le.  
3. Amennyiben egy beszállító rendszeresen szállít egy adott  vevőnek olyan termékeket, amelyek 
esetében az egyik Fél területén végzett előállítás bizonyos időtartamon keresztül várhatóan 
állandó marad, a szóban forgó beszállítónak lehetősége van arra, hogy egyetlen beszállítói 
nyilatkozatot tegyen az érintett termé kek egymást követő szállítmányaira vonatkozóan (a 
továbbiakban: hosszú távú beszállítói nyilatkozat). A hosszú távú beszállítói nyilatkozat 
rendszerint a nyilatkozattétel időpontjától számítva legfeljebb két évig érvényes. A 
nyilatkozattétel helye szerinti  Fél vámhatóságai meghatározhatják azokat a feltételeket, amelyek 
teljesülése esetén az említettnél hosszabb érvényességi idő is alkalmazható. A beszállítónak a 
hosszú távú beszállítói nyilatkozatot a 2. függelékben előírt formában kell kiállítania, és a 
nyilatkozatnak az érintett termékeket az azonosításukat lehetővé tevő részletességgel kell 
leírnia. Amennyiben a hosszú távú beszállítói nyilatkozat érvényessége a szállított termékek 
tekintetében megszűnik, a beszállítónak erről haladéktalanul értesítenie kell a vevőt.  
4. A nyilatkozattevő beszállító köteles a nyilatkozattétel helye szerinti Fél vámhatóságának 
kérésére bármikor benyújtani minden releváns okmányt annak igazolására, hogy a 
nyilatkozatban foglalt adatok megfelelnek a valóságnak.  
 
 
  
 
526 
 1. függelék  
BESZÁLLÍTÓI NYILATKOZAT  
A beszállítói nyilatkozatot, amelynek szövege az alábbiakban olvasható, a lábjegyzeteknek 
megfelelően kell kiállítani. A nyilatkozatnak a lábjegyzetek szövegét nem kell tartalmaznia.  
 
BESZÁLLÍTÓI NYILATKOZAT  
Alulírott, a csatolt okm ányban szereplő termékek beszállítója kijelentem, hogy:  
1. A szóban forgó termékek [adja meg a megfelelő Fél nevét] területén történő előállításához a 
következő, nem [adja meg a megfelelő Fél nevét] területéről származó anyagok kerültek 
felhasználásra:  
A szál lított termékek 
megnevezése(1) A felhasznált nem 
származó anyagok 
megnevezése  A felhasznált nem 
származó anyagok HR -
vámtarifaszáma(2) A felhasznált nem 
származó anyagok 
értéke(2)(3) 
    
    
    
Összérték   
2. A szóban forgó termékek előállításához [adja meg a megfelelő Fél nevét] területén felhasznált 
minden egyéb anyag [adja meg a megfelelő Fél nevét] területéről származik.  
 
Vállalom a szükséges további igazoló okmányok rendelkezésre bocsátását. Kelt: 
…………………………………………………………………………………………………………… (hely  és dátum)  
………………………………………………………........................ (az aláíró neve és beosztása, a társaság 
neve és címe)  
………………………………………………………………………………………………………………………… (aláírás)(6) 
_______________  
 
 
 
 
  
 
527 
 2. függelék  
HOSSZÚ TÁVÚ BESZÁLLÍTÓI NYILATKOZAT  
A hosszú távú beszállítói nyilatkozatot, amelynek szövege az alábbiakban olvasható, a 
lábjegyzeteknek megfelelően kell kiállítani. A nyilatkozatnak a lábjegyzetek szövegét nem kell 
tartalmaznia.  
 
HOSSZÚ TÁVÚ BESZÁLLÍTÓI NYILATKOZAT  
Alulírott, a csatolt okmányban szerepl ő, .........….(4) részére rendszeresen szállított áruk beszállítója 
kijelentem, hogy:  
1. A szóban forgó termékek [adja meg a megfelelő Fél nevét] területén történő előállításához a 
következő, nem [adja meg a megfelelő Fél nevét] területéről származó anyagok k erültek 
felhasználásra:  
A szállított termékek 
megnevezése(1) A felhasznált nem származó 
anyagok megnevezése  A felhasznált nem 
származó anyagok HR -
vámtarifaszáma(2) A felhasznált nem 
származó 
anyagok 
értéke(2)(3) 
    
    
    
Összérték   
2. A szóban forgó termékek előállításához [adja meg a megfelelő Fél nevét] területén felhasznált 
minden egyéb anyag valamelyik Fél [adja meg a megfelelő Fél nevét] területéről származik.  
 
Ez a nyilatkozat a szóban forgó áruk  
....................................................................................................................... és 
....................................................................................................................... közöt t felado tt minden 
további szállítmányára érvényes. (5)  
Vállalom, hogy haladéktalanul tájékoztatom .....................................................… -t (4), ha e nyilatkozat 
érvényessége megszűnik.  
 
Kelt: …………………………………………………………………………………………………………… (hely és dátum ) 
………………………………………………………........................ (az aláíró neve és beosztása, a társaság 
neve és címe)  
………………………………………………………………………………………………………………………… (aláírás) (6)  
 
 
Lábjegyzetek  
 
528 
 (1) Ha azon számla vagy egyéb okmány, amelyhez a nyilatkozatot csatolták, különféle termékekre 
vonatkozik, illetve olyan termékekre, amelyek nem azonos mértékben tartalmaznak nem származó 
anyagokat, a szállítónak egyértelműen meg kell különböztetnie őket egymástól.  
(2) A kért információt csak akkor kell megadni, ha szükség van r á. 
Példák:  
A 62. árucsoportba tartozó ruházati cikkekre vonatkozó szabályok egyike a következőről 
rendelkezik: „Szövés, amelyhez konfekcionálás társul, a szövet kiszabását is beleértve”. Ha az 
ilyen ruházati cikkek gyártója az egyik Fél területén a másik F él területéről importált, nem 
származó fonalból szövéssel ott előállított textilanyagot használ fel, az utóbbi Fél területén 
működő beszállító részéről a felhasznált nem származó anyagot a nyilatkozatában elég 
fonalként megnevezni, nincs szükség az ilyen f onal vámtarifaszámának és értékének 
megadására.  
A 7217 HR -vámtarifaszám alá tartozó, vasból készült huzal gyártójának, aki ezt a huzalt nem 
származó vasrudakból állítja elő, a második oszlopban a „vasrudak” bejegyzést kell 
feltüntetnie. Ha a szóban forgó h uzalt egy olyan gép előállításához kívánják felhasználni, 
amelynek esetében a szabály egy százalékos arányban kifejezett korlátozást ír elő az összes 
felhasznált nem származó anyag értékére vonatkozóan, a harmadik oszlopban fel kell 
tüntetni a nem származó  rudak értékét.  
(3) „A felhasznált nem származó anyagok értéke” a termék előállítása során felhasznált nem 
származó anyagok értéke, azaz az anyagok vámértéke az importálás időpontjában, ideértve a 
szállítási, adott esetben a biztosítási, csomagolási és min den egyéb, az anyagok azon Félhez történő 
importálása során felmerülő költséget, amelynek területén a termék előállítója található; ha a nem 
származó anyagok értéke nem ismert vagy nem állapítható meg, a nem származó anyagokért az 
Unióban vagy az Egyesült Királyságban fizetett első megállapítható árat kell alkalmazni.  
(4) A vevő neve és címe  
(5) Írja be a dátumokat.  
(6) Ebben a mezőben az aláíró eredeti aláírása helyett adott esetben szerepelhet elektronikus 
aláírása, illetve saját kezű aláírásának beszkenn elt képe vagy egyéb vizuális megjelenítése is.  
 
 
  
 
529 
 ORIG -4. MELLÉKLET:  A SZÁRMAZÁSMEGJELÖLŐ NYILATKOZAT SZÖVEGE  
Az e megállapodás ORIG.19. cikkében [Származásmeg jelölő nyilatkozat] említett származásmegjelölő 
nyilatkozatot az alábbiakban feltüntetett szöveg valamely nyelvi változatának felhasználásával kell 
kiállítani, az exportáló Fél jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban. Kézírással történő 
kitöl tés esetén a származásmegjelölő nyilatkozatot tintával és nyomtatott betűkkel kell kitölteni. A 
származásmegjelölő nyilatkozatot a vonatkozó lábjegyzeteknek megfelelően kell kitölteni. A 
lábjegyzeteket nem szükséges feltüntetni.  
Bolgár változat  
Horvát vál tozat  
Cseh változat  
Dán változat  
Holland változat  
Angol változat  
Észt változat  
Finn változat  
Francia változat  
Német változat  
Görög változat  
Magyar változat  
Olasz változat  
Lett változat  
Litván változat  
Máltai változat  
Lengyel változat  
Portugál változat  
Román változat  
Szlovák változat  
Szlovén változat  
Spanyol változat  
Svéd változat  
 
(Időszak: ___________ -tól/-től __________ -ig(1)) 
A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (az exportőr hivatkozási száma: … (2)) kijelentem, hogy 
eltérő egyértelmű jelzés hiá nyában az áruk preferenciális …..(3) származásúak.  
Kelt: …………………………………………………………….............................................(4) 
(hely és dátum)  
…………………………………………………………….............................................  
(az exportőr neve)  
 
1 Amennyiben a szárma zásmegjelölő nyilatkozatot az e megállapodás ORIG.19. cikke 
[Származásmegjelölő nyilatkozat] (4) bekezdésének b) pontja értelmében azonos származó 
termékeket tartalmazó több szállítmányra vonatkozóan tölti ki, tüntesse fel azt az időszakot, amelyre 
 
530 
 a szárm azásmegjelölő nyilatkozat alkalmazandó. Ez az időszak nem lehet hosszabb 12 hónapnál. A 
termék valamennyi importjának a feltüntetett időszakon belül kell megtörténnie. Ha nem 
alkalmazható időszak, a rovatot üresen kell hagyni.  
2 Tüntesse fel az exportőr az onosító számát. Európai uniós exportőr esetében ez a szám az Európai 
Unió jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban kiadott szám. Egyesült királysági 
exportőr esetében ez a szám az Egyesült Királyságban alkalmazandó jogszabályokkal és egyéb 
rendelkezésekkel összhangban kiadott szám. Ha az exportőr nem kapott ilyen számot, a rovat üresen 
hagyható.  
3 Tüntesse fel a termék származását: az Egyesült Királyság vagy az Európai Unió.  
4 A hely és időpont feltüntetése elmaradhat, ha az információ már szerepel magán az okmányon.  
 
  
 
531 
 ORIG -5. MELLÉKLET: EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ ANDORRAI HERCEGSÉGRŐL  
1. A harmonizált rendszer 25 –97. árucsoportjába tartozó, az Andorrai Hercegségből származó 
terméke ket az Egyesült Királyság e megállapodás értelmében az Unióból származó terméknek ismeri 
el. 
 
2. Az (1) bekezdés csak abban az esetben alkalmazandó, amennyiben az Európai Gazdasági Közösség és 
az Andorrai Hercegség között levélváltás formájában létrejött megá llapodás megkötéséről szóló, 
1990. november 26 -i 90/680/EGK tanácsi határozat által létrehozott vámunió alapján az Andorrai 
Hercegség az Egyesült Királyságból származó termékeket ugyanolyan preferenciális tarifális 
elbánásban részesíti, mint amilyet az Uni ó alkalmaz az ilyen termékek esetében.  
 
3. E megállapodás második része első tárgyköre [Kereskedelem] I. címének második fejezete 
értelemszerűen alkalmazandó az ezen együttes nyilatkozat (1) bekezdésében említett termékek 
származó helyzetének meghatározása cé ljából.  
 
 
  
 
532 
 ORIG -6. MELLÉKLET: EGYÜTTES NYILATKOZAT A SAN MARINO KÖZTÁRSASÁGRÓL  
1. A San Marino Köztársaságból származó termékeket az Egyesült Királyság e megállapodás 
értelmében az Európai Unióból származó terméknek ismeri el.  
 
2. Az (1) bekezdés csak abban az esetben alkalmazandó, amennyiben az 1991. december 16 -án 
Brüsszelben létrejött, az Európai Gazdasági Közösség és a San Marino Köztársaság közötti 
együttműködésről és vámunióról szóló megállapodás alapján a San Marino Köztársaság az 
Egyesült Királyságból sz ármazó termékeket ugyanolyan preferenciális tarifális elbánásban 
részesíti, mint amilyet az Unió alkalmaz az ilyen termékek esetében.  
 
3. E megállapodás második része első tárgyköre [Kereskedelem] I. címének második fejezete 
értelemszerűen alkalmazandó az eze n együttes nyilatkozat (1) bekezdésében említett 
termékek származó helyzetének meghatározása céljából.  
 
 
 
  
 
533 
 SPS-1. MELLÉKLET: AZ SPS.19. CIKK d) PONTJÁBAN EMLÍTETT KRITÉRIUMOK  
Az SPS.19. cikk d) pontjában említett kritériumok a következők:  
 
a) az exportáló Fél által egy adott terméknek az importáló Fél területére történő behozatalára 
vonatkozó behozatali engedély megszerzése céljából az e megállapodás SPS.7. cikkének 
[Behozatali feltételek és eljárások] (3) bekezdésével összhangban rendelkezésre  bocsátott 
információk;  
 
b) az importáló Fél által az e megállapodás SPS.11. cikkével [Ellenőrzések és vizsgálatok] 
összhangban végzett ellenőrzések és vizsgálatok eredménye;  
 
c) az importáló Fél által az exportáló Fél termékeivel kapcsolatban feltárt meg nem f elelések 
gyakorisága és súlyossága;  
 
d) az exportáló gazdasági szereplőkre vonatkozóan az importáló Fél követelményeinek való 
megfelelés tekintetében vezetett korábbi nyilvántartások; és  
 
e) a rendelkezésre álló tudományos értékelések és a termékekhez kapcsolód ó kockázatra 
vonatkozó minden további információ.  
  
 
534 
 TBT-1. MELLÉKLET: GÉPJÁRMŰVEK ÉS BERENDEZÉSEK, VALAMINT EZEK ALKATRÉSZEI  
1. cikk: Fogalommeghatározások  
 
1. E melléklet alkalmazásában:  
 
(a) WP.29: Járműelőírások Harmonizálása Világfórum az ENSZ Európai Gazdasági 
Bizottsága (ENSZ EGB) keretében;  
 
(b) 1958. évi megállapodás: a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az 
azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó harmonizált műszaki 
ENSZ -előírások elfogadásáról, valamint az ezen ENSZ -előírások alapján megadott 
jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló, 1958. március 20 -án 
Genfben kelt, a WP.29 által kezelt megállapodás, valamint annak minden későbbi 
módosítása és felülv izsgálata;  
 
(c) 1998. évi megállapodás: a kerekes járművekre, valamint a kerekes járművekre 
felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekre és felszerelésekre 
vonatkozó globális műszaki előírások kidolgozásáról szóló, 1998. június 25 -én 
Genfben kel t, a WP.29 által kezelt megállapodás, valamint annak minden későbbi 
módosítása és felülvizsgálata;  
 
(d) ENSZ -előírás: az 1958. évi megállapodásnak megfelelően elfogadott előírás;  
 
(e) GTR: az 1998. évi megállapodásnak megfelelően kidolgozott és a globális  jegyzékbe 
felvett globális műszaki előírás (Global Technical Regulation);  
 
(f) 2017. évi HR: a Harmonizált Rendszer Nómenklatúrájának 2017. évi, a 
Vámigazgatások Világszervezete által kiadott kiadása;  
 
(g) típusjóváhagyás: az az eljárás, amellyel a jóváh agyó hatóság igazolja, hogy egy jármű, 
rendszer, alkotóelem vagy önálló műszaki egység típusa megfelel a vonatkozó 
közigazgatási rendelkezéseknek és műszaki követelményeknek;  
 
(h) típusbizonyítvány: az a dokumentum, amellyel a jóváhagyó hatóság hivatalosa n 
igazolja, hogy a jármű, rendszer, alkotóelem vagy önálló műszaki egység típusa 
típusjóváhagyásban részesült;  
 
2. Az e mellékletben említett kifejezések jelentése megegyezik az 1958. évi megállapodásban 
vagy a TBT -megállapodás 1. mellékletében szereplő k ifejezések jelentésével.  
 
2. cikk: Termékkör  
 
Ez a melléklet az ENSZ -EGB járművek kialakításáról szóló összevont határozatának (R.E.3)96 1.1. 
pontjában meghatározott, többek között a 2017. évi HR 40., 84., 85., 87. és 94. árucsoportjába 
tartozó valamennyi g épjármű -, berendezés - és alkatrész -kategória (a továbbiakban: érintett 
termékek) Felek közötti kereskedelmére vonatkozik.  
 
                                                            
96 ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 2017. július 11.  
 
535 
 3. cikk: Célkitűzések  
 
Az érintett termékek tekintetében e melléklet célkitűzései a következők:  
 
(a) a kétoldalú kereskedelem szükségtelen technikai akadályainak kiküszöbölése és 
megelőzése;  
 
(b) a nemzetközi szabványokon alapuló szabályozások összeegyeztethetőségének és 
közelítésének előmozdítása;  
 
(c) a WP.29 által kezelt megállapodások alapján alkalmazott jóváhagyási rendszere ken 
alapuló jóváhagyások elismerésének előmozdítása;  
 
(d) versenyképes piaci feltételek megteremtése a nyilvánosság, a 
megkülönböztetésmentesség, az arányosság és az átláthatóság elvei alapján;  
 
(e) az emberi egészség, biztonság és a környezet magas szintű  védelmének 
előmozdítása; valamint  
 
(f) a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdésekkel kapcsolatos együttműködés 
fenntartása a kereskedelem folyamatos, kölcsönösen előnyös fejlődésének 
előmozdítása érdekében.  
 
4. cikk: Vonatkozó nemzetközi előírások  
 
A Felek elismerik, hogy a WP.29 a vonatkozó nemzetközi szabványügyi testület, és hogy az 1958. évi 
és az 1998. évi megállapodás szerinti ENSZ -előírások és GTR -ek az e melléklet hatálya alá tartozó 
termékekre vonatkozó nemzetközi szabványok.  
 
5. cikk:  Szabá lyozási konvergencia a vonatkozó nemzetközi szabványok alapján  
 
1. A Felek tartózkodnak az ENSZ -előírásoktól vagy GTR -ektől eltérő belföldiműszaki előírások, 
jelölések vagy megfelelőségértékelési eljárások bevezetésétől vagy fenntartásától az ilyen előírások 
vagy GTR -ek hatálya alá tartozó területeken, beleértve azokat az eseteket is, amikor a vonatkozó 
ENSZ -előírásokat vagy GTR -eket még nem fejezték be, de végrehajtásuk küszöbön áll, kivéve, ha 
megalapozott indokok támasztják alá, hogy egy adott ENSZ -előírás vagy GTR nem hatékony vagy 
nem megfelelő eszköz a kitűzött jogszerű célok eléréséhez, például a közúti biztonság vagy a 
környezet vagy az emberi egészség védelme területén.  
 
2. Az a Fél, amely a (1) bekezdésben említett, eltérő belföldi műszaki előírást, jelölést vagy 
megfelelőségértékelési eljárást vezet be, a másik Fél kérésére meghatározza a belföldi műszaki 
előírás, jelölés vagy megfelelőségértékelési eljárás azon részeit, amelyek lényegesen eltérnek a 
vonatkozó ENSZ -előírásoktól vagy GTR -ektől, és meg indokolja az eltérést.  
 
3. Valamennyi fél szisztematikusan mérlegeli az e megállapodás hatálybalépését követően 
elfogadott ENSZ -előírások alkalmazását, és tájékoztatja a többi Felet minden olyan változásról, amely 
az 1958. évi megállapodás szerint létrehozott  jegyzőkönyvet követően és a 8. és 9. cikkel 
összhangban az említett ENSZ -előírásoknak a saját belföldi jogrendszerükben történő végrehajtását 
érinti.  
 
 
536 
 4. Amennyiben valamely Fél olyan belföldi műszaki előírásokat, jelöléseket vagy 
megfelelőségértékelési eljá rásokat vezetett be vagy tart fenn, amelyek eltérnek az ENSZ -előírásoktól 
vagy GTR -ektől, amint azt az (1) bekezdés megengedi, az adott Fél rendszeres, lehetőleg legfeljebb 
ötévenként felülvizsgálja ezeket a belföldi műszaki előírásokat, jelöléseket vagy 
megfelelőségértékelési eljárásokat azzal a céllal, hogy fokozza azok konvergenciáját a vonatkozó 
ENSZ -előírásokkal vagy GTR -ekkel. Belföldi műszaki előírásaik, jelölései és megfelelőségértékelési 
eljárásai felülvizsgálatakor valamennyi Fél mérlegeli, hogy a z eltérés továbbra is indokolt -e. E 
felülvizsgálatok eredményeiről, valamint a felhasznált tudományos és műszaki információkról 
kérésre tájékoztatja a másik Felet.  
 
5. Valamennyi Fél tartózkodik attól, hogy olyan belföldi műszaki előírásokat, jelöléseket vagy  
megfelelőségértékelési eljárásokat vezessen be vagy tartson fenn, amelyek az említett ENSZ -
előírások hatálya alá tartozó területeken megtiltják, korlátozzák vagy megnehezítik az ENSZ -előírások 
szerint típusjóváhagyást kapott termékek belföldi piacra törté nő behozatalát és üzembe helyezését, 
kivéve, ha az említett ENSZ -előírások kifejezetten rendelkeznek ezekről a belföldi műszaki 
előírásokról, jelölésekről vagy megfelelőségértékelési eljárásokról.  
 
6. cikk:  Típusjóváhagyás és piacfelügyelet  
 
1 Valamennyi F él elfogadja a piacán azokat a termékeket, amelyekre érvényes ENSZ -
típusbizonyítvány vonatkozik, mint amelyek megfelelnek a belföldi műszaki előírásainak, jelöléseinek 
és megfelelőségértékelési eljárásainak, anélkül, hogy további vizsgálatokat vagy jelölés eket írna elő 
az érintett ENSZ -típusbizonyítványban szereplő követelményeknek való megfelelés ellenőrzésére 
vagy tanúsítására. Járművek jóváhagyása esetén az ENSZ egyetemes nemzetközi egészjárműtípus -
jóváhagyását (U -IWVTA) érvényesnek kell tekinteni az U -IWVTA hatálya alá tartozó követelmények 
tekintetében. Az egyik Fél által kiadott ENSZ -típusbizonyítványok csak akkor tekinthetők 
érvényesnek, ha az adott Fél csatlakozott a vonatkozó ENSZ -előírásokhoz.  
 
2 Valamennyi Félnek csak az azon ENSZ -előírások legutó bbi változata alapján kiadott érvényes 
ENSZ -típusbizonyítványokat kell elfogadnia, amelyekhez csatlakozott.  
 
3. Az (1) bekezdés alkalmazásában az alábbiakat kell elegendő bizonyítéknak tekinteni az 
érvényes ENSZ -típusjóváhagyás meglétére:  
 
(a) teljes járművek esetében az U -IWVTA -nak való megfelelést igazoló érvényes ENSZ -
megfelelőségi nyilatkozat;  
 
(b) berendezések és alkatrészek esetében a terméken elhelyezett érvényes ENSZ -
típusjóváhagyási jel; vagy  
 
(c) olyan berendezések és alkatrészek esetében, amelyeken nem lehet ENSZ -
típusjóváhagyási jelet elhelyezni, érvényes ENSZ -típusbizonyítvány.  
 
4. Piacfelügyelet végzése céljából a Felek illetékes hatóságai ellenőrizhetik, hogy az érintett 
termékek megfelelnek -e az alábbi követelményeknek:  
(a) az adott Fél valamennyi belföldi műszaki előírása; vagy  
 
(b) azok az ENSZ -előírások, az amelyeknek való megfelelést e cikkel összhangban teljes 
járművek esetében az U -IWVTA -nak való megfelelést igazoló érvényes ENSZ -
megfel előségi nyilatkozattal, vagy berendezések és alkatrészek esetében a terméken 
 
537 
 elhelyezett érvényes ENSZ -típusjóváhagyási jellel, vagy érvényes ENSZ -
típusbizonyítvánnyal igazolták.  
 
Ezeket az ellenőrzéseket véletlenszerű piaci mintavétellel és adott esetben az e bekezdés a) vagy b) 
pontjában említett műszaki szabályokkal összhangban kell elvégezni.  
  
5.  A Felek törekednek arra, hogy a piacfelügyelet területén együttműködjenek a járművek, 
rendszerek, alkotóelemek vagy önálló műszaki egységek meg nem felelése azonosításának és 
kezelésének támogatása érdekében.  
 
6.  A Felek megfelelő intézkedéseket tehetnek az olyan járművek, rendszerek, alkotóelemek 
vagy önálló műszaki egységek tekintetében, amelyek súlyos veszélyt jelentenek az emberek 
egészségére vagy bizton ságára, vagy a közérdek védelmének egyéb szempontjaira, vagy amelyek 
más módon nem felelnek meg az alkalmazandó követelményeknek. Az ilyen intézkedések magukban 
foglalhatják az érintett járművek, rendszerek, alkotóelemek vagy önálló műszaki egységek 
forgal mazásának, nyilvántartásba vételének vagy forgalomba helyezésének megtiltását vagy 
korlátozását, illetve forgalomból való kivonását vagy visszahívását. Az ilyen intézkedéseket elfogadó 
vagy fenntartó Fél köteles a másik Felet ezekről az intézkedésekről hal adéktalanul értesíteni, és a 
másik Fél kérésére megindokolni ezen intézkedések elfogadását.  
 
7. cikk:  Új technológiát vagy új jellemzőt tartalmazó termékek  
 
1. Egyik Fél utasíthatja vissza vagy korlátozhatja az e melléklet hatálya alá tartozó és az 
export áló Fél által jóváhagyott termék piacára való bejutását azon az alapon, hogy a termék olyan új 
technológiát vagy új jellemzőt tartalmaz, amelyet az importáló Fél még nem szabályoz, kivéve, ha 
bizonyítani tudja, hogy alapos okkal feltételezi, hogy az új tec hnológia vagy új jellemző kockázatot 
jelent az emberi egészségre, a biztonságra vagy a környezetre.  
 
2. Ha valamely Fél úgy határoz, hogy visszautasítja a piacára való bejutást, vagy megköveteli a 
másik Fél valamely e melléklet hatálya alá tartozó termékének piacról történő kivonását azon az 
alapon, hogy az az emberi egészségre, a biztonságra vagy a környeze tre nézve kockázatot jelentő új 
technológiát vagy új jellemzőt tartalmaz, e döntésről haladéktalanul értesíti a másik Felet és az 
érintett gazdasági szereplőt vagy szereplőket. Az értesítésnek tartalmaznia kell a döntés során 
figyelembe vett valamennyi von atkozó tudományos vagy műszaki információt.  
 
8. cikk:  Együttműködés  
 
1.  A gépjárművek, alkatrészeik és berendezéseik kereskedelmének további megkönnyítése, 
valamint a piacra jutással kapcsolatos problémák megelőzése érdekében – az emberi egészség, a 
biztonság és a környezetvédelem biztosítása mellett – a Felek törekednek az együttműködésre és 
adott esetben az információcserére.  
 
2.  Az e cikk szerinti együttműködés területei különösen a következők lehetnek:  
  
(a)  műszaki előírások vagy kapcsolódó szabvá nyok kidolgozása és elfogadása;  
 
(b)  az új járműbiztonsági előírásokra vagy kapcsolódó szabványokra, valamint a fokozott 
kibocsátáscsökkentésre és a kialakulóban lévő járműtechnológiákra vonatkozó 
kutatások, információk és eredmények – lehetőség szerinti  mértékű – cseréje;  
 
 
538 
 (c)  a biztonsággal vagy a kibocsátással kapcsolatos hiányosságok és a műszaki 
előírásoknak való meg nem felelések azonosítására vonatkozóan rendelkezésre álló 
információk cseréje; valamint  
 
(d)  a műszaki előírások nagyobb nemzetközi  harmonizációjának előmozdítása az olyan 
többoldalú fórumokon, mint az 1958. évi megállapodás és az 1998. évi 
megállapodás, beleértve az ilyen harmonizáció támogatását szolgáló 
kezdeményezések tervezésében történő együttműködést is.   
 
 
9. cikk:  Gépjárművek kel és gépjárműalkatrészekkel foglalkozó munkacsoport  
 
1. A kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottságot egy 
gépjárművekkel és gépjárműalkatrészekkel foglalkozó munkacsoport segíti e melléklet 
végrehajtásának nyomon követésében és felülvizsgálatában, valamint megfelelő működésének 
biztosításában.  
 
2. A gépjárművekkel és gépjárműalkatrészekkel foglalkozó munkacsoport feladatai a 
következők:  
 
 (a) az e melléklet alapján felmerülő bármely kérdés megtárgyalása valamely Fé l 
kérésére;  
  
(b) az együttműködés és az információcsere elősegítése a 8. cikkel összhangban;  
 
(c) e megállapodás TBT.10. cikkével [Technikai megbeszélések] összhangban technikai 
megbeszélések folytatása az e melléklet hatálya alá tartozó kérdésekről; vala mint  
 
(d) az e melléklet alapján felmerülő kérdésekért felelős kapcsolattartó pontok listájának 
vezetése.  
  
 
539 
 TBT-2. MELLÉKLET: GYÓGYSZEREK  
1. cikk: Fogalommeghatározások  
 
1.  E melléklet alkalmazásában:  
 
(a) „hatóság”: valamelyik  Félnek az A. függelékben felsorolt hatósága;  
 
 (b) „helyes gyártási gyakorlat” vagy „GMP”: a minőségbiztosítás azon része, amely azt biztosítja, 
hogy a termékeket folyamatosan a B függelékben felsorolt jegyzék szerint a rendeltetésükkel 
összhangban meghatározott minőségi szabvány, valamint a vonatkozó forgalombahozatali 
engedély vagy termékleírás előírásai szerint állítják elő és ellenőrzik.    
 
 (c) „ellenőrzés”: a gyártóüzemnek az érintett Fél törvényi, jogszabályi és közigazgatási 
rendelkezéseivel összhangban végzett értékelése annak megállapítására, hogy a gyártóüzem 
a helyes gyártási gyakorlatnak és/vagy a termék forgalomba hozatala engedélyezésének 
részeként tett kötelezettségvállalásoknak megfelelően működik -e; ez magában foglalja a 
forgalomba h ozatalt megelőző és a forgalomba hozatalt követő ellenőrzést is;  
 
 (d) „hivatalos GMP -dokumentum”: valamelyik Fél hatósága által a gyártólétesítmény 
ellenőrzését követően kiadott dokumentum, beleértve például az ellenőrzési jelentéseket, a 
gyártó GMP -nek v aló megfelelését igazoló tanúsítványokat vagy a GMP -nek való meg nem 
felelésére vonatkozó nyilatkozatot.  
 
2. cikk: Alkalmazási kör  
 
E melléklet rendelkezései a C. függelékben felsorolt gyógyszerekre alkalmazandók.  
 
3. cikk:  Célkitűzések  
 
E melléklet célja  a hatálya alá tartozó termékek tekintetében:  
 
(a) a gyógyszerek hozzáférhetőségének elősegítése az egyes Felek területén;  
 
(b)  a vizsgálatok elismerésére, valamint a hivatalos GMP -dokumentumok Felek közötti cseréjére 
és elfogadására vonatkozó feltételek meghatározása;  
 
(c) a népegészségügy előmozdítása a betegek biztonságának, valamint az állatok egészségének és 
jólétének védelme révén, továbbá adott esetben a fogyasztóvédelem és a környezetvédelem 
magas szintjének védelme a vonatkozó nemzetközi előíráso kkal összhangban lévő szabályozási 
megközelítések előmozdítása révén.  
 
4. cikk:  Nemzetközi szabványok  
 
Az e melléklet hatálya alá tartozó termékekre vonatkozó szabványoknak biztosítaniuk kell a 
népegészség magas szintű védelmét, összhangban az Egészségügyi Világszervezet (WHO), a 
Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD), az emberi felhasznál ásra szánt 
gyógyszerekre vonatkozó technikai követelmények harmonizációjával foglalkozó nemzetközi tanács 
(ICH) és az állatgyógyászati készítmények regisztrálása technikai feltételeinek harmonizációját célzó 
nemzetközi együttműködés (VICH) által kidolgozot t szabványokkal, gyakorlatokkal és 
iránymutatásokkal.  
 
540 
  
5. cikk: Az ellenőrzések elismerése és a hivatalos GMP -dokumentumok elfogadása  
 
1.  A Felek elismerik a másik Fél által végzett ellenőrzéseket, és elfogadják a másik Fél által a B. 
függelékben felsoro lt törvényekkel, jogszabályokkal és technikai iránymutatásokkal összhangban 
kiadott hivatalos GMP -dokumentumokat.  
 
2.  Valamelyik Fél hatósága különleges körülmények fennállása esetén dönthet úgy, hogy nem 
fogadja el a másik Fél hatósága által kiállított, a kibocsátó hatóság területén lévő gyártóüzemekre 
vonatkozó hivatalos GMP -dokumentumokat. Ilyen körülmények lehetnek például a vizsgálati 
jelentésben előforduló tárgyi ellentmondásokra utaló jelek vagy hiányosságok, a forgalomba hozatalt 
követő felügyelet során megállapított minőségi hibák vagy egyéb, a termék minőségével vagy a 
betegbiztonsággal kapcsolatos súlyos problémákra utaló konkrét bizonyítékok. A Felek biztosítják, 
hogy amennyiben az egyik Fél hatósága úgy dönt, hogy nem fogadja el a másik Fél hat ósága által 
kiállított hivatalos GMP -dokumentumot, ez a hatóság értesíti a másik Fél illetékes hatóságát arról, 
hogy miért nem fogadja el a dokumentumot, és pontosítást kérhet a másik Fél hatóságától. Az 
érintett Fél biztosítja, hogy hatósága kellő időben válaszoljon a pontosításra irányuló megkeresésre.  
 
3.  A Felek elfogadhatják a másik Fél hatóságai által a kibocsátó hatóság területén kívül lévő 
gyártóüzemekre vonatkozóan kiállított hivatalos GMP -dokumentumokat.  
 
4.  Az egyes Felek meghatározhatják, milyen feltételek mellett fogadják el a (3)  bekezdés szerint 
kiállított hivatalos GMP -dokumentumokat.  
 
6. cikk:  A hivatalos GMP -dokumentumok cseréje  
 
1.  Az egyes Felek biztosítják, hogy amennyiben az egyik Fél hatósága hi vatalos GMP -
dokumentumot kér a másik Fél hatóságától, a másik Fél hatósága törekszik arra, hogy a 
dokumentumot a kérelem benyújtásától számított 30 naptári napon belül továbbítsa.  
 
2.   A Felek bizalmasan kezelik az (1) bekezdés szerint megszerzett dokume ntumban szereplő 
információkat.  
 
7. cikk: Védelmi intézkedések  
 
1.  Az egyes Felek jogosultak saját maguk ellenőrizni olyan gyártólétesítményeket, amelyek 
megfelelőségét a másik Fél már tanúsította.  
 
2.  Az egyes Felek gondoskodnak arról, hogy az (1) bek ezdés szerinti vizsgálat lefolytatása előtt 
az ellenőrzést elvégezni szándékozó Fél hatósága írásban értesítse a másik Fél illetékes hatóságát az 
ellenőrzésről, megjelölve a saját ellenőrzés lefolytatásának indokait. Az ellenőrzést elvégezni 
szándékozó Fél  hatóságának törekednie kell arra, hogy a másik Fél hatóságát a javasolt ellenőrzés 
előtt legalább 30 nappal írásban értesítse, de sürgős esetekben kevésbé korai értesítést is küldhet. A 
másik Fél hatósága csatlakozhat az ellenőrzéshez.  
 
8. cikk: Az alkalm azandó törvények és rendeletek módosításai  
 
1. Az egyes Felek a helyes gyártási gyakorlattal kapcsolatos, a B. függelékben felsorolt 
vonatkozó törvényeket, jogszabályokat és technikai iránymutatásokat érintő új intézkedések vagy 
változások elfogadása előtt legalább 60 nappal értesítik a másik Felet.  
 
541 
  
2. A Felek megosztják egymással az összes szükséges információt, beleértve a helyes gyártási 
gyakorlatra vonatkozó törvényeiket, jogszabályaikat, technikai iránymutatásaikat vagy ellenőrzési 
eljárásaikat annak érdekében, hogy az egyes Felek mérlegelhessék, to vábbra is fennállnak -e a 
vizsgálatok elismerésének és a hivatalos GMP -dokumentumok elfogadásának az 5. cikk (1) 
bekezdése szerinti feltételei.  
 
3. Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett bármely új intézkedés vagy változás 
eredményeként az egyik Fél ú gy ítéli meg, hogy már nem tudja elismerni a másik Fél által végzett 
ellenőrzéseket vagy elfogadni a kiadott hivatalos GMP -dokumentumokat, értesíti a másik Felet a 9. 
cikk alkalmazására irányuló szándékáról, és a Felek konzultációkat kezdenek a gyógyszerek kel 
foglalkozó munkacsoport keretében.  
 
4. Az e cikk szerinti értesítéseket a gyógyszerekkel foglalkozó munkacsoporton belül kijelölt 
kapcsolattartó pontokon keresztül kell megtenni.  
 
9. cikk: Felfüggesztés  
 
1.  Az 5. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül az egye s Feleknek joga van teljesen vagy részben 
felfüggeszteni a másik Fél ellenőrzéseinek vagy hivatalos GMP -dokumentumainak az 5. cikk (1) 
bekezdése szerinti elismerését, illetve elfogadását a C. függelékben felsorolt valamennyi vagy 
néhány termék tekintetében . Ezt a jogot objektív és indokolt módon kell gyakorolni. Az ilyen jogot 
gyakorló Fél értesíti a másik Felet, és írásbeli indokolást küld a számára. Az egyik Fél továbbra is 
elfogadja a másik Félnek az ilyen felfüggesztést megelőzően kiadott hivatalos GMP -dokumentumait, 
kivéve, ha a Fél egészségügyi vagy biztonsági megfontolások alapján másként határoz.  
 
2. Amennyiben a 8. cikk (3) bekezdésében említett konzultációkat követően valamelyik Fél 
mégis felfüggeszti az ellenőrzések és a hivatalos GMP -dokumentumok 5.  cikk (1) bekezdése alapján 
történő elismerését, illetve elfogadását, ezt e cikk (1) bekezdésének megfelelően, legkorábban 60 
nappal a konzultációk megkezdését követően teheti meg. E 60 napos időszak alatt az egyes Felek 
továbbra is elismerik az ellenőrzés eket és elfogadják a másik Fél hatósága által kiállított hivatalos 
GMP -dokumentumokat.  
 
3. Az ellenőrzések és a hivatalos GMP -dokumentumok 5. cikk (1) bekezdése szerinti 
elismerésének, illetve elfogadásának felfüggesztése esetén az egyik Fél kérésére a Felek megvitatják 
az ügyet a gyógyszerekkel foglalkozó munkacsoportban, és minden erőfeszítést megtesznek annak 
érdekében, hogy mérlegeljék azokat a lehetséges intézkedéseket, amelyek megtétele lehetővé tenné 
az ellenőrzések elismerésének és a hivatalos GMP -doku mentumok elfogadásának visszaállítását.  
 
10. cikk: Szabályozási együttműködés  
 
1.  A Felek törekednek arra, hogy – a vonatkozó jogszabályaik által megengedett módon – 
konzultáljanak egymással a műszaki előírások vagy ellenőrzési eljárások jelentős módosítá sára 
irányuló javaslatokról, beleértve azokat is, amelyek érintik a másik Féltől származó dokumentumok 
5. cikk szerinti elismerésének módját, valamint törekednek arra, hogy adott esetben lehetőséget 
biztosítsanak az ilyen javaslatokra vonatkozó észrevétele k megtételére, a 8. cikk sérelme nélkül.  
 
2.  A Felek törekednek az együttműködésre azzal a céllal, hogy megerősítsék, fejlesszék és 
előmozdítsák a nemzetközileg elfogadott tudományos és műszaki iránymutatások elfogadását és 
végrehajtását, többek között – amennyiben lehetséges – közös kezdeményezésekn ek, javaslatoknak 
 
542 
 és megközelítéseknek a 4. cikkben említett megfelelő nemzetközi szervezetekben és testületekben 
való előterjesztése révén.  
 
11. cikk: Függelékek módosítása  
 
A partnerségi tanács hatáskörrel rendelkezik arra, hogy módosítsa az A. függeléke t a hatóságok 
jegyzékének naprakésszé tétele, a B. függeléket az alkalmazandó törvények, jogszabályok és 
technikai iránymutatások jegyzékének naprakésszé tétele, valamint a C. függeléket az érintett 
termékek jegyzékének naprakésszé tétele érdekében.  
 
12. c ikk: A gyógyszerekkel foglalkozó munkacsoport  
 
1.   A gyógyszerekkel foglalkozó munkacsoport segíti a kereskedelem technikai akadályaival 
foglalkozó kereskedelmi szakbizottságot e melléklet végrehajtásának nyomon követésében és 
felülvizsgálatában, valamint  megfelelő működésének biztosításában.  
 
2.  E munkacsoport feladatai a következők:  
 
(a) bármelyik Fél kérésére az e melléklet hatálya alá tartozó kérdések megvitatása;  
 
(b) a 8. és 10. cikk alkalmazásában az együttműködés és az információcsere 
megkönnyítése;  
 
(c) a 8. cikk (3) bekezdése és a 9. cikk (3) bekezdése alkalmazásában konzultációs és 
vitafórumként való működés;  
 
(d) e megállapodás TBT.10. cikkével [technikai megbeszélések] összhangban technikai 
megbeszélések folytatása az e melléklet hatálya alá tartozó kér désekről, valamint  
 
(e) az e melléklet hatálya alatt felmerülő kérdésekért felelős kapcsolattartó pontok 
jegyzékének fenntartása.  
 
13. cikk: A vitarendezés alkalmazásának kizárása  
 
E megállapodás hatodik részének I. címe [Vitarendezés] az e melléklet értelmezését és alkalmazását 
érintő viták tekintetében nem alkalmazandó.  
 
  
 
543 
 A. FÜGGELÉK – A Felek HATÓSÁGAI  
1) Európai Unió:  
 
Ország  Az emberi felhasználásra szánt 
gyógyszerek esetében:  Az állatgyógyászati felhasználásra 
szánt gyógyszerek esetében:  
   
Belgium  Gyógyszerek és Gyógyászati 
Termékek Szövetségi Ügynöksége /  
Federaal Agentschap voor 
geneesmiddelen en 
gezondheidsproducten / Agence 
fédérale des médicaments et 
produits de santé  Lásd az emberi felhasználásra szánt 
gyógyszerekért felelős hatóság ot  
Bulgária  Bolgár Gyógyszerügynökség /  
ИЗПЪЛНИТЕЛНА АГЕНЦИЯ ПО 
ЛЕКАРСТВАТА  Bolgár Élelmiszer -biztonsági 
Ügynökség /  
Българска агенция по безопасност 
на храните  
   
Csehország  Állami Gyógyszerellenőrzési Intézet /  
Státní ústav pro kontrolu léčiv (SÚKL)  Biológiai Állatgyógyászati 
Készítmények és Gyógyszerek Állami 
Ellenőrzési Intézete /  
Ústav pro státní kontrolu 
veterinárních biopreparátů a léčiv 
(ÚSKVBL)  
   
Dánia  Dán Gyógyszerügynökség /  
Laegemiddelstyrelsen  Lásd az emberi felhasználásra szánt 
gyógyszerekért felelős hatóságot  
 
544 
 Németország  Szövetségi Gyógyszer - és 
Gyógyászatieszköz -Intézet /  
Bundesinstitut für Arzneimittel und 
Medizinprodukte (BfArM)  
Paul -Ehrlich -Institute (PEI), 
Szövetségi Vakcina - és Bio medicina -
Intézet / Paul -Ehrlich -Institut (PEI) 
Bundesinstitut für Impfstoffe und 
biomedizinische Arzneimittel  
Szövetségi Egészségügyi 
Minisztérium / Bundesministerium 
für Gesundheit (BMG) / Zentralstelle 
der Länder für Gesundheitsschutz 
bei Arzneimitteln und 
Medizinprodukten (ZLG)97 Szövetségi Fogyasztóvédelmi és 
Élelmiszer -biztonsági Hivatal  
Bundesamt für Verbraucherschutz 
und Lebensmittelsicherheit (BVL)  
Szövetségi Élelmiszer - és 
Mezőgazdasági Minisztérium / 
Bundesministerium für Ernährung und 
Landwirts chaft  
Észtország  Nemzeti Gyógyszerügynökség /  
Ravimiamet  Lásd az emberi felhasználásra szánt 
gyógyszerekért felelős hatóságot  
Írország  
 
Görögország  Gyógyászati Termékeket Szabályozó 
hatóság / Health Products 
Regulatory Authority (HPRA)  
 
Nemzeti Gyógyszerszervezet  
Ethnikos Organismos Farmakon 
(EOF) - (ΕΘΝΙΚΟΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΣ 
ΦΑΡΜΑΚΩΝ))  Lásd az emberi felhasználásra szánt 
gyógyszerekért felelős hatóságot  
Lásd az emberi felhasználásra szánt 
gyógyszerekért felelős hatóságot  
Spanyolország  Spanyol Gyógyszer - és 
Gyógyászatieszköz -Ügynökség /  
Agencia Española de Medicamentos 
y Productos  
Sanitarios98 Lásd az emberi felhasználásra szánt 
gyógyszerekért felelős hatóságot  
                                                            
97  E melléklet alkalmazásában és a Németországban az e melléklet hatálya alá tartozó kérdésekben fennálló 
belső hatáskörmegosztás sérelme nélkül, a ZLG -t úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja a helyes 
gyártási gyakorlatra vonatkozó dokumentumokat kiál lító és gyógyszerészeti vizsgálatokat végző összes 
illetékes tartományi hatóságot.  
 
98  E melléklet alkalmazásában és a Spanyolországban az e melléklet hatálya alá tartozó kérdésekben fennálló 
belső hatáskörmegosztás sérelme nélkül, az Agencia Española de Medicamentos y Productost úgy kell 
értelmezni, hogy az magában foglalja a helyes gyártási gyakorlatra vonatkozó hivatalos dokumentumokat 
kiállító és gyógyszerészeti vizsgálatokat végző összes illetékes regionális hatóságot.  
 
545 
    
Franciaország  Francia Nemzeti Gyógyszer - és 
Gyógyászatitermék -biztonsági 
Ügynökség Agence nationale de 
sécurité du médicament et des 
produits de santé (ANSM)  Francia Élelmiszer -, Környezet - és 
Munkabiztonsági Ügynökség – 
Nemzeti Állatgyógyászati 
készítményekért felelős  Ügynökség/  
Agence Nationale de Sécurité 
Sanitaire de l’alimentation, de 
l’environnement et du travail -Agence 
Nationale du Médicament Vétérinaire 
(Anses -ANMV)  
Horvátország  
 Gyógyszer - és Gyógyászatieszköz -
Ügynökség /  
Agencija za lijekove i medicinske 
proizvode (HALMED)  Mezőgazdasági Minisztérium, 
Állatgyógyászati és Élelmiszer -
biztonsági Igazgatóság /  
Ministarstvo Poljoprivrede, Uprava za 
veterinarstvo i sigurnost hrane  
   
Olaszország  Olasz Gyógyszerügynökség / Agenzia 
Italiana del Farmaco  Állategészségügyi és Állatgyógyászati 
Gyógyászatitermék -főigazgatóság  
Ministero della Salute, Direzione 
Generale della Sanità Animale e dei 
Farmaci Veterinari  
Ciprus  
 
 
 
 
 
Lettország  Egészségügyi Minisztérium – 
Gyógyszerészeti Szolgálat /  
Φαρμακευτικές  Υπηρεσίες, 
Υπουργείο Υγείας  
 
 
 
Nemzeti  Gyógyszer ügynökség /  
Zāļu valsts  aģentūra  Mez őgazdas ági, Vidékfejleszt ési és 
Környezetv édelmi  Miniszt érium  -  
Állateg észségügyi Szolg álat /  
Κτηνιατρικές Υπηρεσίες - Υπουργείο 
Γεωργίας, Αγροτικής Ανάπτυόης και 
Περιβάλοντος  
 
Az Élelmiszer ügyi- és 
Állateg észségügyi Szolg álat Értékelési 
és Nyilv ántart ási Főosztálya / Pārtikas  
un veterin ārā dienesta  Novērtēšanas  
un reģistrācijas  departaments   
Litvánia  Állami Gyógyszerellenőrzési 
Ügynökség  Állami Élelmiszerügyi és 
Állategészségügyi Szolgálat /  
                                                                                                                                                                                         
 
 
546 
 Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba  Valstybinė s maisto ir veterinarijo s 
tarnyba  
Luxemburg  Ministère de la Santé, Division de la 
Pharmacie et  
des Médicaments  Lásd az emberi felhasználásra szánt 
gyógyszerekért felelős hatóságot  
Magyarország  
 
 
 
Málta  
 Országos Gyógyszerészeti és 
Élelmezés -egészségügyi Intézet  
 
 
Gyógyszer -szabályozási Hatóság / 
Medicines Regulatory Authority  Nemzeti Élelmiszerlánc -biztonsági 
Hivatal,  
Állatgyógyászati Termékek 
Igazgatósága (ÁTI)  
Az állategészségüggyel és az állatok 
jólétével foglalkozó főosztályhoz 
tartozó nemzeti állatgyógyászati 
laboratórium állatgyógyászati 
készítményekkel foglalkozó részle ge /  
Veterinary Medicines Section of the 
National Veterinary Laboratory (NVL) 
within The Animal Health and 
Welfare Department (AHWD )  
Hollandia  Egészségügyi és Ifjúsági 
Felügyelőség/Inspectie 
Gezondheidszorg en Youth (IGJ)  Gyógyszerértékelő Tanács /  
Bureau Diergeneesmiddelen, College 
ter Beoordeling van Geneesmiddelen 
(CBG)/  
Ausztria  
 
 
 
 
Lengyelország  Osztrák Egészségügyi és Élelmiszer -
biztonsági Ügynökség /  
Österreichische Agentur für 
Gesundheit und Ernährungssicherheit 
GmbH  
 
Gyógyszerészeti Főfelügyelőség /  
Główny Inspektorat Farmaceutyczny 
(GIF) /  Lásd az emberi felhasználásra szánt 
gyógyszerekért felelős hatóságot  
 
 
 
Lásd az emberi felhasználásra szánt 
gyógyszerekért felelős hatóságot  
Portugália  Gyógyszerek és Gyógyászati 
Termékek Nemzeti Hatósága /  
INFARMED, I.P.  
Autoridade Nacional do 
Medicamento e Produtos de Saúde, Élelmiszerügyi és Állategészségügyi 
Főigazgatóság / DGAV – Direção 
Geral de Alimentação e Veterinária 
(PT)  
 
547 
 I.P  
Románia  Nemze ti Gyógyszer - és 
Gyógyászatieszköz -ügynökség /  
Agenţia Naţională a Medicamentului 
şi a Dispozitivelor Medicale  Nemzeti Állategészségügyi és 
Élelmiszer -biztonsági Hatóság / 
Autoritatea Națională Sanitară 
Veterinară și pentru Siguranța 
Alimentelor  
   
Szlovénia  A Szlovén Köztársaság Gyógyszer -  
és Gyógyászatieszköz -ügynöksége /  
Javna agencija Republike Slovenije za 
zdravila in medicinske pripomočke 
(JAZMP)  Lásd az emberi felhasználásra szánt 
gyógyszerekért felelős hatóságot  
 Szlovákia  Állami Gyógyszerellenőrzési Intézet /  
Štátny ústav pre kontrolu liečiv 
(ŠÚKL )  Állatgyógyászati Biológikumok és 
Gyógyszerek  
Állami Ellenőrzési Intézete /  
Ústav štátnej kontroly veterinárnych 
biopreparátov a liečiv (USKVBL)  
Finnország  
 
 
Svédország  Finn  Gyógyszerügynökség /  
Lääkealan turvallisuus - ja 
kehittämiskeskus (FIMEA)  
 
Gyógyászatitermék -ügynökség / 
Läkemedelsverket  Lásd az emberi felhasználásra szánt 
gyógyszerekért felelős hatóságot  
 
Lásd az emberi felhasználásra szánt 
gyógyszerekért felelős hatóságot  
 
2) Egyesült Királyság  
 
Gyógyszerek és Gyógyászati Termékek Szabályozóhatósága / Medicines and Healthcare products 
Regulatory Agency  
Állatgyógyászati Gyógyszer -igazgatóság / Veterinary Med icines Directorate  
  
 
548 
 B. FÜGGELÉK – A helyes gyártási gyakorlatra vonatkozó törvények, jogszabályok és technikai 
iránymutatások jegyzéke  
 
(1) Az Európai Unió részéről:  
Az Európai Parlament és a Tanács 2001/83/EK irányelve (2001. november 6.) az emberi 
felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről99;  
Az Európai Parlament és a Tanács 2001/82/EK irányelve (2001. november 6.) az állatgyógyászati 
készítmények közösségi kódexéről100; 
Az Európai Parlament és a Tanács 2001/20/EK irányelve (2001. április 4.) az emberi felhasználásra 
szánt gyógyszerekkel végzett klinikai vizsgálatok során alkalmazandó helyes klinikai gyakorlat 
bevezetésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről101; 
Az Európai Parlament és a Tanács  536/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az emberi felhasználásra 
szánt gyógyszerek klinikai vizsgálatairól és a 2001/20/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről102; 
Az Európai Parlament és a Tanács 726/2004/EK rendelete (2004. március 31.) az emberi, illet ve 
állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó 
közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról103; 
Az Európai Parlament és a Tanács 1394/2007/EK rendelete (2007. november 1 3.) a fejlett terápiás 
gyógyszerkészítményekről, valamint a 2001/83/EK irányelv és a 726/2004/EK rendelet 
módosításáról104; 
A Bizottság 2003/94/EK irányelve (2003. október 8.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek és az 
emberi felhasználásra szánt vizsg álati gyógyszerek helyes gyártási gyakorlatára vonatkozó alapelvek 
és iránymutatások megállapításáról105; 
A Bizottság 91/412/EGK irányelve (1991. július 23.) az állatgyógyászati készítmények helyes gyártási 
gyakorlatára vonatkozó alapelvek és iránymutatások megállapításáról106; 
A Bizottság (EU) 2017/1572 irányelve (2017. szeptember 15.) a 2001/83/EK európai parlamenti és 
tanácsi irányelvnek az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek helyes gyártási gyakorlatára 
vonatkozó alapelvek és iránymutatások tekintetében  történő kiegészítéséről107; 
A Bizottság 1252/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. május 28.) a 2001/83/EK 
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek hatóanyagaira 
                                                            
99  HL L 311., 2001.11.28., 67.  o. 
100  HL L 311., 2001.11.28., 1. o.  
101  HL L 121., 2001.5.1., 34. o.  
102  HL L 158., 2014.5.27., 1. o.  
103  HL L 136., 2004.4.30., 1. o.  
104  HL L 324., 2007.12.10., 121. o.  
105  HL L 262., 2003.10.14., 22. o.  
106  HL L 228., 1991.8.17., 70. o.  
107  HL L 238., 2017.9. 16., 44. o.  
 
549 
 vonatkozó helyes gyártási gyakorlat elve i és az azokkal kapcsolatos iránymutatások tekintetében 
történő kiegészítéséről108; 
A Bizottság (EU) 2017/1569 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. május 23.) az 536/2014/EU 
európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az emberi felhasználásra szánt vizsgál ati gyógyszerek 
helyes gyártási gyakorlatára vonatkozó alapelveknek és iránymutatásoknak, valamint az inspekció 
szabályainak meghatározása révén történő kiegészítéséről109; 
A helyes gyártási gyakorlat útmutatójának jelenlegi, az Európai Unió gyógyszerkészítm ényekre 
vonatkozó szabályait, valamint a közösségi ellenőrzési és információcsere -eljárások összeállítását 
meghatározó szabálygyűjtemény IV. kötetében szereplő változata.  
 
(2) Az Egyesült Királyság részéről:  
The Human Medicines Regulations 2012 (SI 2012/19 16) (Az emberi felhasználású gyógyszerekről 
szóló, 2012. évi rendeletek)   
The Medicines for Human Use (Clinical Trials) Regulations 2004 (SI 2004/1031) (Az emberi 
felhasználású gyógyszerekről (klinikai vizsgálatokról) szóló, 2004. évi rendeletek)  
The Vet erinary Medicines Regulations 2013 (SI 2013/2033) (Az állatgyógyászati készítményekről 
szóló, 2013. évi rendeletek)  
Regulations on good manufacturing practice made under regulation B17, and guidelines on good 
manufacturing practice published pursuant to re gulation C17, of the Human Medicines Regulations 
2012 (Az emberi felhasználású gyógyszerekről szóló, 2012. évi rendeletek B17 rendelete hatálya alá 
tartozó helyes gyártási gyakorlatokról és C17 rendelete értelmében közzétett, a helyes gyártási 
gyakorlatokr a vonatkozó iránymutatásokról szóló rendeletek)  
The principles and guidelines on good manufacturing practice applicable for the purposes of 
Schedule 2 to the Veterinary Medicines Regulations 2013 (Az állatgyógyászati készítményekről szóló, 
2013. évi rendel etek 2. függelékének alkalmazása céljából a helyes gyártási gyakorlatokra vonatkozó 
elvek és iránymutatások)  
   
                                                            
108  HL L 337., 2014.11.25., 1. o.  
109  HL L 238., 2017.9.16., 12. o.  
 
550 
 C. FÜGGELÉK – ÉRINTETT TERMÉKEK  
Emberi és állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek:  
 emberi vagy állatgyógyászati felhasználásra szánt,  forgalomba hozott gyógyszerek, beleértve 
az emberi és állatgyógyászati felhasználásra szánt, forgalomba hozott biológiai és 
immunológiai termékeket,  
 fejlett terápiás gyógyszerkészítmények,  
 emberi vagy állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerhatóany agok,  
 vizsgálati gyógyszerek.  
  
 
551 
 TBT-3. MELLÉKLET: VEGYI ANYAGOK  
1. cikk: Fogalommeghatározások  
 
E melléklet alkalmazásában:  
(a) „illetékes hatóságok”:  
 
(i) az Európai Unió részéről: az Európai Bizottság;  
 
(ii) az Egyesült Királyság részéről: az Egyesült Királyság kormánya.   
 
(b) „ENSZ -GHS”: a vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének az Egyesült Nemzetek 
Szervezete által globálisan harmonizált rendszere.    
 
2. cikk: Hatály  
 
Ez a melléklet a vegyi anyagoknak az Unió és az Egyesült Királyság közötti kereskedelemére, 
szabályozására, behozatalára és kivitelére vonatkozik, a vegyi anyagok regisztrálása, értékelése, 
engedélyezése, korlátozása, jóváhagyása, osztályozása, címkézése é s csomagolása tekintetében.     
 
3. cikk:  Célkitűzések  
1.  E melléklet célkitűzései a következők:  
 (a)  a vegyi anyagok és a kapcsolódó termékek Felek közötti kereskedelmének 
elősegítése;  
 (b)  a környezet, valamint az emberi és állati egészség magas szi ntű védelmének 
biztosítása; valamint  
 (c)  az Unió és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai közötti együttműködés 
biztosítása.   
 
2.  A Felek tudomásul veszik, hogy az e melléklet alapján tett kötelezettségvállalások nem 
akadályozzák egyik Felet sem a bban, hogy saját prioritásokat határozzon meg a vegyi anyagok 
szabályozásával kapcsolatban, ideértve annak lehetőségét is, hogy a környezetre, valamint az emberi 
és állati egészségre tekintettel saját védelmi szinteket állapítson meg.    
 
4. cikk:  Releváns  nemzetközi szervezetek és testületek  
A Felek elismerik, hogy a nemzetközi szervezetek és testületek – különösen az OECD és az ENSZ 
Gazdasági és Szociális Tanácsának (ECOSOC) a vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének 
globálisan harmonizált rendszerév el foglalkozó szakértői albizottsága (SCEGHS) – relevánsak a vegyi 
anyagokra vonatkozó tudományos és műszaki iránymutatások kidolgozása szempontjából.    
 
5. cikk:  A releváns nemzetközi szervezetekben és testületekben való részvétel, valamint a 
szabályozás  területén bekövetkezett fejlemények  
 
1. A Felek a vegyi anyagokkal kapcsolatos veszélyek és kockázatok értékelése, valamint az ilyen 
értékelések eredményeinek dokumentálására szolgáló formátumok tekintetében aktívan 
hozzájárulnak a 4. cikkben említett tud ományos és műszaki iránymutatások kidolgozásához.  
 
 
552 
 2. A Felek végrehajtják a 4. cikkben említett nemzetközi szervezetek és testületek által kiadott 
iránymutatásokat, kivéve, ha ezek az iránymutatások az adott Fél jogos célkitűzéseinek 
megvalósítása szempo ntjából nem szolgálnának hatékony vagy alkalmas eszközként.  
 
6. cikk:  A vegyi anyagok osztályozása és címkézése  
 
1. A Felek – a saját rendszerükön belül megvalósíthatónak ítélt – legteljesebb mértékben 
végrehajtják az ENSZ -GHS -t, többek között azon vegyi anyagok esetében is, amelyek nem tartoznak e 
melléklet hatálya alá, kivéve, ha konkrét okokból egy eltérő címkézési rendszer alkalmazása indokolt 
bizonyos, végső felhasználónak szánt, készterméknek minősülő vegyipari termékeknél. A Felek az 
ENSZ -GHS rendsz eresen kiadásra kerülő felülvizsgálatai alapján rendszeresen aktualizálják a 
végrehajtást.  
 
2. Amennyiben az egyik Fél felelős hatósága saját szabályai és eljárásai szerint kíván besorolni 
egyes anyagokat, lehetőséget biztosít a másik Fél felelős hatósága számára a szóban forgó 
szabályokkal és eljárásokkal kapcsolatos álláspontjának meghatározott határidőn belül történő 
kifejtésére.  
 
3. A Felek nyilvánosan hozzáférhetővé teszik az anyagok osztályozásával kapcsolatos 
eljárásaikra vonatkozó információkat az erre vonatkozó szabályaikkal és eljárásaikkal összhangban. A 
Felek törekednek a másik Féltől a (2) bekezdés alapján kapott észrevételek megválaszolására.  
 
4. E cikk egyetlen rendelkezése sem kötelezi a Felek egyikét sem konkrét, kötelező eredmények 
felmut atására az ENSZ -GHS végrehajtásával vagy egy adott anyag osztályozásával kapcsolatban, sem 
pedig saját vonatkozó eljárásaiknak és döntéshozatali folyamataiknak előbbre vitelére, 
felfüggesztésére vagy késleltetésére.  
 
7. cikk:  Együttműködés  
 
1. A Felek elis merik, hogy a vegyi anyagok szabályozása terén folytatott önkéntes 
együttműködés megkönnyítheti a kereskedelmet, ami ekképpen a fogyasztók, a vállalkozások és a 
környezet javát szolgálja, és hozzájárul az emberi és állati egészség fokozott védelméhez.    
 
2. A Felek vállalják, hogy elősegítik a nem bizalmas jellegű információk illetékes hatóságaik 
közötti megosztását, többek között az adattárolásnál használt elektronikus formátumok és eszközök 
terén való együttműködés révén.   
 
3. A Felek szükség esetén egy üttműködnek annak érdekében, hogy megerősítsék, fejlesszék és 
előmozdítsák a nemzetközileg elfogadott tudományos és műszaki iránymutatások elfogadását és 
végrehajtását, beleértve – amennyiben lehetséges – a közös kezdeményezések, javaslatok és 
megközelítés ek megfelelő nemzetközi szervezetekben és testületekben, köztük különösen a 4. 
cikkben említettekben való előterjesztését.    
 
4. A Felek, amennyiben mindkét Fél előnyösnek ítéli, együttműködnek a vegyi anyagok 
biztonságával kapcsolatos adatok terjesztése terén, és ezeket az információkat hozzáférhetővé teszik 
a nyilvánosság számára azzal a céllal, hogy biztosítsák az információkhoz való könnyű hozzáférést és 
azok érthetőségét a különböző célcsoportok számára.  A Felek bármelyike kérelmezheti a másik 
Félnél , hogy utóbbi bocsássa rendelkezésére a vegyi anyagok biztonságával kapcsolatban 
rendelkezésére álló nem bizalmas információkat.    
 
 
553 
 5. Ha valamelyik Fél ilyen irányú kérelmet intéz a másikhoz, és a másik Fél eleget kíván tenni e 
kérésnek, a Felek konzultációt kezdenek a vegyi anyagok által az emberi egészségre vagy a 
környezetre jelentett veszélyekkel vagy kockázatokkal kapcsolatos új és újonnan felmerülő 
kérdésekkel összefüggésben felmerülő tudományos információkról és adatokról azzal a céllal, hogy 
közös tudásbázist hozzanak létre, és amennyiben lehetséges, elősegítsék az ilyen kérdések 
tudományos hátterének közös megértését.  
 
8. cikk: Információcsere  
 
 A Felek a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottságon belül 
együttműködnek és információt cserélnek az e melléklet végrehajtásával kapcsolatos bármely 
releváns kérdésben.  
  
 
554 
  
TBT-4. MELLÉKLET: ÖKOLÓGIAI TERMÉKEK  
1. cikk: Cél és hatály  
 
1.  E melléklet célja az ökológiai termékek kereskedelmének előmozdítására alkalmas 
rendelkezések és eljárások megállapítása a megkülönböztetésmentesség és a viszonosság elveivel 
összhangban azál tal, hogy a Felek elismerik egymás jogszabályainak egyenértékűségét.    
 
2.  E melléklet az A. és a B. függelékben felsorolt, a C. vagy a D. függelékben említett 
törvényeknek és rendeleteknek megfelelő ökológiai termékekre alkalmazandó. A partnerségi tanác s 
hatáskörrel rendelkezik az A, B., C. és D. függelék módosítására.  
 
2. cikk: Fogalommeghatározások  
 
Ennek a mellékletnek az alkalmazásában:  
 
„illetékes hatóság”: a C. vagy a D. függelékben felsorolt törvények és rendeletek vonatozásában 
illetékességgel r endelkező és e melléklet végrehajtásáért felelős hivatalos szerv;  
 
„ellenőrző hatóság”: olyan hatóság, amelyre az illetékes hatóság a C. vagy a D. függelékben felsorolt 
törvényekkel és rendeletekkel összhangban részben vagy egészben átruházta az ökológiai termelés 
területére vonatkozó vizsgálati és tanúsítási hatáskörét;     
 
„ellenőrző szerv”: az illetékes hatóság által a C. vagy a D. függelékben felsorolt törvényeknek és 
rendeleteknek megfelelően az ökológiai termelés területén vizsgálatok és tanúsítás vé gzésére 
elismert jogalany; valamint    
 
„egyenértékűség”: a különböző törvények és rendeletek, valamint vizsgálati és tanúsítási rendszerek 
azon képessége, hogy ugyanazon célkitűzéseknek feleljenek meg.  
 
3. cikk: Az egyenértékűség elismerése  
 
1.  Az A. fü ggelékben felsorolt termékek tekintetében az Unió elismeri, hogy az Egyesült 
Királyság C. függelékben felsorolt törvényei és rendeletei egyenértékűek az Unió D. függelékben 
felsorolt törvényeivel és rendeleteivel.  
 
2.  A B. függelékben felsorolt termékek tekintetében az Egyesült Királyság elismeri, hogy az Unió 
D. függelékben felsorolt törvényei és rendeletei egyenértékűek az Egyesült Királyság C. függelékben 
felsorolt törvényeivel és rendeleteivel.    
 
3. Tekintettel ar ra, hogy az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek jelöléséről, valamint 
a 834/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. május 30 -i (EU) 2018/848 
európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásának kezdőnapja 2022. január 1., az 
egyenértékűség (1) és (2) bekezdés szerinti elismerését az egyes Felek 2023. december 31 -ig újra 
megvizsgálják. Amennyiben az újbóli vizsgálat eredményeként az egyik Fél nem erősíti meg az 
egyenértékűséget, az egyenértékűség elismerése felfüggesztés re kerül.  
 
4. A (3) bekezdés sérelme nélkül a C. vagy a D. függelékben felsorolt törvények és rendeletek 
módosítása, hatályon kívül helyezése vagy felváltása esetén az új szabályokat egyenértékűnek kell 
 
555 
 tekinteni a másik Fél szabályaival, hacsak az egyik F él az (5) és a (6) bekezdésben ismertetett eljárás 
szerint nem emel kifogást.   
 
5. Amennyiben az egyik Fél a másik Féltől kapott további információk kézhezvételét követően 
úgy véli, hogy a másik Fél törvényei, rendeletei vagy közigazgatási eljárásai, ille tve gyakorlatai már 
nem felelnek meg az egyenértékűség kívánalmainak, indokolással ellátott kérelmet küld a másik 
Félnek a szóban forgó törvények, rendeletek vagy közigazgatási eljárások, illetve gyakorlatok 
módosítása iránt, és kellően hosszú időszakot, d e legalább három hónapot biztosít számára az 
egyenértékűség biztosítására.    
 
6. Amennyiben az (5) bekezdésben említett időszak végét követően az egyik Fél még mindig 
úgy véli, hogy az egyenértékűség kívánalmai nem teljesülnek, határozhat úgy, hogy egyold alúan 
felfüggeszti a C. vagy a D. függelékben felsorolt törvények és rendeletek egyenértékűségének 
elismerését az A. vagy a B. függelékben felsorolt megfelelő ökológiai termékek tekintetében.     
 
7. Az A. vagy a B. függelékben felsorolt megfelelő ökológia i termékek tekintetében a C. vagy a 
D. függelékben felsorolt törvények és rendeletek egyenértékűségének elismerése egyoldalú 
felfüggesztésével kapcsolatos döntéshozatalra egy három hónapos felmondási időszak végét 
követően is sor kerülhet, ha a másik Fél n em bocsátotta rendelkezésre a 6. cikk alapján előírt 
információkat, vagy nem egyezett bele a 7. cikk szerinti szakértői felülvizsgálatba.    
 
8. Amennyiben az egyenértékűség elismerése ezzel a cikkel összhangban felfüggesztésre kerül, 
az ügyet bármely Fél kérésére megvitatják a Felek az ökológiai termékekkel foglalkozó 
munkacsoportban, ahol mindent megtesznek annak érdekében, hogy azonosítsák az egyenértékűség 
helyreállítását lehetővé tévő intézkedéseket.  
 
9. Az A. vagy a B. függelékben fel nem sorolt term ékek tekintetében az ökológiai termékekkel 
foglalkozó munkacsoport megvitatja az egyenértékűséget bármely Fél kérése alapján.  
 
4. cikk: Behozatal és forgalomba hozatal  
 
1. Az Unió megengedi az A. függelékben felsorolt termékek területére történő behozatal át és 
ökológiai termékekként történő forgalomba hozatalát, amennyiben e termékek megfelelnek az 
Egyesült Királyság C. függelékben felsorolt törvényeinek és rendeleteinek, és azokat az Egyesült 
Királyságban elismert és az Unió felé a (3) bekezdésnek megfele lően megnevezett ellenőrző szerv 
által kiállított ellenőrzési tanúsítvány kíséri.   
 
2. Az Egyesült Királyság megengedi a B. függelékben felsorolt termékek területére történő 
behozatalát és ökológiai termékekként történő forgalomba hozatalát, amennyiben e termékek 
megfelelnek az Unió D. függelékben felsorolt törvényeinek és rendeleteinek, és azokat az Unióban 
elismert és az Egyesült Királyság felé a (3) bekezdésnek megfelelően megnevezett ellenőrző szerv 
által kiállított ellenőrzési tanúsítvány kíséri.    
 
3. Mindkét Fél elismeri a másik Fél által megnevezett ellenőrző hatóságok, illetve ellenőrző 
szervek jogosultságát arra, hogy a 3. cikkben említett egyenértékűség hatálya alá tartozó ökológiai 
termékek tekintetében elvégezzék a vonatkozó ellenőrzéseket és kibocsátsak az e cikk (1) és (2) 
bekezdésében említett ellenőrzési tanúsítványokat e termékeknek a másik Fél területére történő 
behozatala és ottani forgalomba hozatala érdekében.    
 
4. Az importáló Fél a másik Féllel együttműködve kódszámokat rendel mind en, a másik Fél által 
megnevezett ellenőrző hatósághoz és ellenőrző szervhez.  
 
556 
  
 
 
5. cikk: Címkézés  
 
1. Az e melléklet alapján az egyik Fél területére behozott termékeknek meg kell felelniük az 
importáló Fél C. vagy D. függelékben felsorolt törvényeiben és rendeleteiben szereplő címkézési 
követelményeknek.  E termékeken szerepelhet az uniós ökológiai logó, b ármely egyesült 
királyságbeli ökológiai logó, vagy mindkettő a vonatkozó törvényeknek és rendeleteknek 
megfelelően, amennyiben e termékek megfelelnek a feltüntetett logó(k)hoz kapcsolódó címkézési 
követelményeknek.    
 
2. A Felek vállalják, hogy nem élnek vissza az ökológiai termelésre utaló kifejezésekkel azon 
ökológiai termékek vonatkozásában, melyekre e melléklet értelmében kiterjed az egyenértékűség 
elismerése.  
 
3. A Felek vállalják, hogy a vonatkozó törvényekben és rendeletekben előírt uniós ökológiai 
logót és egyesült királyságbeli ökológiai logókat védelemben részesítik minden visszaélésszerű 
használattal vagy utánzással szemben. A Felek biztosítják, hogy az uniós  ökológiai logót és bármely 
egyesült királyságbeli ökológiai logót csak a C. és a D. függelékben felsorolt törvényeknek és 
rendeleteknek megfelelő termékek címkézésére, reklámozására vagy kereskedelmi 
dokumentumaihoz használják fel.  
 
6. cikk: Az informáci ók megosztása  
 
1. A Felek megosztják egymással az e melléklet végrehajtására és alkalmazására vonatkozó 
összes releváns információt. A Felek kötelesek az e megállapodás hatálybalépését követő második év 
március 31 -éig és azt követően minden év március 31 -éig elküldeni egymásnak a következőket:  
 
 (a) egy jelentés az e melléklet alapján az előző év januárjától decemberéig terjedő 
időszakban exportált ökológiai termékek típusára és mennyiségére vonatkozó 
információkkal;  
 
 (b)   egy jelentés az illetékes ható ság által az előző év januárjától decemberéig terjedő 
időszakban folytatott ellenőrzési és felügyeleti tevékenységekről, valamint ezek 
eredményeiről és a meghozott korrekciós intézkedésekről; valamint  
 
 (c)  a megfigyelt szabálytalanságok és értelemszerűe n a C. vagy a D. függelékben felsorolt 
törvények és rendeletek megsértésének részletei.   
 
2.  A Felek indokolatlan késedelem nélkül értesítik egymást a következőkről:  
 
 (a)   az illetékes hatóságok, ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzékének bá rmely 
frissítése, beleértve a vonatkozó kapcsolattartási adatokat is (különösen a cím és az 
internetcím változásait);  
 
 (b)   a C. vagy a D. függelékben felsorolt törvények és rendeletek tekintetében tervezett 
bármely módosítás vagy hatályon kívül helyezé s, új jogszabályokra vonatkozó 
javaslatok, illetve az e melléklet hatálya alá tartozó ökológiai termékekkel kapcsolatos 
közigazgatási eljárások és gyakorlatok tekintetében tervezett releváns módosítások; 
valamint  
 
557 
  
 (c)   a C. vagy a D. függelékben felsorolt törvények és rendeletek tekintetében elfogadott 
bármely módosítás vagy hatályon kívül helyezés, új jogszabály, illetve az e melléklet 
hatálya alá tartozó ökológiai termékekkel kapcsolatos közigazgatási eljárások és 
gyak orlatok tekintetében elfogadott releváns módosítások;  
 
 
 
7. cikk: Szakértői felülvizsgálatok  
 
1. Bármely Fél köteles egy legalább hat hónappal korábbi előzetes értesítés alapján lehetővé 
tenni, hogy a másik Fél által kijelölt tisztviselők vagy szakértők s zakértői felülvizsgálatokat 
végezzenek a területén annak ellenőrzése érdekében, hogy a megfelelő ellenőrző hatóságok és 
ellenőrző szervek elvégzik az e melléklet végrehajtásához szükséges ellenőrzéseket.    
 
2. A Felek együttműködnek és segítik egymást az (1) bekezdésben említett szakértői 
felülvizsgálatoknak a vonatkozó jogszabályok által megengedett mértékű elvégzésében, ami 
magában foglalhat a megfelelő ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek irodáiban, különböző 
feldolgozóüzemekben és tanúsított gazdas ági szereplőknél tett látogatásokat.     
 
8. cikk: Az ökológiai termékekkel foglalkozó munkacsoport  
 
1. Az ökológiai termékekkel foglalkozó munkacsoport segíti a kereskedelem technikai 
akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottságot e melléklet végreh ajtásának nyomon 
követésében és felülvizsgálatában, illetve megfelelő működésének biztosításában.  
 
2. Az ökológiai termékekkel foglalkozó munkacsoport feladatai:  
 
 (a)  az e melléklet alapján felmerülő bármely ügy megvitatása egy Fél kérése nyomán, 
ideér tve a melléklet vagy annak függelékei bármely módosításának szükségességét;  
 
 (b)  az e melléklet hatálya alá tartozó ökológiai termékekre vonatkozó törvényekkel, 
rendeletekkel, szabványokkal és eljárásokkal kapcsolatos együttműködés 
előmozdítása, ideértv e a szabályokkal és az ellenőrzési rendszerekkel kapcsolatos 
technikai vagy szabályozási kérdések megvitatását; valamint  
 
 (c) e megállapodás TBT.10. cikkének [Technikai megbeszélések] megfelelően technikai 
megbeszélések folytatása az e melléklet hatálya a lá tartozó ügyekben.  
 
  
 
  
 
558 
 A. FÜGGELÉK  
AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG AZON ÖKOLÓGIAI TERMÉKEI, AMELYEK EGYENÉRTÉKŰSÉGET AZ UNIÓ 
ELISMERI  
Leírás  Megjegyzések  
Feldolgozatlan növényi termékek    
Élő állatok vagy feldolgozatlan állati termékek  a mézet is beleértve  
Akvakultúra -termékek és tengeri moszatok    
Feldolgozott, élelmiszerként való felhasználásra 
szánt mezőgazdasági termékek    
Feldolgozott, takarmányként való felhasználásra 
szánt mezőgazdasági termékek   
Vetőmagok és szaporítóanyagok    
 
Az ebben a függelékben említett ökológiai termékek az Egyesült Királyságban előállított 
feldolgozatlan mezőgazdasági vagy akvakultúra -termékek, vagy élelmiszerként vagy takarmányként 
való felhasználásra szánt, az Egyesült Királyságban feldolgozott olyan mezőgazdasági  termékek, 
melyek összetevőit vagy az Egyesült Királyságban termesztették, vagy az Egyesült Királyság 
törvényeivel és rendeleteivel összhangban importálták az Egyesült Királyságba.  
 
  
 
559 
 B. FÜGGELÉK  
AZ UNIÓ AZON ÖKOLÓGIAI TERMÉKEI, AMELYEK EGYENÉRTÉKŰSÉGET AZ  EGYESÜLT KIRÁLYSÁG 
ELISMERI  
Leírás  Megjegyzések  
Feldolgozatlan növényi termékek    
Élő állatok vagy feldolgozatlan állati termékek  a mézet is beleértve  
Akvakultúra -termékek és tengeri moszatok    
Feldolgozott, élelmiszerként való felhasználásra 
szánt mezőgazdasági termékek    
Feldolgozott, takarmányként való felhasználásra 
szánt mezőgazdasági termékek   
Vetőmagok és szaporítóanyagok    
 
Az ebben a függelékben említett ökológiai termékek az Unióba n előállított feldolgozatlan 
mezőgazdasági vagy akvakultúra -termékek, vagy élelmiszerként vagy takarmányként való 
felhasználásra szánt, az Unióban feldolgozott olyan mezőgazdasági termékek, melyek összetevőit 
vagy az Unióban termesztették, vagy az Unió tör vényeivel és rendeleteivel összhangban importálták 
az Unióba.  
  
 
560 
 C. FÜGGELÉK  
AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁGBAN AZ ÖKOLÓGIAI TERMÉKEKRE ALKALMAZANDÓ TÖRVÉNYEK ÉS 
RENDELETEK110 
Az Egyesült Királyság területén alkalmazandó alábbi törvények és rendeletek:  
1. Az Egyesült Kir ályság jogában megtartott 834/2007/EK rendelet.  
2. Az Egyesült Királyság jogában megtartott 889/2008/EK rendelet.  
3. Az Egyesült Királyság jogában megtartott 1235/2008/EK rendelet.  
4. Az ökológiai termékekről szóló 2009. évi rendeletek.  
 
  
                                                            
110  Az itt említett, az Egyesült Királyság jogában megtartott uniós jogi szabályozásra való hivatkozásokat úgy 
kell érteni, mint az Egyesült Királyság által módosított és az Egyesült Királyságban alkalmazandó uniós 
jogot.  
 
561 
 D. FÜGGELÉK  
AZ UNIÓBAN AZ ÖKOLÓGIAI TERMÉKEKRE ALKALMAZANDÓ TÖRVÉNYEK ÉS RENDELETEK   
Az Unió területén alkalmazandó alábbi törvények és rendeletek:  
1. A Tanács 834/2007/EK rendelete (2007. június  28.) az ökológiai termelésről és az ökológiai 
termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről111; 
2. A Bizottság 889/2008/EK rendelete (2008. szeptember 5.) az ökológiai termelés, a címkézés és 
az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 
834/2007/EK rend elet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról112; 
3. A Bizottság 1235/2008/EK rendelete (2008. december 8.) a 834/2007/EK tanácsi rendeletben az 
ökológiai termékek harmadik országból származó behozatalára előírt szabályozás 
végrehajtására vonatkozó részletes szabályok meghatározásáról113. 
  
                                                            
111  HL L 189., 2007.7.20., 1. o.  
112  HL L 250., 2008.9.18., 1. o.  
113  HL L 334., 2008.12.12., 25. o.  
 
562 
 TBT-5. MELLÉKLET: BORKERESKEDELEM  
1. cikk: Hatály és fogalommeghatározások  
 
1. E melléklet rendelkezései a harmonizált rendszer 22.04 vámtarifaszáma alá tartozó borokra 
alkalmazandók.  
 
2. E melléklet alkalmazásában „... területén termelt bor”: az exportáló Fél területén borrá 
feldolgozott vagy borhoz hozzáadott friss szőlő, szőlőmust vagy erjedésben lévő szőlőmust.  
 
2. cikk: Termékmeghatározások, borászati eljárások és kezelések  
 
1. E melléklet alkalmazásában a vonatkozó nem zetközi szabványok a Nemzetközi Szőlészeti és 
Borászati Szervezet (a továbbiakban: OIV) által ajánlott és közzétett borászati eljárások.  
 
2. Mindegyik Fél engedélyezi a másik Fél területén termelt borok behozatalát és fogyasztás 
céljából történő értékesítését , ha az érintett borok előállítása a következőkkel összhangban történt:  
(a) a Felek területén az A. függelékben említett jogszabályok és egyéb rendelkezések 
alapján engedélyezett termékmeghatározások;  
(b) a Felek területén az A. függelékben említett jogszabályok é s egyéb rendelkezések 
alapján meghatározott, az OIV vonatkozó szabványaival összhangban lévő borászati 
eljárások; valamint  
(c)  a Felek területén meghatározott, a B. függelékben felsorolt azon borászati eljárások és 
korlátozások, amelyek nincsenek összhangban az OIV vonatkozó szabványaival.  
 
3. A partnerségi tanács hatáskörrel rendelkezik a (2) bekezdésben említett függelékek 
módosítására.  
 
3. cikk: Tanúsítási előírások az egyes Felek területére történő behozatal esetén  
 
1. Az egyik Fél területén termelt és a másik Fél területén forgalomba hozott bor esetében a 
Felek bármelyike által megkövetelhető dokumentáció és tanúsítás a C. függelékben szereplő, az 
exportáló Fél jogszabályainak és egyéb rendelkezéseinek megfelelően hitelesített tanúsítványra 
korlátozódik.  
 
2. Az (1 ) bekezdés alapján megkövetelt tanúsítvány elektronikus okmány formáját is öltheti.  A 
Felek az áruk szabad forgalomba bocsátásának helye szerinti másik Fél illetékes hatóságainak 
kérésére hozzáférést biztosítanak az elektronikus okmányhoz vagy az annak kiá llításához szükséges 
adatokhoz. Amennyiben a releváns elektronikus rendszerekhez való hozzáférés nem biztosítható, a 
szükséges adatok papíralapú okmány formájában is bekérhetők.  
  
3. A partnerségi tanács hatáskörrel rendelkezik a C. függelék módosítására.  
 
4. Az ellenőrzési műveletek összefüggésében az OIV által referenciamódszerként elismert és 
közzétett analitikai módszerek tekintendők a bor analitikai összetételének meghatározására szolgáló 
referenciamódszereknek.  
 
  
 
563 
 4. cikk: Élelmiszerekkel kapcsolatos tájéko ztatás és tételkódok  
 
1. Amennyiben e cikk másképpen nem rendelkezik, az e megállapodás keretében importált és 
forgalmazott borok címkézését az importáló Fél területén alkalmazandó jogszabályoknak és egyéb 
rendelkezéseknek megfelelően kell végezni.  
 
2.  A Felek nem követelik meg, hogy a következő időpontok vagy az azokkal egyenértékű, 
időpontra utaló jelölések valamelyike szerepeljen a borok tárolóedényén, címkéjén vagy 
csomagolásán:  
(a) a csomagolás időpontja;  
(b) a palackozás időpontja,  
(c) a termelés vagy az előállítás időpontja;  
(d) a lejárat napja, a fogyaszthatósági idő, a felhasználhatósági idő, a lejárati idő;  
(e) a minőségmegőrzési idő, a „Minőségét megőrzi: ... -ig” jelölés; vagy  
(f) az értékesítési idő.  
 
Az első albekezdés e) pontjától eltérve a Felek előírhatják a minőségmeg őrzési idő olyan termékeken 
való feltüntetését, amelyek esetében a minőségmegőrzési idő bizonyos romlandó összetevők 
hozzáadása miatt a fogyasztó által általában elvártnál rövidebb lehet.  
 
3. A Felek gondoskodnak róla, hogy a csomagolt termékek címkéjén szere peljen egy kód, amely 
a csomagolt terméket exportáló Fél jogszabályainak megfelelően lehetővé teszi azon tétel 
azonosítását, amelyhez az adott termék tartozik. A tételkódnak jól láthatónak, tisztán olvashatónak 
és eltávolíthatatlannak kell lennie. A Felek nem engedélyezik olyan csomagolt termékek 
forgalmazását, amelyek nem felelnek meg az e bekezdésben foglalt követelményeknek.  
 
4. A Felek engedélyezik kötelező információknak, többek között – amennyiben ezek megadása 
követelmény – fordításoknak, illetve a sza bványos italegységek vagy alkoholegységek számának a 
bor tárolóedényére rögzített kiegészítő címkén való feltüntetését. A kiegészítő címkék a behozatalt 
követően, de a terméknek az adott Fél területén történő forgalomba hozatalát megelőzően 
helyezhetők el a bor tárolóedényén, feltéve, hogy a kötelező információkat hiánytalanul és pontosan 
tüntetik fel.  
 
5. Az importáló Fél nem követeli meg azoknak az allergéneknek a címkén való feltüntetését, 
amelyeket a bortermelés során használtak, de a végtermékben nincsen ek jelen.  
 
5. cikk: Átmeneti intézkedések  
 
Azok a borok, amelyek termelésére, megnevezésére és címkézésére e megállapodás 
hatálybalépésének napjáig a Felek valamelyikének jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel 
összhangban, de az e mellékletben foglaltaknak meg nem felelő módon került sor, a következők 
szerint továbbra is címkézhetők és forgalomba hozhatók:  
(a) nagykereskedők, illetve termelők által e megállapodás hatálybalépésétől számítva két évig; 
valamint  
(b) kiskereskedők által a készlet ere jéig.  
 
6. cikk: Információcsere  
 
564 
  
A Felek a kereskedelem technikai akadályaival foglalkozó kereskedelmi szakbizottság keretében 
együttműködnek és információt cserélnek az e melléklet végrehajtása szempontjából lényeges 
kérdésekről.  
 
7. cikk: Felülvizsgálat  
 
A Felek legkésőbb három évvel e megállapodás hatálybalépését követően megvizsgálják, hogy 
milyen további lépések tehetők a Felek közötti borkereskedelem előmozdítása érdekében.  
 
 
565 
 A. FÜGGELÉK – A FELEK JOGSZABÁLYAI ÉS EGYÉB RENDELKEZÉSEI  
 
Az Egyesült Királyság jogszabályai és egyéb rendelkezései114 
 
A 2. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályok és egyéb rendelkezések a következők 
vonatkozásában:  
 
a) termékmeghatározások:  
(i) a megtartott 1308/2013/EU rendelet, különös tekintettel az említett rendelet 75., 
81. és 91. cikke, II. mellékletének IV. része és VII. mellékletének II. része, valamint a 
vonatkozó végrehajtási szabályok szerinti borágazati termelési szabályokra, ideértve 
a későbbi módosításokat is;  
(ii) a megtartott (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló biz ottsági rendelet és különösen 
annak 47. és 52 –54. cikke, valamint III., V. és VI. melléklete, ideértve a későbbi 
módosításokat is;  
(iii) a megtartott 1169/2011/EU rendelet és annak végrehajtási szabályai, ideértve a 
későbbi módosításokat is;  
b) borászati gyakorlato k és korlátozások:  
(i) a megtartott 1308/2013/EU rendelet, különös tekintettel az említett rendelet 80. és 
83. cikke, VIII. melléklete, valamint a vonatkozó végrehajtási szabályok szerinti 
borászati eljárásokra és korlátozásokra, ideértve a későbbi módosításo kat is;  
(ii) a megtartott (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet, ideértve a 
későbbi módosításokat is.  
 
Az Unió jogszabályai és egyéb rendelkezései:  
 
A 2. cikk (2) bekezdésében említett jogszabályok és egyéb rendelkezések a következők 
vonatko zásában:  
 
a) termékmeghatározások:  
(i) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet115, különös tekintettel az 
említett rendelet 75., 81. és 91. cikke, II. mellékletének IV. része és VII. 
mellékletének II. része, valamint a vonatkozó végrehajtási szabály ok szerinti 
borágazati termelési szabályokra, ideértve a későbbi módosításokat is;  
(ii) az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet116 és különösen annak 
47. és 52 –54. cikke, valamint III., V. és VI. melléklete, ideértve a későbbi 
módosításokat is ; 
                                                            
114 Az ebben a felsorolásban szereplő, a megtartott uniós jogra vonatkozó hivatkozásokat az Egyesült 
Királyságra  való alkalmazhatóság céljából az Egyesült Királyság által módosított említett jogszabályokra való 
hivatkozásokként kell értelmezni.  
115 Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági 
termékpiacok közös szervezés ének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 
1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL  L 347., 2013.12.20., 671.  o.). 
116 A Bizottság (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. október 17.) az 1308/2 013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendeletnek a borágazati eredetmegjelölésekre, földrajzi jelzésekre és hagyományos 
 
566 
 (iii) az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet117, ideértve a későbbi 
módosításokat is.  
 
a) borászati gyakorlatok és korlátozások:  
(i) az 1308/2013/EU rendelet, különös tekintettel az említett rendelet 80. és 83. cikke, 
VIII. melléklete, valamint a vonatkozó végrehajtási szabályok szerinti borászati 
eljárásokra és korlátozásokra, ideértve a későbbi módosításokat is;  
(ii) az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet118, ideértve a későbbi 
módosításokat is.  
  
                                                                                                                                                                                         
kifejezésekre vonatkozó oltalom iránti kérelmek, a kifogásolási eljárás, a használatra vonatkozó 
korlátozások, a termékleírások módosítá sa, az oltalom törlése, valamint a címkézés és a kiszerelés 
tekintetében történő kiegészítéséről (HL  L 9., 2019.1.11., 2.  o.). 
117 Az Európai Parlament és a Tanács 1169/2011/EU rendelete (2011. október 25.) a fogyasztók 
élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztat ásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és 
tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 
1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 20 02/67/EK és a 
2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL  L 304., 
2011.11.22., 18.  o.). 
118 A Bizottság (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 12.) az 1308/2013/EU európai 
parlame nti és tanácsi rendeletnek az alkoholtartalom -növelés engedélyezésére vonatkozó lehetőség által 
érintett szőlőtermő területek, az engedélyezett borászati eljárások és a szőlőből készült termékek 
előállítására és tartósítására alkalmazandó korlátozások, a m elléktermékek százalékos arányban megadott 
minimális alkoholtartalma és a melléktermékek kivonása, valamint az OIV adatlapjainak közzététele 
tekintetében történő kiegészítéséről (HL  L 149., 2019.6.7., 1.  o.) 
 
567 
 B. FÜGGELÉK – A FELEK ÁLTAL KÖZÖSE N ELFOGADOTT TOVÁBBI BORÁSZATI ELJÁRÁSOK ÉS 
KORLÁTOZÁSOK  
(1) Alkoholtartalom -növelés és édesítés céljából sűrített szőlőmust, finomított 
szőlőmustsűrítmény és szacharóz használható az 1308/2013/EU rendelet VIII. mellékletének I. 
részében és a megtartott 13 08/2013/EU rendelet VIII. mellékletének I. részében 
meghatározott egyedi és korlátozott feltételek mellett, feltéve, hogy az említett termékeket az 
e megállapodás hatálya alá tartozó borokban nem visszaalakított formában használják fel.  
 
(2) A borkészítés során tilos a víz hozzáadása, kivéve, ha arra konkrét technikai okok miatt van 
szükség.  
 
(3) Friss borseprő az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet I. mellékletének 
A. részében található 2. táblázat 11.2. sorában és a megtartott (EU) 2 019/934 felhatalmazáson 
alapuló bizottsági rendelet I. mellékletének A. részében található 2. táblázat 11.2. sorában 
meghatározott egyedi és korlátozott feltételek mellett használható.  
 
  
 
568 
  
C. FÜGGELÉK – AZ [EURÓPAI UNIÓBÓL / EGYESÜLT KIRÁLYSÁGBÓL] AZ [EGYE SÜLT KIRÁLYSÁGBA / 
EURÓPAI UNIÓBA] IMPORTÁLT BORRA VONATKOZÓ ÖNTANÚSÍTÁSHOZ HASZNÁLANDÓ 
TANÚSÍTVÁNY MINTÁJA (1)  
 
1. Exportőr (név és cím)  
 2. Sorszám (2)  
 
 
 
 
3. Importőr (név és cím)  
 4. Az [európai uniós / egyesült királysági] feladási 
hely szerinti illetékes hatóság (3)  
 
5. Vámbélyegző (csak az [Európai Unión / Egyesült Királyságon] belüli hivatalos használatra)  
 
 
 
6. Szállítóeszköz és szállítási adatok (4)  
 
 7. A kirakodás helye (ha eltér a 3.  rovatban 
feltüntetett helytől)  
8. Az importált termék  leírása  (5) 9. Mennyiség l -ben/hl -ben/kg -ban 
 
 
10. Tárolóedények száma  (6) 
 
 
11. Tanúsítvány  
 
A fent leírt termék közvetlen emberi fogyasztásra szánt termék, és megfelel az egyrészről az Európai 
Unió és az Európai Atomenergia -közösség, és másrészről Nagy -Britannia és Észak -Írország Egyesült 
Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás borkereskedelemről szóló TBT -5. 
melléklete alapján engedélyezett meghatározásoknak és borászati eljárásoknak. A terméket előállító 
termelő az alábbi il letékes hatóság ellenőrzése és felügyelete alatt áll (7):  
 
 
 
A fenti információkat igazoló feladó (8)  
 
 
A feladó azonosítása (9)  
 
 
Hely, dátum és a feladó aláírása  
 
  
 
569 
  
(1) Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia -közösség, és másrészről Nagy -Britannia 
és Észak -Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás 
borkereskedelemről szóló TBT -5. melléklete 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban.  
(2) Tüntesse fel a szállítmány nyomonkövetési számát, azaz azt a sorsz ámot, amely a szállítmányt az 
exportőr nyilvántartásában azonosítja.  
(3) Tüntesse fel annak az illetékes hatóságnak a teljes nevét, címét és elérhetőségét, amely az 
Európai Unió egyik tagállamában vagy az Egyesült Királyságban – ahonnan a szállítmányt 
exportá lják – az e tanúsítványban említett információk ellenőrzéséért felelős.  
(4) Tüntesse fel az Európai Unióba vagy az Egyesült Királyságba való belépés helyére történő 
szállítás módját; határozza meg a szállítóeszközt (hajó, repülőgép stb.), adja meg a szállítóes zköz 
nevét (hajó neve, járatszám stb.).  
(5) Adja meg az alábbi információkat:  
 a címkén szereplő kereskedelmi megnevezés,  
 a termelő neve,  
 a borvidék,  
 a termelés helye szerinti ország neve (az Európai Unió egyik tagállama vagy az Egyesült 
Királyság),  
 adott esetben a földrajzi árujelző neve,  
 a térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalom,  
 a termék színe (csupán a következők egyikét jelölje meg: „vörös”, „rozé”, „rózsaszín” vagy 
„fehér”),  
 a Kombinált Nómenklatúra -kód (KN -kód).  
(6) A „tárolóedény” kifejezé s alatt a 60 liternél kevesebb bort tartalmazó tárolóeszközök értendők. 
A tárolóedények száma adott esetben megegyezhet a palackok számával.  
(7) Tüntesse fel a megfelelő uniós tagállam vagy az Egyesült Királyság érintett illetékes hatóságának 
teljes nevét, cím ét és elérhetőségét.  
(8) Tüntesse fel a feladó teljes nevét, címét és elérhetőségét.  
(9) Tüntesse fel a következőket:  
 az Európai Unió esetében: a jövedékiadatcsere -rendszer (SEED) szerinti jövedéki szám, vagy 
ha a feladó nem rendelkezik SEED -számmal, akkor a héaaz onosító szám, vagy hivatkozás az 
(EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet119 8. cikkének (3) bekezdésében 
előírt jegyzékben vagy nyilvántartásban szereplő számra;  
 az Egyesült Királyság esetében: a jövedékiadatcsere -rendszer (SEED) szerinti j övedéki szám, 
vagy ha a feladó nem rendelkezik SEED -számmal, akkor a héaazonosító szám, vagy 
hivatkozás a WSB -számra.   
                                                            
119 A Bizottság (EU) 2018/273 felhatalmazáson alap uló rendelete (2017. december 11.) az 1308/2013/EU 
európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer, a 
szőlőkataszter, a kísérőokmányok és a kapcsolódó tanúsítás, a bevételezési és kiadási nyilvántartás, a 
kötelező bejelentések, az értesítések és a bejelentett információk közzététele tekintetében történő 
kiegészítéséről, valamint az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a releváns 
ellenőrzések és szankciók tekintetében történő kiegészítéséről, az 555/2008/EK, a 606/2009/EK és a 
607/2009/EK bizottsági rendelet módosításáról, továbbá a 436/2009/EK bizottsági rendelet és az (EU) 
2015/560 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL  L 58., 2018.2.28., 
1. o.). 
 
570 
 TBT-XX. MELLÉKLET – A TBT.9. CIKKÉNEK (4) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, A NEM ÉLELMISZER JELLEGŰ 
TERMÉKEK BIZTONSÁGÁVAL ÉS A KAPCSOLÓDÓ MEGELŐZŐ , KORLÁTOZÓ ÉS KORREKCIÓS 
INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS RENDSZERES INFORMÁCIÓCSERÉRE VONATKOZÓ MEGÁLLAPODÁS  
 
[E melléklet megállapodást hoz létre az Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszere (RAPEX) vagy 
annak utódja, valamint az Egyesült Királyságnak a 2005. évi általános termékbiztonsági rendelet 
vagy annak utódja alapján létrehozott piacfelügyeleti és termékbiztonsági adatbázisa közötti 
rendszeres információcserére vonatkozóan.  
A TBT 9. cikkének (8) bekezdésével összhangban a megállapodás meghatározza a megosztani kívánt 
információ típusát, az információcsere szabályait és módjait, valamint a titoktartási és a személyes 
adatok védelméről szóló szabályok alkalmazását.]  
  
 
571 
 TBT-ZZ. MELLÉKLET – A TBT.9. CIKKÉNEK (5) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT, AZ ELŐÍRÁSOKNAK NEM  
MEGFELELŐ, NEM ÉLELMISZER JELLEGŰ ÉS A TBT 9. CIKKÉNEK (4) BEKEZDÉSE HATÁLYA ALÁ 
TARTOZÓKTÓL ELTÉRŐ TERMÉKEKET ILLETŐEN HOZOTT INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS 
RENDSZERES INFORMÁCIÓCSERÉRE VONATKOZÓ MEGÁLLAPODÁS  
 
[E melléklet megállapodást hoz létre az informá ciók rendszeres – akár elektronikus úton történő – 
cseréjéről azon intézkedéseket illetően, amelyek az előírásoknak nem megfelelő, nem élelmiszer 
jellegű és a TBT 9. cikkének (4) bekezdése hatálya alá tartozóktól eltérő termékekre vonatkoznak.   
A TBT 9. c ikkének (8) bekezdésével összhangban a megállapodás meghatározza a megosztani kívánt 
információ típusát, az információcsere szabályait és módjait, valamint a titoktartási és a személyes 
adatok védelméről szóló szabályok alkalmazását.]   
 
572 
 CUSTMS -1. MELLÉKLET:  ENGEDÉLYEZETT GAZDÁLKODÓK  
1. cikk Az engedélyezett gazdálkodókra vonatkozó kritériumok és kezelésük  
1. Az e megállapodás CUSTMS.9 cikkében [Engedélyezett gazdálkodók] említett engedélyezett 
gazdálkodóként való elismeréshez meghatározott kritériumokat a Fe lek törvényeiben, rendeleteiben 
vagy eljárásaiban kell meghatározni. E kritériumok – melyeket közzé kell tenni – között lehetnek a 
következők:  
(a) vámjogszabályok és adószabályok súlyos vagy ismételt megsértésének hiánya, ideértve azt is, 
hogy a kérelmező gazdasági tevékenységeihez kapcsolódóan súlyos bűncselekmény nincs 
nyilvántartva;  
(b) annak bizonyítása a kérelmező részéről, hogy műveleteit és az áruforgalmat szigorúan ellenőrzi a 
kereskedelmi és adott esetben szállítási nyilvántartások vezetésének rend szerén keresztül, ami 
lehetővé teszi a megfelelő vámellenőrzést;  
(c) fizetőképesség, amely akkor tekinthető igazoltnak, ha a kérelmező olyan jó pénzügyi helyzetben 
van, amely lehetővé teszi számára kötelezettségei teljesítését az érintett üzleti tevékenységtípus 
jellemzőinek kellő figyelembevétele mellett; és  
(d) megfelelő biztonsági és védelmi szabványok alkalmazása, amelyek akkor tekinthetők 
teljesítettnek, ha a kérelmező bizonyítja, hogy a nemzetközi ellátási lánc biztonságát és védelmét 
biztos ító megfelelő intézkedéseket alkalmaz, többek között a testi épség, a belépési ellenőrzés, a 
logisztikai folyamatok és bizonyos árutípusok kezelése, a személyzet és az üzleti partnerek 
azonosítása tekintetében.  
2. Az engedélyezett gazdálkodóként való elism erés meghatározott kritériumai nem alakíthatók ki és 
nem alkalmazhatók úgy, hogy azonos feltételek fennállása esetén önkényes vagy indokolatlan 
megkülönböztetést tegyenek lehetővé vagy idézzenek elő a gazdasági szereplők között. E 
kritériumoknak lehetővé k ell tenniük a kis - és középvállalkozások számára, hogy engedélyezett 
gazdálkodónak minősüljenek.  
3. Az e megállapodás CUSTMS.9 cikkében [Engedélyezett gazdálkodók] említett partnerségi program 
a következő eljárást tartalmazza:  
 (a) a másik Fél által megado tt engedélyezett gazdálkodói státusz előnyként való figyelembevétele a 
vizsgálatok vagy ellenőrzések csökkentésére irányuló kockázatelemzés és más, biztonsággal 
kapcsolatos intézkedések során;  
(b) ha a vámhatóság úgy dönt, hogy ellenőrzést folytat, azon sz állítmányok elsőbbségi ellenőrzése, 
amely engedélyezett gazdálkodó által benyújtott kilépési vagy belépési gyűjtő árunyilatkozatok 
hatálya alá tartoznak;  
 (c) a másik Fél által megadott engedélyezett gazdálkodói státusz figyelembevétele annak 
érdekében, ho gy az engedélyezett gazdálkodót biztonságos és védett partnerként kezeljék az üzleti 
partnerekre vonatkozó követelmények értékelése során a saját programban való részvételre irányuló 
tagsági kérelmek esetében; és  
(d) törekvés olyan közös üzletmenet -folyton ossági mechanizmus kialakítására, amely a kereskedelmi 
forgalomban a biztonsági riasztási szintek emelkedése, határlezárások és/vagy természeti 
katasztrófák, veszélyes anyagok által előidézett vészhelyzetek vagy más jelentős események 
 
573 
 következtében jelentk ező fennakadások esetén lehetővé teszi a Felek vámhatóságai számára, hogy 
az engedélyezett gazdálkodókhoz tartozó elsőbbségi szállítmányok továbbítását megkönnyítsék és a 
lehetőségekhez mérten meggyorsítsák.  
2. cikk Kölcsönös elismerés és felelősség a vég rehajtásért  
1. Az EU és az Egyesült Királyság kölcsönösen elismerik, hogy összeegyeztethetők az egymás 
engedélyezett gazdálkodói programjai keretében megadott engedélyezett gazdálkodói státuszok, és 
az egyes programok keretében megadott engedélyezett gazdá lkodói státuszok birtokosait a 4. 
cikknek megfelelően kezelik.  
2. Az érintett kereskedelmi partnerségi programok az alábbiak:  
(a) az Európai Unió engedélyezett gazdálkodói programja (biztonság és védelem); (Az Uniós 
Vámkódex 38. cikke (2) bekezdésének b) p ontja); és  
(b) az Egyesült Királyság engedélyezett gazdálkodói programja (biztonság és védelem) (az Uniós 
Vámkódex 38. cikke (2) bekezdésének b) pontja, az Egyesült Királyság belső joga szerint).  
3. E melléklet rendelkezéseinek végrehajtásáért a megállapod ás OTH.1. cikkének 
[Fogalommeghatározások] b) pontjában meghatározott vámhatóságok (a továbbiakban: 
vámhatóságok) felelősek.  
3. cikk Összeegyeztethetőség  
1. A Felek együttműködnek a kereskedelmi partnerségi programokhoz alkalmazott szabványok 
összeegyeztet hetőségének fenntartása érdekében az alábbi kérdésekben:  
(a) az engedélyezett gazdálkodói státusznak a gazdálkodók részére történő biztosítására vonatkozó 
kérelmi eljárás;  
(b) az engedélyezett gazdálkodói státusz iránti kérelmek értékelése;  
(c) az engedély ezett gazdálkodói státusz megadása és és  
(d) az engedélyezett gazdálkodói státusz irányítása, nyomon követése, felfüggesztése, újraértékelése 
és visszavonása.  
A Felek biztosítják, hogy vámhatóságaik figyelemmel kísérik az engedélyezett gazdálkodók vonatkoz ó 
feltételeknek és kritériumoknak való megfelelését.  
2. A Felek közös munkaprogramot készítenek, amelyben meghatározzák, hogy legkésőbb 2021 
végéig az egyes kereskedelmi partnerségi programok keretében legalább hány engedélyezett 
gazdálkodói státusz birtokosának közös hitelesítését kell elvégezni.  
3. A Felek biztosítják, hogy a kereskedelmi partnerségi programok a SAFE -szabvány -keretrendszer 
vonatkozó szabványainak megfelelően működjenek.  
 
574 
 4. cikk A státuszok birtokosaival szembeni elbánás  
1. Mindegyik  Fél a másik Fél programjában részt vevő engedélyezett gazdálkodókkal szembeni 
bánásmódhoz hasonló bánásmódot alkalmaz. Ez a bánásmód különösen az 1. cikk (3) bekezdésében 
meghatározott elbánást foglalja magában.  
2. Mindegyik Fél felfüggesztheti az 1. cikk  (3) bekezdésében említett elbánást a másik Fél e 
megállapodás szerinti kereskedelmi partnerségi programjának engedélyezett gazdálkodóival 
szemben, amennyiben ezek a gazdálkodók már nem felelnek meg a jogi követelményeknek. A 
felfüggesztésről haladéktalanu l tájékoztatni kell a másik vámhatóságot, megfelelő esetben a 
felfüggesztés indokára vonatkozó további információk megadásával.  
3. Mindegyik Fél mihamarabb tájékoztatja a másik Felet, amennyiben észleli, hogy egy, a másik 
vámhatóság által engedélyezett tag  szabálytalanságot követett el, lehetővé téve ezáltal annak 
számára az érintett gazdálkodó tagságának esetleges visszavonására vagy felfüggesztésére 
vonatkozó megalapozott határozat meghozatalát.  
5. cikk Információcsere és kommunikáció  
1. A Felek törekednek arra, hogy e megállapodás végrehajtása során hatékonyan kommunikáljanak 
egymással. Információt cserélnek és előmozdítják a kommunikációt a kereskedelmi partnerségi 
programjaikra vonatkozóan, különösen azáltal, hogy  
(a) kellő időben eljuttatják e gymásnak a kereskedelmi programjaik működésére és alakulására 
vonatkozó friss információkat;  
(b) törekednek az ellátási lánc biztonságát érintő információk kölcsönösen hasznos cseréjére;  
(c) kijelölik a kereskedelmi partnerségi programjaik kapcsolattartó p ontjait, és ezek elérhetőségéről 
tájékoztatják a másik Felet; és  
(d) megkönnyítik az Európai Bizottság Adóügyi és Vámuniós Főigazgatósága és Őfelsége Vám és 
Adóügyi Hivatala közötti hatékony hivatalközi kommunikációt annak érdekében, hogy kereskedelmi 
partnerségi programjaikban előmozdítsák az ellátási lánc biztonságához kapcsolódó kockázatkezelési 
gyakorlatok alkalmazását az engedélyezett gazdálkodók vonatkozásában.  
2. Az információk és a kapcsolódó adatok cseréje szisztematikusan, elektronikus úton történ ik. 
3. Az engedélyezett gazdálkodókkal kapcsolatban kicserélendő adatok a következők:  
(a) név;  
(b) cím;  
(c) tagsági státusz;  
(d) a hitelesítés vagy az engedélyezés dátuma;  
(e) felfüggesztések és visszavonások;  
(f) az egyedi engedélyezési vagy azonosító szá m (a vámhatóságok által kölcsönösen meghatározott 
formában); valamint  
 
575 
 (g) a vámhatóságok között kölcsönösen meghatározható egyéb információk, adott esetben bármely 
szükséges biztosíték függvényében.  
Az adatcsere e megállapodás hatálybalépésével veszi kezde tét.  
4. A Felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy az e megállapodás hatálybalépésétől 
számított hat hónapon belül létrehozzák a (3) bekezdésben említett adatok teljes mértékben 
automatizált cserejét biztosító megoldást, és e megoldást legkésőbb egy  évvel e megállapodás 
hatálybalépését követően üzembe helyezik.  
6. cikk Adatkezelés  
A Felek közötti, e melléklet szerinti információcserére értelemszerűen a vámügyekben történő 
kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv 12. cikkében [Inf ormációcsere és az 
adatok bizalmas kezelése] meghatározott titoktartási és adatvédelmi szabályok vonatkoznak.  
 
7. cikk Konzultáció és felülvizsgálat  
A vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság 
rendszeresen felülvizsgálja e melléklet rendelkezéseinek végrehajtását. Ez a vizsgálat a következőket 
tartalmazza:  
(a) az engedélyezett gazdálkodók számára biztosított státusz közös hitelesítése e melléklet 
végrehajtása erősségeinek és gyengeségeinek azonosítása érdeké ben;  
(b) véleménycsere a megosztandó adatokról és a gazdálkodók kezeléséről.  
8. cikk Felfüggesztés és megszüntetés  
1. A Fél abban az esetben alkalmazhatja az (2) bekezdésben meghatározott eljárást, ha az alábbi 
körülmények valamelyike fennáll:  
a) E megállapodás hatálybalépése előtt vagy három hónapon belül a másik Fél lényeges 
változtatásokat hajtott végre a 2. cikk (2) bekezdésében említett jogi rendelkezéseken, 
amelyeket a kereskedelmi partnerségi programok összeegyeztethetőségének 
megállapítása érdekében értékeltek oly módon, hogy az elismeréshez a 2. cikk (1) 
bekezdésében előírt összeegyeztethetőség megszűnt;  
b) Az 5. cikk [Információcsere és kommunikáció] (2) bekezdésében foglalt rendelkezések 
nem működnek.  
2. Abban az esetben, ha az (1) bekezdés a)  vagy b) pontjában meghatározott körülmények 
valamelyike áll fenn, az egyik Fél felfüggesztheti a 2. cikk [Kölcsönös elismerés és felelősség a 
végrehajtásért] (1) bekezdésében meghatározott elismerést 60 nappal azt követően, hogy 
értesítette a másik Felet a szándékáról.  
3. Amennyiben valamelyik Fél értesítést küld arról a szándékáról, hogy az e cikk (2) bekezdésével 
összhangban felfüggeszti a 2. cikk [Kölcsönös elismerés és felelősség a végrehajtásért] (1) 
bekezdésében előírt elismerést, a másik Fél konzultác iót kérhet a vámügyi együttműködéssel és 
a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottságtól. Ezekre a konzultációkra a 
kérelemtől számított 60 napon belül kerül sor.  
 
576 
 4. A Fél abban az esetben alkalmazhatja az (5) bekezdésben meghatározott elj árást, ha az 
alábbiakban meghatározott körülmények valamelyike fennáll:  
a) A másik Fél úgy módosítja az engedélyezett gazdálkodói programját vagy e program 
végrehajtását, hogy az elismeréshez a 2. cikk [Kölcsönös elismerés és felelősség a 
végrehajtásért] (1)  bekezdésében előírt összeegyeztethetőség megszűnt;  
b) A 3. cikk [Összeegyeztethetőség] (2) bekezdésében előírt közös hitelesítések nem 
erősítik meg a Felek vonatkozó engedélyezett gazdálkodói programjainak 
összeegyeztethetőségét.  
5. Abban az esetben, ha a (4) b ekezdés a) és b) pontjában meghatározott körülmények valamelyike 
áll fenn, az egyik Fél a vámügyi együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó 
kereskedelmi szakbizottság keretében konzultációt kérhet a másik Féltől. Ezekre a konzultációkra 
a ké relemtől számított 60 napon belül kerül sor. Ha a kérelem benyújtásától számított 90 nap 
elteltével az egyik Fél továbbra is úgy ítéli meg, hogy a 2. cikk [Kölcsönös elismerés és felelősség 
a végrehajtásért] (1) bekezdése szerinti elismeréshez szükséges ös szeegyeztethetőség megszűnt, 
értesítheti a másik Felet a program elismerésének felfüggesztésére irányuló szándékáról. A 
felfüggesztés az értesítéstől számított 30 nap elteltével lép hatályba.  
 
  
 
577 
 SERVIN -1. MELLÉKLET:  MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK  
Megjegyzések  
1.  Az Egyesült Királyság és az Unió jegyzékei a SERVIN.2.7. cikk [Nem megfelelő intézkedések – 
Beruházások liberalizálása], a SERVIN.3.6. cikk [Nem megfelelő intézkedések – Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem] és a SERVIN.5.50. cikk [Nem megfelelő intézkedések — Jogi 
szolgáltatások] értelmében tartalmazzák az Egyesült Királyság és az Unió fenntartásait azon meglévő 
intézkedésekkel kapcsolatban, amelyek n em felelnek meg az alábbiak által előírt kötelezettségeknek:  
(a) SERVIN.2.2. cikk [Piacra jutás – Beruházások liberalizálása] vagy SERVIN.3.2. cikk [Piacra 
jutás – Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem];  
(b) SERVIN.3.3. cikk [Helyi jelenlét – Határokon átnyúl ó szolgáltatáskereskedelem];  
(c) SERVIN.2.3. cikk [Nemzeti elbánás – Beruházások liberalizálása] vagy SERVIN.3.4. cikk 
[Nemzeti elbánás – Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem];  
(d) SERVIN.2.4. cikk [Legnagyobb kedvezményes elbánás – Beruházások liberalizálás a] vagy 
SERVIN.3.5. cikk [Legnagyobb kedvezményes elbánás — Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem];  
(e) SERVIN.2.5. cikk [Felső vezetés és igazgatótanács];  
(f) SERVIN.2.6. cikk [Teljesítőképességi követelmények]; vagy  
(g) SERVIN.5.49. cikk [Kötelezettségek – Jogi szolgáltatások].  
2. A Felek fenntartásai nem sértik a Felek GATS szerinti jogait és kötelezettségeit.  
3. Valamennyi fenntartás az alábbi elemeket határozza meg:  
(a) „ágazat”: az az általános ágazat, amely vonatkozásában a fenntartást teszik;  
(b) „alágazat”: az a konkrét ágazat, amely vonatkozásában a fenntartást teszik;  
(c) „iparági besorolás”: adott esetben a CPC, az ISIC Rev 3.1 vagy a szóban forgó 
fenntartásban kifejezetten másképp részletezettek szerint a fenntartás hatálya alá 
tartozó tevékenységre utal;  
(d) „a fennt artás típusa”: meghatározza az (1) bekezdésben említett kötelezettséget, 
amelyre vonatkozóan a fenntartást megfogalmazták;  
(e) „kormányzati szint”: az intézkedést fenntartó azon kormányzati szintet jelzi, amelyre 
vonatkozóan a fenntartást megfogalmazták;  
(f) „intézkedések”: azonosítja az adott esetben a „leírás” elem által minősített törvényeket 
vagy egyéb intézkedéseket, amelyekre vonatkozóan a fenntartást megfogalmazták. Az 
„intézkedések” elemben hivatkozott „intézkedés”:  
(i) módosított, folytatott vagy megújított i ntézkedést jelent, e megállapodás 
hatálybalépésének napjától számítva;  
(ii) magában foglal bármely, az intézkedés hatálya alatt és azzal összhangban 
elfogadott vagy fenntartott alárendelt intézkedést; valamint  
 
578 
 (iii) az Európai Unió jegyzéke tekintetében magában fogl al minden olyan törvényt 
vagy egyéb intézkedést, amely valamely irányelvet tagállami szinten hajt végre; 
valamint  
(g) „leírás”: meghatározza azon meglévő intézkedés nem megfelelő szempontjait, amelyre 
vonatkozóan a fenntartást megfogalmazták.  
4.  Az egyértelm űség érdekében, ha valamelyik Fél a fenntartás eredetijétől eltérő kormányzati 
szinten fogad el új intézkedést, és ez az új intézkedés – azon a területen, amelyre vonatkozik – 
ténylegesen felváltja az „intézkedések” elemben említett eredeti intézkedés nem megfelelő jellegét, 
az új intézkedést az eredeti intézkedéshez képest „módosításnak” kell tekinteni a SERVIN.2.7. cikk 
[Nem megfelelő intézkedések — Beruházások liberalizálása] (1) bekezdésének c) pontja; SERVIN.3.6. 
cikk (1) bekezdésének c) pontja; [Nem m egfelelő intézkedések – Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem]; a 4.5. cikk [Nem megfelelő intézkedések – Természetes személyek üzleti 
célú beutazása és ideiglenes tartózkodása] c) pontja és a SERVIN.5.50. cikk [Nem megfelelő 
intézkedések – Jogi szolg áltatások].  
5.  Egy fenntartás értelmezése során a fenntartás valamennyi elemét mérlegelni kell. A 
fenntartást a fejezetek vagy szakaszok azon kapcsolódó kötelezettségeinek fényében kell értelmezni, 
amelyekre vonatkozóan a fenntartást megfogalmazták. Az „ intézkedések” rész valamennyi másik 
résszel szemben irányadó.  
6.  Az Egyesült Királyság és az Unió jegyzékeinek alkalmazásában:  
(a) az „ISIC Rev 3.1” a gazdasági tevékenységek ENSZ Statisztikai Bizottsága által elfogadott 
nemzetközi ágazati osztályozási rendsz ere (Statistical Papers, M sorozat, 4. sz., ISIC 
Rev.3.1, 2002.);  
(b) „CPC”: ideiglenes központi termékosztályozás (Statistical Papers, M sorozat, 77. sz., 
Nemzetközi Gazdasági és Szociális Ügyek Főosztálya, az ENSZ Statisztikai Bizottsága, 
New York, 1991);  
7.  Az Egyesült Királyság és az Unió jegyzéke alkalmazásában egy olyan fenntartás, amely az EU 
vagy az Egyesült Királyság területén való helyi jelenlétet követel meg, a SERVIN.3.3. cikkel [Helyi 
jelenlét] szemben, de nem a SERVIN.3.2. cikkel [Piacra jutás]  vagy a SERVIN.3.4. cikkel [Nemzeti 
elbánás] szemben érvényesül. Továbbá ez a követelmény nem tekinthető fenntartásnak a 
SERVIN.2.3. cikkel [Nemzeti elbánás] szemben.   
8.  Az Unió szintjén megfogalmazott fenntartás az Unió valamely intézkedésére, valamely 
tagállam központi szintű intézkedésére vagy valamely tagállamon belüli kormányzati intézkedésre 
vonatkozik, kivéve, ha a fenntartás kizár valamely tagállamot. Valamely tagállam által 
megfogalmazott fenntartás az említett tagállam központi, regionális vagy helyi szintű kormányzati 
intézkedésére vonatkozik. A belga fenntartások alkalmazásában, a központi kormányzati szint 
magában foglalja a szövetségi kormány, valamint a régiók és a közösségek kormányait, melyek 
mindegyike azonos jogalkotási hatáskörökkel bír . Az Unió és tagállamai fenntartásainak 
alkalmazásában Finnországban a regionális kormányzati szint az Åland -szigeteket jelenti. Az Egyesült 
Királyság szintjén tett fenntartás a központi kormányzat, a regionális kormányzat vagy a helyi 
önkormányzat intézke désére vonatkozik.   
9.  Az alábbi fenntartások jegyzéke nem tartalmazza a képesítési előírásokkal és eljárásokkal, a 
műszaki szabványokkal és az engedélyezési előírásokkal kapcsolatos intézkedéseket, ha azok nem 
jelentenek korlátozást a SERVIN.2.2. cikk [P iacra jutás – Beruházások liberalizálása], a SERVIN.2.3. 
 
579 
 cikk [Nemzeti elbánás – Beruházások liberalizálása], a SERVIN.3.2. cikk [Piacra jutás – Határokon 
átnyúló szolgáltatáskereskedelem], a SERVIN.3.3. cikk [Helyi jelenlét – Határokon átnyúló 
szolgáltatá skereskedelem], a SERVIN.3.4. cikk [Nemzeti elbánás – Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem] vagy a SERVIN.5.49. cikk [Kötelezettségek – Jogi szolgáltatások] 
értelmében.  Ezen intézkedések között szerepelhetnek mindenekelőtt a következők: engedély 
megs zerzésének szükségessége, az általános szolgáltatási kötelezettségnek való megfelelés, 
elismert képesítések megszerzése a szabályozott ágazatokban, külön vizsgák letétele, 
ideértve a nyelvvizsgákat, egy konkrét foglalkozás tagsági követelményeinek való 
meg felelés, például egy szakmai szervezetbeli tagság, a szolgáltatónak helyi ügynökkel vagy 
helyi irodával kell rendelkeznie, vagy egyéb megkülönböztetésmentes követelményeknek 
való megfelelés, például egyes tevékenységeket nem végezhetnek védett övezetekben vagy 
területeken.  Még ha nem is szerepelnek a jegyzékben, ezen intézkedések továbbra is 
alkalmazandók.  
10.  Az egyértelműség kedvéért az Unióra vonatkozóan a nemzeti elbánás nyújtásának 
kötelezettsége nem foglalja magában azt a kötelezettséget, hogy az adott tagállamban nyújtott 
elbánást az Európai Unió működéséról szóló szerződés értelmében, vagy az említett sz erződés 
alapján elfogadott bármely intézkedés szerint nyújtott elbánást – beleértve ezen intézkedéseknek a 
tagállamokban történő végrehajtását – ki kell terjeszteni az Egyesült Királyság természetes vagy jogi 
személyeire:  
(i) valamely más tagállam természetes  személye vagy állampolgára; vagy  
(ii) az Unió valamely más tagállamának joga szerint létesített jogi személy, amelynek 
bejegyzett székhelye, központi ügyvezetésének helye vagy elsődleges üzleti 
tevékenységének helye az Unióban található.  
11.  Az egyik Fél be ruházói által a másik Fél jogának (beleértve az Európai Unió esetében 
valamely tagállam jogát is) megfelelően alapított olyan jogi személyeknek nyújtott elbánás, amelyek 
létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyintézési helye vagy üzleti tevékenység ének fő helye az 
említett másik Fél területén található, nem érinti az ilyen jogi személyekre a másik Fél területén való 
megalapításkor esetlegesen vonatkozó és továbbra is alkalmazandó, a Második rész [Kereskedelem, 
közlekedés és halászat] Első Tárgyköre [Kereskedelem] II. címe [Szolgáltatások és beruházások] 2. 
fejezetével [A beruházások liberalizálása] összhangban álló feltételeket és kötelezettségeket.  
12.  A jegyzékek a FINPROV.1. cikkel [Területi hatály] és az OTH.9. cikkel [Földrajzi hatály] 
összhan gban csak az Egyesült Királyság és az Unió területére alkalmazandó, és kizárólag az Unió és 
tagállamai, valamint az Egyesült Királyság közötti kereskedelmi kapcsolatokkal összefüggésben 
releváns. A jegyzékek nincsenek hatással a tagállamoknak az Unió jogáb ól eredő jogaira és 
kötelezettségeire.  
13.  Az egyértelműség érdekében a megkülönböztetésmentes intézkedések nem jelentenek 
piacra jutásra vonatkozó korlátozást a SERVIN.2.2. cikk [Piacra jutás – Beruházások liberalizálása] 
vagy a SERVIN. 3.2. cikk [Piacr a jutás – Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem] vagy a 
SERVIN.5.49. cikk [Kötelezettségek – Jogi szolgáltatások] értelmében az olyan intézkedés esetén:  
(a) amely az infrastruktúra, illetve az infrastruktúrán keresztül nyújtott áruk vagy 
szolgáltatások t ulajdonjogának szétválasztását írja elő a tisztességes verseny biztosítása 
érdekében, például az energia, a közlekedés és a telekommunikáció területén;  
 
580 
 (b) amely korlátozza a tisztességes verseny biztosítása érdekében a tulajdonjogok 
koncentrációját;  
(c) amely a természeti erőforrások és a környezet megőrzésének és védelmének 
biztosítására irányul, ideértve az odaítélt koncessziós szerződések hozzáférhetőségének, 
számának és hatályának korlátozását, valamint moratórium vagy tilalom bevezetését;  
(d) amely korl átozza a kiadott engedélyek számát műszaki vagy fizikai szűkösség miatt, 
például telekommunikációs spektrumok és frekvenciák esetében; vagy  
(e) amely előírja, hogy egy vállalkozás tagjainak, tulajdonosainak, partnereinek vagy 
igazgatóinak bizonyos hányada ren delkezzen bizonyos végzettséggel vagy egy 
meghatározott szakmát gyakoroljon, például a jogászok vagy könyvelők esetében.  
14.  A pénzügyi szolgáltatások tekintetében: Külföldi leányvállalatoktól eltérően, a valamely 
tagállamban nem uniós pénzügyi intézmény  által közvetlenül megalapított fióktelepekre – néhány jól 
körülhatárolt kivételtől eltekintve – nem vonatkoznak azok az uniós szinten harmonizált prudenciális 
rendeletek, amelyek az Unió területén a leányvállalatok számára kiterjesztett lehetőségek 
kiakná zását teszik lehetővé új létesítmények felállításához, és határokon átnyúló szolgáltatáshoz. 
Ezért az ilyen fiókok egy tagállam területén a helyi pénzügyi intézményekkel egyenlő feltételek 
mellett kapnak engedélyt a működésre, és kötelezhetőek számos külön ös prudenciális előírás 
teljesítésére, például a banki és az értékpapír -üzletágakban, az elkülönített tőkésítésre és más 
fizetőképességi előírásokra, a beszámolásra és a számlák nyilvánosságra hozatalára vonatkozó 
előírások, vagy biztosítás esetében, a kül ön garanciára és letétre vonatkozó előírások, az elkülönített 
tőkésítés, és a műszaki tartalékokra és a szavatolótőke legalább egyharmadára kiterjedő eszközök 
lokalizációja az érintett tagállamban.  
 
A fenntartások alábbi jegyzékében a következő rövidítése k találhatók:  
 
UK Egyesült Királyság  
EU Európai Unió, ideértve valamennyi tagállamát is   
AT Ausztria  
A 2008/68/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) 
pontja alapján  
BG Bulgária  
CY Ciprus  
CZ Cseh Köztársaság  
DE Németország  
DK Dánia  
EE Észtország  
EL Görögország  
ES Spanyolország  
FI Finnország  
FR Franciaország  
HR Horvátország  
HU Magyarország  IE Írország  
IT Olaszország  
LT Litvánia  
LU Luxemburg  
LV Lettország  
MT Málta  
NL Hollandia  
PL Lengyelország  
PT Portugália  
RO Románia  
SE Svédország  
SI Szlovénia  
SK Szlovák Köztársaság  
 
 
581 
  
  
 
582 
 Az Unió jegyzéke  
1. fenntartás – Valamennyi ágazat  
2. fenntartás – Szakmai szolgáltatások (az egészségügyi szolgáltatások kivételével)  
3. fenntartás – Szakmai szolgáltatások (egészségügyi szolgáltatások és gyógysz erek 
kiskereskedelmi értékesítése)  
4. fenntartás – Kutatási és fejlesztési szolgáltatások  
5. fenntartás - Ingatlanszolgáltatások  
6. fenntartás – Üzleti szolgáltatások  
7. fenntartás – Kommunikációs szolgáltatások  
8. fenntartás – Építési szolgáltatások  
9. fenntartás – Forgalmazási szolgáltatások  
10. fenntartás – Oktatási szolgáltatások  
11. fenntartás – Környezetvédelemmel kapcsolatos szolgáltatások  
12. fenntartás – Pénzügyi szolgáltatások  
13. fenntartás – Egészségügyi és szociális szolgáltatások  
14. fenntar tás – Idegenforgalommal és utazással kapcsolatos szolgáltatások  
15. fenntartás – Szabadidős, kulturális és sportszolgáltatások  
16. fenntartás - Szállítási szolgáltatások és a szállítási szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiegészítő 
szolgáltatások  
17. fenntartás – Energiával kapcsolatos tevékenységek  
18. fenntartás – Mezőgazdaság, halászat és gyártás  
 
  
 
583 
 1. fenntartás – Valamennyi ágazat  
Ágazat:  Valamennyi ágazat  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Teljesítőképesség i követelmények  
Felső vezetés és igazgatótanács  
A jogi szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettségek  
 
Fejezet/Szakasz:  Beruházások liberalizálása; Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem és A jogi szolgáltatások szabályozási kerete  
Kormányzati szint:  EU/ tagállam (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
(a) A létesítmény típusa  
A Beruházások liberalizálása – A jogi szolgáltatásokra vonatkozó nemzeti elbánás és szabályozási 
keret – Kötelezettségek vonatkozásában:  
Az EU: Az Európai Unió működéséről szóló szerződés értelmében az Unió vagy valamely uniós 
tagállam jogának megfelelően létrehozott olyan jogi személyeknek nyújtott elbánás, amelyek 
létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyintézési helye vagy üzleti tevékenységének fő helye az 
Európai  Unió területén van, ideértve a Nagy -Britannia és Észak -Írország Egyesült Királysága 
beruházói által az Unióban alapított jogi személyeket is, nem biztosított az Unión kívül alapított jogi 
személyek, sem e jogi személyek fiókjai vagy képviseleti irodái szá mára, ideértve a Nagy -Britannia és 
Észak -Írország Egyesült Királysága jogi személyeinek fiókjait és képviseleti irodáit.  
Kevésbé kedvező elbánás biztosítható az Európai Unió vagy valamely uniós tagállam jogának 
megfelelően alapított azon jogi személyeknek,  amelyeknek csak a létesítő okirat szerinti székhelyük 
található az Unióban, kivéve, ha igazolható, hogy az uniós tagállamok egyikének gazdaságával 
tényleges és folyamatos kapcsolattal rendelkeznek.  
Intézkedések:  
EU: Az Európai Unió működéséről szóló szer ződés.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács 
vonatkozásában:  
Ez a fenntartás csak az egészségügyi, szociális vagy oktatási szolgáltatásokra vonatkozik:  
Az EU (regionális kormányzati szintre is vonat kozik): Bármely tagállam, meglévő állami vállalatban 
vagy egészségügyi vagy oktatási szolgáltatásokat (CPC 93, 92) nyújtó, már meglévő kormányzati 
szervezetben fennálló tőkerészesedéseinek, illetve előbbiek eszközeinek értékesítésekor vagy 
elidegenítésekor , az Egyesült Királyság beruházói és vállalkozásai számára megtilthatja vagy 
korlátozhatja az ilyen részesedések vagy eszközök tulajdonlását, és/vagy az ilyen részesedések és 
 
584 
 eszközök tulajdonosainak a részesedések és eszközök eredményeként létrejött válla lkozások 
ellenőrzését. Az ilyen értékesítés vagy elidegenítés tekintetében a tagállamok bármilyen intézkedést 
elfogadhatnak vagy fenntarthatnak a felső vezetés vagy az igazgatótanács tagjainak 
állampolgárságával kapcsolatban, illetve a szolgáltatók számána k korlátozásáról.  
E fenntartás alkalmazásában:  
(i) az e megállapodás hatálybalépését követően fenntartott vagy elfogadott bármely 
olyan intézkedés, amely az értékesítés vagy elidegenítés időpontjában megtiltotta vagy 
korlátozta a tőkerészesedések vagy eszköz ök tulajdonlását, illetve állampolgársággal 
kapcsolatos követelményeket vagy korlátozásokat szabott az e fenntartásban leírt 
szolgáltatók számára vonatkozóan, meglévő intézkedésnek tekintendő; valamint  
(ii) „állami vállalkozás”: olyan vállalkozás, amely bármel y tagállam tulajdonában van 
vagy tulajdonosi érdekeltségen keresztül irányítása alatt áll, és az e megállapodás 
hatálybalépése után létrehozott vállalkozásokat csupán a meglévő állami vállalkozásban 
vagy kormányzati szervezetben meglévő tőkerészesedés, ill etve előző eszközeinek 
eladása vagy elidegenítése céljából foglalja magában.  
Intézkedések:  
EU: A fenti leírás részben foglaltak szerint.  
A Beruházások liberalizálása tekintetében – A jogi szolgáltatásokra vonatkozó nemzeti elbánás és 
szabályozási keret – Kötelezettségek vonatkozásában:  
AT: A fióktelep működtetéséhez a nem Európai Gazdasági Térségbeli (nem EGT -beli) vállalatoknak ki 
kell jelölniük legalább egy, Ausztriában állandó lakóhellyel rendelkező, a képviseletért felelős 
személyt.  
Az osztrák kereskedelmi törvény betartásáért felelős vezetők (ügyvezető igazgatók, természetes 
személyek) állandó lakóhelyének Ausztriában kell lennie.  
BG: Külföldi jogi személyek – feltéve, hogy azokat nem az Európai Gazdasági Térség valamely 
tagállama a lapján hozták létre – akkor folytathatnak üzleti vagy egyéb tevékenységet, ha a Bolgár 
Köztársaságban a cégjegyzékben bejegyzett vállalatként hozták őket létre. A fióktelepek létrehozása 
engedélyhez kötött.  
A külföldi vállalatok képviseleti irodáit be kel l jegyeztetni a Bolgár Kereskedelmi és Ipari Kamaránál; 
gazdasági tevékenységet nem folytathatnak, csupán arra jogosultak, hogy reklámozzák 
tulajdonosukat, valamint képviselőként vagy ügynökként járjanak el.  
EE: Ha egy magánvállalkozás, részvénytársaság v agy fióktelep igazgatótanácsa tagjainak legalább fele 
nem rendelkezik tartózkodási hellyel Észtországban, az EGT valamely tagállamában vagy a Svájci 
Államszövetségben, a magánvállalkozás, a részvénytársaság vagy a külföldi társaság kinevez egy 
kapcsolattar tó pontot, amelynek észt címe használható a vállalkozással összefüggő eljárásjogi 
dokumentumok és a vállalkozásnak (pl. a külföldi vállalat fióktelepének) címzett 
szándéknyilatkozatotok kézbesítéséhez.  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás; Határo kon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Piacra jutás és A jogi szolgáltatások szabályozási kerete – Kötelezettségek vonatkozásában:  
 
585 
 FI: A közkereseti társaságok legalább egyik tagjának vagy a betéti társaságok legalább egyik 
beltagjának állandó lakóhellyel kell rendelkeznie az Európai Gazdasági Térségben (EGT), vagy 
amennyiben valamely partner jogi személy, rezidensnek kell lennie az EGT -ben (a fióktelep nem 
megengedett). A nyilvántartásba vételt végző hatóság mentességeket ítélhet oda.  
Magánvállalkozóként kereskedelmi tevékenység folytatásához EGT -n belüli tartózkodási helyre van 
szükség.  
Amennyiben egy EGT -n kívüli országból származó külföldi szervezet egy fióktelep finnországi 
alapításán keresztül akar kereskedelmi vagy üzleti tevékenységet folytatni, ke reskedelmi engedélyre 
van szükség.  
Az igazgatótanács legalább egyik rendes vagy póttagjának és az ügyvezető igazgatónak EGT -beli 
állandó lakóhellyel kell rendelkeznie. A nyilvántartásba vételt végző hatóság vállalati mentességeket 
ítélhet oda.  
SE: Az a k ülföldi vállalat, amely nem létesített jogi személyt Svédországban vagy üzleti tevékenységét 
ügynökön keresztül végzi, kereskedelmi műveleteit egy Svédországban bejegyzett fióktelepen 
keresztül gyakorolja, amelynek független vezetősége és külön számlája va n. A fióktelep ügyvezető 
igazgatójának és – kinevezése esetén – helyettes ügyvezető igazgatójának tartózkodási hellyel kell 
rendelkeznie az EGT -n belül. Az EGT -ben állandó lakóhellyel nem rendelkező természetes személy, 
aki kereskedelmi tevékenységet végez  Svédországban, kijelöl és bejegyeztet egy állandó lakóhellyel 
rendelkező képviselőt, aki a svédországi tevékenységéért felel. A svédországi tevékenységhez külön 
számlát tartanak fenn. Az illetékes hatóság egyedi esetekben mentességet adhat a fióktelepre é s a 
tartózkodási helyre vonatkozó fenntartások alól. Az egy évnél rövidebb időtartamú építési projektek 
– amelyeket az EGT -n kívül működő vállalkozás vagy az EGT -n kívüli állandó lakóhellyel rendelkező 
természetes személy bonyolít le –, mentesülnek a fiókt elep -alapításra vagy állandó lakóhellyel 
rendelkező képviselő kinevezésére vonatkozó követelmény alól.  
Korlátolt felelősségű társaságok és szövetkezeti gazdasági társaságok esetén az igazgatótanács 
tagjainak legalább 50 % -a, az igazgatótanácsi póttagok le galább 50 % -a, az ügyvezető igazgató, az 
ügyvezető igazgató helyettese és legalább egy aláírási joggal rendelkező személy, ha van ilyen, 
tartózkodási hellyel kell rendelkezzen az EGT -n belül. Az illetékes hatóság mentességet adhat e 
követelmény alól. Amenn yiben a vállalkozás/társaság egyik képviselője sem rendelkezik állandó 
lakóhellyel Svédországban, az igazgatótanácsnak ki kell jelölnie és be kell jegyeztetnie egy olyan, 
Svédországban állandó lakóhellyel rendelkező személyt, aki felhatalmazással rendelkez ik arra, hogy a 
vállalkozás/társaság nevében küldeményeket vegyen át.  
Ennek megfelelő feltételek vonatkoznak a szervezetek minden egyéb formájának létrehozására.  
SK: Annak a külföldi természetes személynek, akit a vállalkozó nevében eljárásra felhatalmaz ott 
személyként a megfelelő cégbíróságon (cégjegyzék, vállalkozói vagy egyéb szakmai jegyzék) be 
kívánnak jegyeztetni, tartózkodási engedélyt kell kérnie a Szlovákiától.  
Intézkedések:  
AT: Aktiengesetz, BGBL. 98/1965, § 254 (2);  
GmbH -Gesetz, RGBL. 58/190 6, § 107 (2); és Gewerbeordnung, BGBL. 194/1994, § 39 (2a).  
BG: Kereskedelmi törvény, 17a. cikk valamint  
 
586 
 A befektetésösztönzésről szóló törvény, 24. cikk.  
EE: Äriseadustik (kereskedelmi törvénykönyv) § 63 1, (1, 2 és 4).  
FI: Laki elinkeinon harjoittami sen oikeudesta (a kereskedelmi tevékenység folytatásához való jogról 
szóló törvény) (122/1919), 1. o.  
Osuuskuntalaki (a szövetkezetekről szóló törvény) 1488/2001;  
Osakeyhtiölaki (a korlátolt felelősségű társaságokról szóló törvény) (624/2006); valamint  
Laki luottolaitostoiminnasta (a hitelintézetekről szóló törvény) (121/2007).  
SE: Lag om utländska filialer m.m (a külföldi fióktelepekről szóló törvény) (1992:160);  
Aktiebolagslagen (társasági törvény) (2005:551);  
A szövetkezeti gazdasági társaságokról szóló törvény (2018:672); és az európai gazdasági 
egyesülésről szóló törvény (1994:1927).  
SK: 513/1991 sz. kereskedelmi törvénykönyv (21. cikk); kereskedelmi engedélyezésről szóló 455/1991. 
sz. törvény, valamint  
a külföldiek tartózkodásáról szóló 404/2011. sz. törvény (22. és 32. cikk).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Teljesítőképességi követelmények és A 
jogi szolgáltatások szabályozási kerete – Kötelezettségek vonatkozásában:  
BG: A letelepedett vállalkozások olyan olyan pozíciók betöltésére alkalmazhatnak harmadik 
országbeli állampolgárokat, amelyekhez nem bolgár állampolgársághoz kötöttek. Egy letelepedett 
vállalkozás által a megelőző tizenkét hónapos időtartam alatt foglalkoztato tt harmadik országbeli 
állampolgárok összlétszáma nem haladhatja meg a munkaszerződéssel felvett bolgár 
állampolgárságú, más uniós tagállambeli polgárok és az EGT -ről szóló megállapodás vagy az 
egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svá jci Államszövetség közötti 
megállapodás részes államainak polgárai átlagos számának 20 százalékát (a kis - és 
középvállalkozások esetében 35 százalékot). Ezenkívül egy harmadik országbeli állampolgár 
felvételét megelőzően a munkáltatónak egy munkaerőpiaci v izsgálat elvégzésével kell igazolnia, hogy 
nem talált megfelelő bolgár, uniós állampolgárságú, EGT -beli vagy svájci munkavállalót, aki betöltené 
a szóban forgó pozíciót.  
A magas szintű képzettséggel rendelkező munkavállalók és kiküldött idénymunkások, val amint a 
vállalaton belül áthelyezett személyek, kutatók és hallgatók esetében nincs korlátozás az egyetlen 
vállalkozásnak dolgozó harmadik országbeli állampolgárok számára vonatkozóan. A harmadik 
országbeli állampolgárok e kategóriákban való foglalkoztatás ához nincs szükség munkaerőpiaci 
vizsgálatra.  
Intézkedések:  
BG: Munkaerő -migráció és munkavállalói mobilitási törvény  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
 
587 
 PL: A képviseleti iroda működési köre csak az iroda által  képviselt külföldi anyavállalat reklámozására 
és promóciójára terjedhet ki. Nem európai uniós beruházók és vállalkozásaik a jogi szolgáltatások 
kivételével valamennyi ágazatban csak korlátozott partnerség, zártkörűen működő részvénytársaság, 
korlátolt fel elősségű gazdasági társulás és részvénytársaság formájában végezhetnek gazdasági 
tevékenységet, miközben a belföldi beruházóknak és vállalkozásoknak erre nem kereskedelmi jellegű 
személyegyesítő társaságok (közkereseti társaságok és korlátlan felelősségű g azdasági társulások) 
formájában is lehetőségük van.  
Intézkedések:  
PL: A 2018. március 6 -i törvény a külföldi vállalkozóknak és más külföldi személyeknek a Lengyel 
Köztársaság területén végzett gazdasági tevékenységeire vonatkozó szabályokról  
(b) Ingatla ntulajdon -szerzés  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
AT: regionális kormányzati szintre vonatkozik: Egy nem európai uniós természetes személy vagy 
vállalatok általi ingatlanszerzéshez, -vásárláshoz vagy -bérléshez az illetékes  regionális hatóságok 
(Länder) engedélyére van szükség. Az engedély csak akkor adható meg, ha az ingatlanszerzés 
közérdekűnek (különösen gazdasági, társadalmi és kulturális érdekűnek) minősül.  
CY: A ciprusiak vagy ciprusi származású személyek, valamint va lamely tagállam állampolgárai 
korlátozás nélkül szerezhetnek tulajdont Cipruson. Haláleset kivételével külföldiek semmilyen 
ingatlantulajdont nem szerezhetnek a Miniszterek Tanácsának engedélye nélkül. Külföldiek 
esetében, ha az ingatlantulajdon -szerzés me ghaladja a ház vagy szakmai tevékenységvégzés 
helyszíneként szolgáló épület felépítési helyéhez szükséges mértéket, vagy egyébként meghaladja a 
két donumot (2  676 m2), a Miniszterek Tanácsa által kiadott engedélyek a Miniszterek Tanácsa által 
elfogadott, é s a képviselők háza által jóváhagyott rendeletekben foglalt kikötésekhez, 
korlátozásokhoz, feltételekhez és kritériumokhoz kötött. Külföldinek számít minden olyan személy, 
aki nem a Ciprusi Köztársaság állampolgára, ideértve a külföldi irányítású vállalato kat is. A kifejezés 
nem foglalja magában a ciprusi származású külföldieket vagy a Ciprusi Köztársaság állampolgárainak 
nem ciprusi házastársait.  
CZ: Különös szabályok alkalmazandók az állami tulajdonban lévő mezőgazdasági földterületekre. 
Állami tulajdonb an lévő mezőgazdasági földterületeket kizárólag cseh állampolgárok, más 
tagállamok állampolgárai vagy az EGT -ről vagy a Svájci Államszövetségről szóló megállapodás részes 
államainak polgárai vásárolhatnak. Jogi személyek csak akkor vásárolhatnak állami mez őgazdasági 
földtulajdont az államtól, ha mezőgazdasági vállalkozók a Cseh Köztársaságban, vagy az Európai Unió 
valamely tagállamában vagy az EGT -ről, illetve a Svájci Államszövetségről szóló megállapodás részes 
államaiban hasonló státusszal rendelkeznek.  
DK: A Dániában lakóhellyel nem rendelkező természetes személyek és akik korábban nem voltak 
összesen öt éven át Dániában rezidens személyek, az ingatlantulajdon -szerzésről szóló dán 
törvénnyel összhangban engedélyt kell szerezniük az Igazságügyi Minisztériu mtól, hogy megillesse 
őket Dániában az ingatlantulajdon megszerzésére feljogosító jog. Ez vonatkozik a Dániában nem 
bejegyzett jogi személyekre is. A természetes személyek esetében az ingatlanszerzés azzal a 
feltétellel engedélyezett, ha a kérelmező elsődl eges lakóhelyként fogja használni az ingatlant.  
A Dániában nem bejegyzett jogi személyek esetében az ingatlantulajdon -szerzés általában véve 
engedélyezhető, ha az előfeltétele a vásárló üzleti tevékenységének. Abban az esetben is 
engedélykötelezettség alk almazandó, ha a kérelmező az ingatlant másodlagos lakóhelyként fogja 
 
588 
 használni. Az ilyen engedély csak akkor adható ki, ha a kérelmezőről egy átfogó és konkrét értékelés 
keretében kiderül, hogy különösen szoros szálak fűzik Dániához.  
Az ingatlantulajdon -szerzésről szóló törvény értelmében megadott engedélyt csak egy konkrét 
ingatlantulajdon megszerzésére adják ki. A mezőgazdasági terület természetes vagy jogi személyek 
által történő vásárlását ugyancsak a mezőgazdasági tulajdonról szóló dán törvény szabályo zza, amely 
minden személyre nézve, legyen szó dán állampolgárokról vagy külföldiekről, korlátozásokat szab 
mezőgazdasági tulajdon vásárlásakor. Ennek megfelelően minden olyan természetes vagy jogi 
személynek, aki mezőgazdasági ingatlant kíván vásárolni, el eget kell tennie az említett törvény 
követelményeinek. Ez általánosságban azt jelenti, hogy a mezőgazdasági üzemre korlátozottan 
alkalmazandó a tartózkodási helyre vonatkozó követelmény. A tartózkodási helyre vonatkozó 
követelmény nem személyes. A szerveze tek formáját a törvény §20 és 21§ -ában felsorolt típusok 
közül kell megválasztani és az Unióban (vagy az EGT -ben) kell nyilvántartásba venni.  
EE: Az OECD -tagállamból jogi személynek áll jogában ingatlant szerezni, amely a következőket 
tartalmazza:  
i. kevesebb mint tíz hektár mezőgazdasági földterület, erdőterület vagy mezőgazdasági és 
erdőterület együttvéve, korlátozások nélkül.  
ii. legalább tíz hektár mezőgazdasági földterület, ha a jogi személy az ingatlanvásárlási ügyletet 
közvetlenül megelőző három év ben az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. 
mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek – kivéve a halászati termékeket és a gyapotot 
(a továbbiakban: mezőgazdasági termékek) – előállításával foglalkozott.  
iii. legalább tíz hektár erdőterület, ha a j ogi személy az ingatlanvásárlási ügylet évét közvetlenül 
megelőző három évben az erdőtörvény szerinti erdőgazdálkodásban (a továbbiakban: 
erdőgazdálkodás) vagy mezőgazdasági termékek előállításában vett részt.  
iv. tíz hektárnál kevesebb mezőgazdasági földterü let és tíz hektárnál kevesebb erdőterület, de 
összesen legalább tíz hektár mezőgazdasági földterület és erdőterület, ha a jogi személy az 
ingatlanvásárlási ügylet évét közvetlenül megelőző három évben mezőgazdasági termékek 
előállításával vagy erdőgazdálko dással foglalkozott.  
Ha a jogi személy nem felel meg az ii –iv. pontban előírt követelményeknek, a jogi személy csak a 
megszerezni kívánt ingatlan helye szerinti önkormányzat tanácsának engedélyével vásárolhat tíz 
hektár vagy annál több mezőgazdasági földt erületet, erdőterületet, illetve összesen ugyanennyi 
mezőgazdasági és erdőterületet.  
Bizonyos földrajzi területeken az EGT -n kívüli állampolgárokra is vonatkoznak az ingatlanszerzésre 
vonatkozó korlátozások.  
EL: A tagállamokon és az Európai Szabadkereske delmi Társuláson kívüli állampolgársággal vagy 
telephellyel rendelkező természetes vagy jogi személyek számára tilos az ingatlanszerzés vagy -
bérlés a határ menti régiókban. A tilalom a megfelelő decentralizált közigazgatási bizottság (vagy a 
honvédelmi mi niszter, amennyiben a kihasználandó ingatlanok a magántulajdonban lévő közvagyon 
hasznosításáért felelős alaphoz tartoznak) mérlegelési jogkörében hozott határozattal szüntethető 
meg.  
HR: A szolgáltatásnyújtás céljából történő ingatlanszerzés csak a Horvá tországban jogi személyként 
letelepedett és bejegyzett külföldi vállalatok számára engedélyezett. Leányvállalatok számára a 
 
589 
 szolgáltatásnyújtás céljából történő ingatlanszerzéshez az igazságügyi minisztérium jóváhagyása 
szükséges. A külföldiek nem szerezhe tnek mezőgazdasági földtulajdont.  
MT: Az uniós tagállami állampolgársággal nem rendelkező személyek kereskedelmi célból nem 
szerezhetnek ingatlantulajdont. A 25 % (vagy annál több) nem uniós részesedéssel rendelkező 
társaságok csak a felelős hatóság (a pénzügyminiszter) által kibocsátott eng edély birtokában 
vásárolhatnak kereskedelmi vagy üzleti célú ingatlant. A felelős hatóság állapítja meg, hogy a javasolt 
ingatlanszerzés jelent -e nettó hasznot a máltai gazdaság számára.  
PL: A külföldiek általi közvetlen és közvetett ingatlanszerzés enged élyköteles. Az engedély kiadása a 
belügyekért felelős miniszter által hozott közigazgatási határozat alapján történik a honvédelmi 
miniszter, illetve a mezőgazdasági ingatlanok esetében ezenkívül a földművelésügyi és 
vidékfejlesztési miniszter jóváhagyásáv al.  
Intézkedések:  
AT: Burgenländisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. 25/2007;  
Kärntner Grundverkehrsgesetz, LGBL. 9/2004;  
NÖ- Grundverkehrsgesetz, LGBL. 6800;  
OÖ- Grundverkehrsgesetz, LGBL. 88/1994;  
Salzburger Grundverkehrsgesetz, LGBL. 9/2002;  
Steierm ärkisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. 134/1993;  
Tiroler Grundverkehrsgesetz, LGBL. 61/1996; Voralberger Grundverkehrsgesetz, LGBL. 42/2004; 
valamint  
Wiener Ausländergrundverkehrsgesetz, LGBL. 11/1998.  
CY: A (külföldiek általi) ingatlanszerzésről szóló tö rvény (109. fejezet), módosítva.  
CZ: 503/2012 Coll. törvény az állami földhivatalról, módosítva.  
DK: Dán törvény az ingatlantulajdon -szerzésről (egységes szerkezetbe foglalt,  
az ingatlantulajdon -szerzésről szóló, 2014. március 21 -i 265. sz. törvény);  
az ingatlantulajdon -szerzésről szóló végrehajtási rendelet (1995. szeptember 18 -i 764. sz. 
végrehajtási rendelet); a mezőgazdasági üzemekről szóló törvény (2017. január 4 -i 27. sz. egységes 
szerkezetbe foglalt törvény).  
EE: Kinnisasja omandamise kitsendamis e seadus (Ingatlanvásárlás korlátozásáról szóló törvény) 2. 
fejezet § 4., 3. fejezet §10, 2017.  
EL: 1892/1990. sz. törvény, amely a jelen állás szerint a honvédelmi miniszter és az állampolgárok 
védelméért felelős miniszter F.110/3/330340/S.120/7 -4-14. sz . miniszteri határozatával együtt 
alkalmazandó.  
 
590 
 HR: A tulajdonjogról és a tulajdonjogból fakadó egyéb jogról szóló törvény (OG 91/96, 68/98, 137/99, 
22/00, 73/00, 129/00, 114/01, 79/06, 141/06, 146/08, 38/09, 143/12, 152/14), 354 –358.b. cikk; A 
mezőgazdas ági földterületekről szóló törvény (OG 20/18, 115/18, 98/19), 2. cikk; az általános 
közigazgatási eljárásról szóló törvény.  
MT: Az ingatlantulajdonról szóló törvény (külföldi illetőségű személyek általi ingatlanszerzés) 246. 
fejezete; és az uniós csatlakozási szerződés 6. jegyzőkönyve a Máltán másodlagos lakóhelyül szolgáló 
ingatlanok szerzéséről.  
PL: A külföldiek ingatlanszerzé séről szóló 1920. március 24 -i törvény (2016. évi Jogi Közlöny, 1061. 
tétel, módosított).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
HU: Beruházás A Magyarországon lakóhellyel nem rendelkező személyek általi ingatlanvásá rláshoz 
az ingatlan földrajzi elhelyezkedése szerint illetékes közigazgatási hatóság által kibocsátott engedély 
szükséges.  
Intézkedések:  
HU: 251/2014. sz. (X. 2.) kormányrendelet a külföldiek mező - és erdőgazdasági hasznosítású földnek 
nem minősülő  
inga tlanokat érintő tulajdonszerzéséről; és az 1993. évi LXXVIII. sz. trv. (1/A paragrafus).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás 
vonatkozásában:  
LV: Az Egyesült Királyság állampolgárai általi földvásár lás a Lettországban vagy valamely más uniós 
tagállamban bejegyzett jogi személyeken keresztül megengedett:  
(i) amennyiben azok saját tőkéjének több mint 50 % -a uniós tagállami állampolgárok, a lett 
kormány vagy valamely település tulajdonában áll, külön -külön vagy összesen;  
(ii) amennyiben azok saját tőkéjének több mint 50 % -a olyan harmadik országbeli természetes 
szem élyek és társaságok tulajdonában áll, amellyel Lettország a beruházások előmozdításáról 
és kölcsönös védelméről szóló kétoldalú megállapodást kötött, amelyet a lett parlament 1996. 
december 31. előtt hagyott jóvá;  
(iii) amennyiben azok saját tőkéjének több mint  50 % -a olyan harmadik országbeli természetes 
személyek és társaságok tulajdonában áll, amellyel Lettország a beruházások előmozdításáról 
és kölcsönös védelméről szóló kétoldalú megállapodást kötött, amelyet a lett parlament 1996. 
december 31. után hagyott  jóvá, amennyiben e megállapodás meghatározza a lett 
természetes személyeket és társaságokat az érintett harmadik országban történő földvásárlás 
során megillető jogokat;  
(iv)  amennyiben azok saját tőkéjének több mint 50 % -a az i. –iii. alpontban együttesen eml ített 
személyek tulajdonában állnak; vagy  
(v) mely társaságok olyan részvénytársaságnak minősülnek, melynek részvényeit a tőzsdén 
jegyzik.  
 
591 
 Amennyiben az Egyesült Királyság lehetővé teszi, hogy lett állampolgárok és vállalkozások belterületi 
ingatlant vásárol janak területükön, Lettország engedélyezi, hogy az Egyesült Királyság állampolgárai 
és vállalkozásai belterületi ingatlant vásároljanak Lettországban a lett állampolgárokra vonatkozó 
feltételekkel megegyező feltételek mellett.  
Intézkedések:  
LV: A Lett Kö ztársaság városaiban végrehajtott földreformról szóló törvény, 20. és 21. szakasz.  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás 
vonatkozásában:  
DE: A viszonosság bizonyos feltételei alkalmazandók az ingatlantulajdon -szerzésre.  
ES: A nem uniós tagállamok által diplomáciai képviselet céljára eszközölt ingatlanberuházásokhoz 
közvetlenül kapcsolódó tevékenységekbe való külföldi beruházásokhoz a spanyol Minisztertanács 
közigazgatási engedélye szükséges, kivéve, ha kölcsönös liberalizációs megállapodás van érvényben.  
RO: A külföldi állampolgárok, hontalan személyek és jogi személyek (a valamely EGT -tagállam 
állampolgárainak és jogi személyeinek kivételével) a nemzetközi szerződések által szabályozott 
feltételek szerint, viszo nossági alapon szerezhetik meg egy termőföldterület tulajdonjogát. A külföldi 
állampolgárok, hontalan személyek és jogi személyek nem szerezhetnek termőföldterület feletti 
tulajdonjogot az Európai Unió természetes vagy jogi személyeire alkalmazandó feltéte leknél 
kedvezőbb feltételek mellett.  
Intézkedések:  
DE: Einführungsgesetz zum Bürgerlichen Gesetzbuche (EGBGB; a polgári törvénykönyv bevezető 
törvénye).  
ES: A külföldi beruházásokról szóló 1999. április 23 -i 664/1999. sz. királyi törvényerejű rendelet.  
RO: A 17/2014. sz. törvény a városon kívül található mezőgazdasági földterületek értékesítésének és 
vásárlásának szabályozására és módosítására irányuló intézkedésekről; valamint  
A 268/2001. sz. törvény az állami tulajdonban lévő földterületeket birtokló vállalatok privatizációjáról 
és az állami tulajdonban lévő mezőgazdasági területek magánkézben történő kezeléséről és az állami 
tulajdonnal foglalkozó ügynökség létrehozásáról, az azt követő módosításokkal.  
  
 
592 
 2. fenntartás – Szakmai szolgáltatások (az egészségügyi szolgáltatások kivételével)  
Ágazat – alágazat:  Szakmai szolgáltatások – jogi szolgáltatások; szabadalmi ügyvivő, 
iparjogvédelmi ügyvivő, szellemi tulajdonjogokkal foglalkozó ügyvéd; 
számviteli és könyvelési szolgáltatások; könyvvizsgálói szol gáltatások, 
adótanácsadás; építészeti és településtervezési szolgáltatások, mérnöki 
szolgáltatások és integrált mérnöki szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 861, 862, 863, 8671, 8672, 8673, 8674, 879 része  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Helyi jelenlét  
A jogi szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettségek  
 
Fejezet/Szakasz:  Beruházások liberalizálása; Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem és A jogi szolgá ltatások szabályozási kerete  
Kormányzati szint:  EU/ tagállam (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
(a)  Jogi szolgáltatások (a CPC 861 része)120  
                                                            
120 E fennt artás alkalmazásában:  
(a) „fogadó joghatóság joga ”: az adott tagállam joga és az európai uniós jog;  
„hazai joghatóság joga ”: az Egyesült Királyság joga;  
(b) „nemzetközi jog ”: a nemzetközi közjog az európai uniós jog kivételével, beleértve a nemzetközi 
szerződések és egyezmények által megállapított jogot, valamint a nemzetközi szokásjogot;  
(c) „jogi tanácsadási szolgáltatások ”: az ügyfeleknek nyújtott tanácsadás és a velük folytatott konzultáció 
a jog alkalmazását vagy értelmezését érintő ügyekben, ideér tve az ügyleteket, kapcsolatokat és vitákat is; 
ügyfelekkel vagy azok nevében ilyen ügyekben harmadik felekkel folytatott tárgyalásokban és egyéb 
ügyletekben való részvétel; a részben vagy egészben a törvény hatálya alá tartozó dokumentumok elkészítése, 
valamint bármely dokumentum ellenőrzése a törvény céljai érdekében és követelményeivel összhangban;  
(d) „jogi képviseleti szolgáltatások ”: a közigazgatási ügynökségekhez, bíróságokhoz vagy más, 
szabályszerűen létrehozott hivatalos bíróságokhoz benyújtandó do kumentumok elkészítése; valamint 
megjelenés a közigazgatási szervek, a bíróságok vagy más, szabályszerűen létrehozott hivatalos bíróságok 
előtt;  
(e) „Választottbírói, békéltetési és közvetítői szolgáltatások ”: jogszabály alkalmazását és értelmezését 
érintő  bármely jogvitában a választottbíró, békéltető vagy közvetítő elé terjesztendő dokumentumok 
elkészítése, a felkészülés és a választottbíró, békéltető vagy közvetítő előtti megjelenés.  Nem foglalja magában 
a választottbíráskodási, békéltetési és közvetítés i szolgáltatásokat olyan jogvitákban, amelyek nem foglalják 
 
593 
 A Beruházások liberalizációja – Piacra jutás – és A jogi szolgáltatások szabályozási kerete – 
Kötelezettség ek vonatkozásában:  
EU: A jogi formával kapcsolatban speciális megkülönböztetésmentességi követelmények vannak 
érvényben minden tagállamban.  
(i)  Saját szakmai cím alatt nyújtott, kijelölt jogi szolgáltatások (a CPC 861 része – jogi 
tanácsadási, választottbírósági, békéltetési és közvetítési szolgáltatások a hazai joghatóság és a 
megállapodás a Második rész [Kereskedelem, közlekedés és halászat] Els ő Tárgyköre 
[Kereskedelem] II. címe 5. fejezetének [Szabályozási keret] 7. szakasza [Jogi szolgáltatások] által 
szabályozott nemzetközi jog tekintetében)  
Az egyértelműség érdekében – a fejlécekkel, különösen a (9) bekezdéssel összhangban – az ügyvédi 
kama rai tagságra vonatkozó követelmények magukban foglalhatják azt a követelményt, hogy az 
ügyvédi kamarai tagság iránti kérelem benyújtásához engedéllyel rendelkező ügyvéd felügyelete 
mellett bizonyos képzést kell végezni, vagy az adott ügyvédi kamara jogható sága alá tartozó irodával 
vagy postacímmel kell rendelkezniük. A tagállamok előírhatják, hogy az ügyvédi 
irodában/társaságban/vállalkozásban bizonyos pozíciót betöltő természetes személyek vagy a 
részvényesek számára biztosítani kell a fogadó joghatóság gy akorlásának jogát.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti elbánás, Piacra jutás és A jogi szolgáltatások szabályozási kerete 
– Kötelezettségek vonatkozásában:  
AT:  
EGT-állampolgárság vagy svájci állampolgárság, valamint tartózkodási hely (kereskedelmi jelenlét) 
szükséges a fogadó Fél joghatóságán belül (uniós és tagállami) nyújtott jogi szolgáltatások 
tekintetében, beleértve a bíróságok előtti képviseletet. Kizárólag  EGT- vagy svájci állampolgárságú 
ügyvédek nyújthatnak jogi szolgáltatásokat kereskedelmi jelenlét révén. A nemzetközi közjogot és a 
székhely szerinti ország joghatóságát érintő jogi szolgáltatások nyújtása csak határokon átnyúlóan 
lehetséges.  
A külföldi ü gyvédek (akiknek joghatóságukban teljes körű képesítéssel kell rendelkezniük) bármely 
létrejövő ügyvédi irodában legfeljebb 25 % részesedéssel rendelkezhetnek; a részesedés többi 
részével teljes körűen képesített, EGT -beli vagy svájci ügyvédek rendelkeznek , és csak az utóbbiak 
bírhatnak döntő befolyással az ügyvédi iroda döntéshozatalát illetően.  
BE: (a Legnagyobb kedvezményes elbánás tekintetében is) Külföldi ügyvédek jogi tanácsadóként 
működhetnek. Azok az ügyvédek, akik külföldi (nem uniós) ügyvédi kama rák tagjai és Belgiumban 
kívánnak letelepedni, de nem felelnek meg a teljes képesítéssel rendelkező ügyvédeknek a Tableau -
ba, az uniós jegyzékbe vagy a gyakornoki névjegyzékbe való felvételéhez szükséges feltételeknek, 
kérelmezhetik az úgynevezett „B -jegyz ékbe” való felvételüket. Csak a brüsszeli ügyvédi kamarában 
létezik ilyen „B -lista”. A B -listán szereplő ügyvéd jogosult kijelölt jogi szolgáltatásokat nyújtani.  
                                                                                                                                                                                         
magukban a jog alkalmazását és értelmezését, és amelyek a vezetői tanácsadáshoz kapcsolódó szolgáltatások 
körébe tartoznak. Nem terjed ki továbbá a választottbíróként, békéltetőként vagy közvetítő ként való eljárásra 
sem. A nemzetközi jogi választottbírósági, békéltetési vagy közvetítői szolgáltatások alkategóriánként 
ugyanazokat a szolgáltatásokat jelentik, ha a jogvita két vagy több országból származó feleket érint.  
 
594 
 BG: (a Legnagyobb kedvezményes elbánásra is tekintettel): Jogi közvetítő szolgáltatások nyújtá sához 
állandó lakóhely szükséges. Közvetítő csak olyan személy lehet, akit az igazságügyi miniszter felvett 
az Egységes Közvetítői Nyilvántartásba.  
Bulgáriában a vállalkozások alapítására és működésére, valamint a szolgáltatások nyújtására 
vonatkozó teljes  nemzeti elbánás csak olyan cégekre terjeszthető ki, amelyeket azokban az 
országokban alapítottak vagy azon országok állampolgárai alapítottak, amelyekkel kétoldaló 
kölcsönös jogsegélyegyezményt kötöttek vagy fognak kötni.   
CY: EGT -állampolgárság vagy sváj ci állampolgárság, valamint tartózkodási hely (kereskedelmi 
jelenlét) szükséges. Cipruson csak a kamarai tagsággal rendelkező ügyvédek lehetnek valamely 
ügyvédi iroda partnerei, részvényesei vagy igazgatósági tagjai.  
CZ: Külföldi ügyvédek esetében tartózk odási hely (kereskedelmi jelenlét) szükséges.  
DE: A külföldi (kivéve az EGT -beli és svájci minősítést) korlátozások lehetnek érvényben arra 
vonatkozóan, hogy mekkora részesedéssel rendelkezhetnek a fogadó joghatóság jogával kapcsolatos 
jogi szolgáltatások at nyújtó ügyvédi irodákban.  
DK: A fenti uniós fenntartás sérelme nélkül ügyvédi irodában csak olyan ügyvédek rendelkezhetnek 
részesedéssel, akik az irodán, az anyavállalatán vagy leányvállalatán belül aktívan gyakorolják a jogot, 
az iroda egyéb alkalmazo ttai vagy Dániában bejegyzett másik ügyvédi iroda. Az iroda egyéb 
alkalmazottai együttesen csak a részesedés és a szavazati jogok legfeljebb 10 százalékát 
birtokolhatják, és ahhoz, hogy részvénytulajdonosokká válhassanak, a joggyakorlás szempontjából 
külön leges jelentőségű szabályokkal kapcsolatos ismeretekből vizsgát kell tenniük.  
Az igazgatóság tagjai csak olyan ügyvédek lehetnek, akik az irodán, az anyavállalatán vagy 
leányvállalatán belül aktívan gyakorolják a jogot és az alkalmazottak képviselői. Az i gazgatósági tagok 
többségének olyan ügyvédnek kell lennie, aki az irodán, az anyavállalatán vagy leányvállalatán belül 
aktívan gyakorolja a jogot. Ügyvédi iroda igazgatója csak olyan ügyvéd lehet, aki az irodán, az 
anyavállalatán vagy leányvállalatán belül  aktívan gyakorolja a jogot és azok a részvényesek, akik a 
fent említett vizsgát sikeresen letették.  
ES: A kijelölt jogi szolgáltatások nyújtásához szakmai cím szükséges.  
FR: A jogi szolgáltatások folyamatos nyújtásához letelepedésre vagy EGT -n belüli tar tózkodási helyre 
van szükség. A fenti uniós fenntartás sérelme nélkül: Valamennyi ügyvéd esetében a vállalatnak 
megkülönböztetésmentes alapon a francia jog szerint engedélyezett következő jogi formák 
valamelyikét kell öltenie: SCP (société civile professio nnelle), SEL (société d’exercice libéral), SEP 
(société en participation), SARL (société à responsabilité limitée), SAS (société par actions simplifiée), 
SA (société anonyme), SPE (société pluriprofessionnelle d'exercice) és „association” bizonyos 
feltétel ek mellett. A részvényesekre, igazgatókra és partnerekre szakmai tevékenységükkel 
kapcsolatban különleges korlátozások vonatkozhatnak.  
HR: Ügyvédi irodát csak horvát ügyvédi címmel rendelkező ügyvéd hozhat létre (az egyesült 
királysági cégek fióktelepeket hozhatnak létre, amelyek nem alkalmazhatnak horvát ügyvédeket).  
HU: Magyar ügyvéddel vagy ügyvédi irodával kötött együttműködési szerződés szükséges. Külföldi 
jogi tanácsadó nem lehet magyar ügyvédi iroda tagja. Külföldi ügyvéd nem jogosult arra, hogy a 
jogvitában választottbíró, békéltető vagy közvetítő előtt iratokat készítsen, vagy az ügyfél jogi 
képviselőjeként járjon el.  
 
595 
 PT (a Legnagyobb kedvezményes elbánásra is tekintettel): Azok a külföldiek, akik Portugáliában 
bármely jogi kar által kiállított okl evéllel rendelkeznek, a portugál állampolgárokra vonatkozó 
feltételekkel azonos feltételek mellett regisztrálhatnak a portugál ügyvédi kamaránál (Ordem dos 
Advogados), amennyiben országuk a portugál állampolgárok számára kölcsönösen méltányos 
elbánást bizt osít.   
Más külföldiek, akik valamely portugál jogi kar által elismert jogi diplomával rendelkeznek, 
bejegyeztethetik magukat az ügyvédi kamara tagjaként, feltéve, hogy részt vesznek az előírt 
képzésben, és letették a záró értékelő és felvételi vizsgát.   
A jogi konzultációt a jogászok engedélyezik, feltéve, hogy szakmai tartózkodási helyük 
(„domiciliação”) Portugáliában van, sikeres felvételi vizsgát tesznek és nyilvántartásba veszik az 
ügyvédi kamarában.  
RO: Külföldi ügyvéd nem terjeszthet elő szóbeli vagy írásbeli következtetéseket bíróság vagy más 
igazságügyi testület előtt, kivéve a nemzetközi választottbírósági eljárásokat.  
SE: (a Legnagyobb kedvezményes elbánás tekintetében is) A fenti uniós fenntartás sérelme nélkül: A 
Svéd Ügyvédi Kamara tagjait senki  más nem alkalmazhatja a kamarai tagokon, illetve a valamely tag 
ügyében eljáró vállalkozásokon kívül. Mindazonáltal kamarai tagot alkalmazhat olyan külföldi 
vállalkozás, amely ügyvédi tevékenységet folytat, feltéve, hogy az adott vállalkozás székhelye az 
Európai Unió, az EGT vagy a Svájc területén található. A Svéd Ügyvédi Kamara tagjait nem uniós 
ügyvédi iroda is alkalmazhatja, ha a Svéd Ügyvédi Kamara igazgatótanácsa e célból mentességet ítélt 
oda.  
A vállalkozás vagy személyegyesítő társaság formájában dolgozó kamarai tagok célja kizárólag az 
ügyvédi tevékenység folytatása lehet, az üzleti tevékenységük semmi másra nem terjedhet ki. A más 
ügyvédi vállalkozásokkal való együttműködés megengedett, de a külföldi vállalkozásokkal való 
együttműködéshez a Svéd Ügyvédi Kamara igazgatótanácsának engedélye szükséges. Kizárólag 
kamarai tag folytathat közvetve vagy közvetlenül, vagy vállalkozáson keresztül ügyvédi 
tevékenységet, rendelkezhet részesedéssel valamely vállalkozásban, illetve tartozhat egy 
személyegyesítő  társasághoz. Kizárólag kamarai tag lehet igazgatótanácsi tag, helyettes tag, 
helyettes ügyvezető igazgató, vagy a vállalkozás vagy személyegyesítő társaság aláírásra jogosult 
személye vagy titkára.  
SI: (a Legnagyobb kedvezményes elbánás tekintetében is) Az a külföldi ügyvéd, aki jogosult valamely 
külföldi országban jogi szolgáltatást nyújtani, e jogi szolgáltatásokat az ügyvédekről szóló törvény 
34a. cikkében foglalt feltételek alapján nyújthatja, amennyiben a tényleges viszonosság elve teljesül. 
A jogi f ormával kapcsolatos megkülönböztetésmentességi követelményekre vonatkozó uniós 
fenntartás sérelme nélkül a Szlovén Ügyvédi Kamara által kinevezett ügyvédek kereskedelmi 
jelenléte az egyéni vállalkozásra, a korlátolt felelősségű ügyvédi irodára (munkaközöss égre) vagy a 
korlátlan felelősségű ügyvédi irodára (munkaközösségre) korlátozódik. Az ügyvédi iroda 
tevékenysége a joggyakorlat folytatására korlátozódik. Ügyvédi munkaközösségekbe kizárólag 
ügyvédek tartozhatnak.  
SK: A nem uniós ügyvédek esetében tényleges viszonosságra van szükség.  
(ii) Egyéb jogi szolgáltatások (fogadó joghatóság joga, beleértve a jogi tanácsadást, a 
választottbírósági, békéltetési és közvetítési szolgáltatásokat, valamint a jogi képviseleti 
szolgáltat ásokat).  
 
596 
 Az egyértelműség érdekében a Megjegyzésekkel, különösen a (9) bekezdéssel összhangban, az 
ügyvédi kamaránál való regisztrálásra vonatkozó követelmények magukban foglalhatják a 
következőket: a fogadó joghatóságban szerzett jogi diploma vagy azzal egyenértékű diploma 
megszerzése, engedéllyel rendelkező ügyvéd felügyelete alatt végzett képzés, vagy egy konkrét 
ügyvédi kamara joghatóságán belül irodával vagy postai címmel való rendelkezés annak érdekében, 
hogy a jelöltek a szóban forgó ügyvédi kamarai  tagság iránti kérelemre jogosultságot szerezzenek.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
EU: A természetes vagy jogi személyeknek az E urópai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) előtti 
képviseletét csak olyan jogi képviselő vállalhatja, aki az EGT valamely tagállamában szerezte 
képesítését és üzleti tevékenységének fő helye az EGT -n belül található, és az ügyben olyan 
mértékben járha t el, amennyire az említett tagállamban jogosult védjegyekkel vagy ipari 
tulajdonjogokkal kapcsolatos kérdésekben képviselőként eljárni. Ezenkívül olyan szakmai képviselők 
is eljárhatnak az ügyben, akik az EUIPO által e célból fenntartott listán szerepelne k. (CPC 861. része)  
AT: EGT -állampolgárság vagy svájci állampolgárság, valamint tartózkodási hely (kereskedelmi 
jelenlét) szükséges a fogadó Fél joghatóságán belül (uniós és tagállami) nyújtott jogi szolgáltatások 
tekintetében, beleértve a bíróságok előtti  képviseletet. Kizárólag EGT - vagy svájci állampolgárságú 
ügyvédek nyújthatnak jogi szolgáltatásokat kereskedelmi jelenlét révén. A nemzetközi közjogot és a 
székhely szerinti ország joghatóságát érintő jogi szolgáltatások nyújtása csak határokon átnyúlóan 
lehetséges.  
A külföldi ügyvédek (akiknek joghatóságukban teljes körű képesítéssel kell rendelkezniük) bármely 
létrejövő ügyvédi irodában legfeljebb 25 % részesedéssel rendelkezhetnek; a részesedés többi 
részével teljes körűen képesített, EGT -beli vagy sváj ci ügyvédek rendelkeznek, és csak az utóbbiak 
bírhatnak döntő befolyással az ügyvédi iroda döntéshozatalát illetően.  
BE: (a legnagyobb kedvezményes elbánás tekintetében is)  Tartózkodási hely szükséges a teljes jogú 
ügyvédi kamarai tagsághoz, ideértve a bí róságok előtti képviseletet is. Ahhoz, hogy a külföldi 
ügyvédek teljes körű kamarai taggá válhassanak, a tartózkodási helyre vonatkozó követelmény 
legalább hat év a tagsági kérelem benyújtásától számítva. A belga külügyminisztérium által kiadott 
tanúsítván yhoz kötött, amely alapján a nemzeti jog vagy nemzetközi egyezmény viszonosságot tesz 
lehetővé (viszonossági feltétel).  
Külföldi ügyvédek jogi tanácsadóként működhetnek. Azok az ügyvédek, akik külföldi (nem uniós) 
ügyvédi kamarák tagjai és Belgiumban kívá nnak letelepedni, de nem felelnek meg a teljes 
képesítéssel rendelkező ügyvédeknek a Tableau -ba, az uniós jegyzékbe vagy a gyakornoki 
névjegyzékbe való felvételéhez szükséges feltételeknek, kérelmezhetik az úgynevezett „B -jegyzékbe” 
való felvételüket. Csak  a brüsszeli ügyvédi kamarában létezik ilyen „B -lista”. A B -listán szereplő 
ügyvéd tanácsot adhat. A „Cour de Cassation” előtti képviselet egy külön jegyzéken való 
megjelenéshez kötött.  
BG: (a legnagyobb kedvezményes elbánás tekintetében is) Valamely unió s tagállam, az Európai 
Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes másik állam vagy a Svájci Államszövetség azon 
állampolgárai számára fenntartva, akik a fent említett országok bármelyikének jogszabályai szerint 
felhatalmazást kaptak az ügyvédi szakma  gyakorlására. Az a külföldi (a fentiek kivételével) 
állampolgár, aki a saját országának jogszabályai szerint jogosult ügyvédi hivatás gyakorlására, a 
Bolgár Köztársaság igazságügyi szerveinél nyújthat be fellebbezést a saját országa állampolgárának 
védelm i tanácsosaként vagy képviselőjeként, aki egy konkrét ügyben jár el egy bolgár ügyvéddel 
 
597 
 együtt, olyan esetekben, amelyet a bolgár és az érintett külföldi állam között létrejött 
megállapodásban előirányoztak, illetve amennyiben a kölcsönösség elve alapján a Legfelsőbb Tanács 
Elnökéhez e tárgyban előzetes megkeresés érkezett. Azokat az országokat, amelyek tekintetében 
kölcsönösség áll fenn, a Legfelsőbb Ügyvédi Tanács elnökének kérésére az igazságügyi miniszter jelöli 
ki. Ahhoz, hogy külföldi állampolgár jog i közvetítői szolgáltatásokat nyújthasson, huzamos vagy 
állandó tartózkodási engedéllyel kell rendelkeznie a Bolgár Köztársaságban, és be kell jegyeztetnie 
magát az igazságügyi miniszternél az Egységes Közvetítői Nyilvántartásba.  
CY: EGT -állampolgárság vag y svájci állampolgárság, valamint tartózkodási hely (kereskedelmi 
jelenlét) szükséges. Cipruson csak a kamarai tagsággal rendelkező ügyvédek lehetnek valamely 
ügyvédi iroda partnerei, részvényesei vagy igazgatósági tagjai.  
CZ: Külföldi ügyvédek esetében a Cseh Ügyvédi Kamarába való teljes körű belépés és tartózkodás 
(kereskedelmi jelenlét) szükséges.  
DE: Csak az EGT -beli vagy svájci képzettséggel rendelkező ügyvédek lehetnek az ügyvédi kamara 
tagjai, és nyújthatnak jogi szolgáltatásokat. A kereskedelmi jele nlét szükséges ahhoz, hogy az 
ügyvédek teljes körű kamarai taggá válhassanak. Az illetékes ügyvédi kamara mentességeket ítélhet 
oda.  A külföldi (kivéve az EGT -beli és svájci minősítést) korlátozások lehetnek érvényben arra 
vonatkozóan, hogy mekkora részese déssel rendelkezhetnek a belső joggal kapcsolatos jogi 
szolgáltatásokat nyújtó ügyvédi irodákban.  
DK: Az „advokat” (ügyvéd) cím vagy bármely egyéb cím használatával nyújtott jogi szolgáltatások és 
a bíróságok előtti képviselet a dán engedéllyel rendelkező ügyvédeknek vannak fenntartva. Uniós, 
EGT-beli és svájci ügyvédek származási országuk címe használatával folytathatnak ügyvédi 
tevékenységet.  
A jogi formával kapcsolatos megkülönböztetésmentességi követelményekre vonatkozó uniós 
fenntartás sérelme nélkül ügyvédi irodában csak olyan ügyvédek rendelkezhetnek részesedéssel, 
akik az irodán, az anyavállalatán vagy leányvállalatán belül aktívan gyakorolják a jogot, az iroda 
egyéb alkalmazottai vagy Dániában bejegyzett másik ügyvédi iroda. Az iroda egyéb alkalmaz ottai 
együttesen csak a részesedés és a szavazati jogok legfeljebb 10 százalékát birtokolhatják, és ahhoz, 
hogy részvénytulajdonosokká válhassanak, a joggyakorlás szempontjából különleges jelentőségű 
szabályokkal kapcsolatos ismeretekből vizsgát kell tenni ük.  
Az igazgatóság tagjai csak olyan ügyvédek lehetnek, akik az irodán, az anyavállalatán vagy 
leányvállalatán belül aktívan gyakorolják a jogot és az alkalmazottak képviselői. Az igazgatósági tagok 
többségének olyan ügyvédnek kell lennie, aki az irodán, az anyavállalatán vagy leányvállalatán belül 
aktívan gyakorolja a jogot. Ügyvédi iroda igazgatója csak olyan ügyvéd lehet, aki az irodán, az 
anyavállalatán vagy leányvállalatán belül aktívan gyakorolja a jogot és azok a részvényesek, akik a 
fent említett v izsgát sikeresen letették.  
EE: Előírás a tartózkodási hely (kereskedelmi jelenlét).  
EL: EGT - vagy svájci állampolgárság és tartózkodási hely (kereskedelmi jelenlét) szükséges.  
ES: EGT - vagy svájci állampolgárság szükséges. Az illetékes hatóságok biztosí thatnak nemzetiségre 
vonatkozó mentességet.  
FI: Az „advocate” (ügyvéd, finnül „asianajaja” vagy svédül „advokat”) szakmai cím használatához 
EGT-állampolgárság vagy svájci állampolgárság és kamarai tagság szükséges. Jogi szolgáltatásokat 
kamarai tagsággal n em rendelkezők is nyújthatnak.  
 
598 
 FR: A megkülönböztetésmentes jogi formára vonatkozó követelményekkel kapcsolatos uniós 
fenntartás sérelme nélkül a teljes jogú ügyvédi kamarai tagsághoz EGT -beli tartózkodási hely vagy 
letelepedés szükséges, ami a jogi szolg áltatások gyakorlásához szükséges. Ügyvédi iroda esetében a 
részesedésre és a szavazati jogokra mennyiségi korlátozások vonatkozhatnak a partnerek szakmai 
tevékenységéhez kapcsolódóan. A „Cour de Cassation” és a „Conseil d'Etat” előtti képviselet 
kvótafügg ő és a francia és uniós állampolgárok számára van fenntartva.  
Valamennyi ügyvéd esetében a vállalatnak megkülönböztetésmentes alapon a francia jog szerint 
engedélyezett következő jogi formák valamelyikét kell öltenie: SCP (société civile professionnelle),  
SEL (société d’exercice libéral), SEP (société en participation), SARL (société à responsabilité limitée), 
SAS (société par actions simplifiée), SA (société anonyme), SPE (société pluriprofessionnelle 
d'exercice) és „association” bizonyos feltételek melle tt. A jogi szolgáltatások folyamatos nyújtásához 
EGT-n belüli tartózkodási helyre vagy letelepedésre van szükség.  
HR: Európai uniós állampolgárság szükséges.  
HU: EGT - vagy svájci állampolgárság és tartózkodási hely (kereskedelmi jelenlét) szükséges.  
LT: (Tekintettel a legnagyobb kedvezményes elbánásra is) EGT - vagy svájci állampolgárság és 
tartózkodási hely (kereskedelmi jelenlét) szükséges.  
Külföldi országok ügyvédei csak nemzetközi megállapodások alapján járhatnak el a bíróságon 
ügyvédként, ideértve a bíróságok előtt képviselettel kapcsolatos egyedi rendelkezéseket. Teljes jogú 
kamarai tagság szükséges.  
LU:(A legnagyobb kedvezményes elbánásra is tekintettel):  EGT- vagy svájci állampolgárság és 
tartózkodási hely (kereskedelmi jelenlét) szükséges. Külf öldi állampolgárok esetében az ügyvédi 
kamara tanácsa a viszonosság elve alapján eltekinthet az állampolgárságra vonatkozó 
követelménytől.  
LV:(A legnagyobb kedvezményes elbánásra is tekintettel) : EGT - vagy svájci állampolgárság szükséges. 
Külföldi országok  ügyvédei csak kétoldalú kölcsönös jogsegélyegyezmények alapján járhatnak el a 
bíróságon ügyvédként.  
Az európai uniós vagy külföldi ügyvédek esetében a tevékenység különleges követelményekhez 
kötött. Például a büntetőügyekre vonatkozó bírósági eljárásokba n való részvétel kizárólag az esküt 
tett ügyvédek lettországi kollégiumának valamely ügyvédjével társulva lehetséges.  
MT: EGT -állampolgárság vagy svájci állampolgárság, valamint tartózkodási hely (kereskedelmi 
jelenlét) szükséges.  
NL: Kizárólag a holland nyilvántartásba helyi engedéllyel rendelkező, bejegyzett jogászok 
használhatják az „advocate” titulust. A (nyilvántartásban nem szereplő) külföldi jogászoknak az 
„advocate” teljes kifejezés helyett a hazai joghatóságuk szakmai szervezetét kell megemlíteniü k a 
hollandiai szakmai tevékenységük során.  
PT (a Legnagyobb kedvezményes elbánásra is tekintettel): előírás a tartózkodási hely (kereskedelmi 
jelenlét). A bíróság előtti képviselet esetében teljes körű ügyvédi kamarai tagság szükséges. Azok a 
külföldiek,  akik Portugáliában bármely jogi kar által kiállított oklevéllel rendelkeznek, a portugál 
állampolgárokra vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett regisztrálhatnak a portugál 
ügyvédi kamaránál (Ordem dos Advogados), amennyiben országuk a portugál állampolgárok számára 
kölcsönösen méltányos elbánást biztosít.  
 
599 
 Más külföldiek, akik valamely portugál jogi kar által elismert jogi diplomával rendelkeznek, 
bejegyeztethetik magukat az ügyvédi kamara tagjaként, feltéve, hogy részt vesznek az előírt 
képzésb en, és letették a záró értékelő és felvételi vizsgát. Portugáliában csak azok az ügyvédi irodák 
folytathatnak tevékenységet, amelyek részvényei kizárólag a portugál ügyvédi kamarába felvett 
ügyvédek tulajdonában állnak.  
RO: Külföldi ügyvéd nem terjeszthet  elő szóbeli vagy írásbeli következtetéseket bíróság vagy más 
igazságügyi testület előtt, kivéve a nemzetközi választottbírósági eljárásokat.  
SE: (a Legnagyobb kedvezményes elbánás) vonatkozásában EGT -állampolgárság vagy svájci 
állampolgárság szükséges a teljes körű ügyvédi kamarai tagság és az „advokat” cím használata 
esetében. A Svéd Ügyvédi Kamara igazgatótanácsa mentességeket ítélhet oda. A sv éd jog 
gyakorlásához kamarai tagság nem szükséges.  
A megkülönböztetésmentes jogi formára vonatkozó követelményekkel kapcsolatos uniós fenntartás 
sérelme nélkül a Svéd Ügyvédi Kamara tagjait senki más nem alkalmazhatja a kamarai tagokon, 
illetve a valamely  tag ügyében eljáró vállalkozásokon kívül. Mindazonáltal kamarai tagot alkalmazhat 
olyan külföldi vállalkozás, amely ügyvédi tevékenységet folytat, feltéve, hogy az adott vállalkozás 
székhelye az EGT vagy a Svájci Államszövetség területén található. A Svéd  Ügyvédi Kamara tagjait 
nem uniós ügyvédi iroda is alkalmazhatja, ha a Svéd Ügyvédi Kamara igazgatótanácsa e célból 
mentességet ítélt oda.  
A vállalkozás vagy személyegyesítő társaság formájában dolgozó kamarai tagok célja kizárólag az 
ügyvédi tevékenység folytatása lehet, az üzleti tevékenységük semmi másra nem terjedhet ki. A más 
ügyvédi vállalkozásokkal való együttműködés megengedett, de a külföldi vállalkozásokkal való 
együttműködéshez a Svéd Ügyvédi Kamara igazgatótanácsának engedélye szükséges. Kizáró lag 
kamarai tag folytathat közvetve vagy közvetlenül vagy vállalkozáson keresztül ügyvédi 
tevékenységet, rendelkezhet részesedéssel valamely vállalkozásban, illetve tartozhat egy 
személyegyesítő társasághoz. Kizárólag kamarai tag lehet igazgatótanácsi tag,  helyettes tag, 
helyettes ügyvezető igazgató, vagy a vállalkozás vagy személyegyesítő társaság aláírásra jogosult 
személye vagy titkára.  
SI: (a Legnagyobb kedvezményes elbánás vonatkozásában) A díjfizetés ellenében biztosított bíróság 
előtti képviselet a Szlovén Köztársaságban való kereskedelmi jelenléthez kötött. Az a külföldi ügyvéd, 
aki jogosult a hazai joghatósággal kapcsolatos jogi szolgáltatást nyújtani, e jogi szolgáltatásokat az 
ügyvédekről szóló törvény 34a. cikkében foglalt feltételek alapján nyú jthatja, amennyiben a 
tényleges viszonosság elve teljesül.  
A jogi formával kapcsolatos megkülönböztetésmentességi követelményekre vonatkozó uniós 
fenntartás sérelme nélkül a Szlovén Ügyvédi Kamara által kinevezett ügyvédek kereskedelmi 
jelenléte az egyéni  vállalkozásra, a korlátolt felelősségű ügyvédi irodára (munkaközösségre) vagy a 
korlátlan felelősségű ügyvédi irodára (munkaközösségre) korlátozódik. Az ügyvédi iroda 
tevékenysége a joggyakorlat folytatására korlátozódik. Ügyvédi munkaközösségekbe kizáról ag 
ügyvédek tartozhatnak.  
SK: (a Legnagyobb kedvezményes elbánás vonatkozásában) EGT -beli állampolgárság és tartózkodási 
hely (kereskedelmi jelenlét) szükséges a hazai joghatósággal kapcsolatos jogi szolgáltatások 
nyújtásához, beleértve a bíróságok előtti  képviseletet. A nem uniós ügyvédek esetében tényleges 
viszonosságra van szükség.  
Intézkedések:  
 
600 
 EU: Az EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2017/1001 rendelete (2017. június 14.) az európai 
uniós védjegyről, 120. cikk; A TANÁCS 6/2002/EK RENDELETE (2001. d ecember 12.) a közösségi 
formatervezési mintáról, 78. cikk.  
AT: Rechtsanwaltsordnung (ügyvédi törvény) – RAO, RGBl. 96/1868. sz. trv., 1. és 21c. cikk.  
BE: Belga igazságügyi törvénykönyv (428 –508. cikk); 1970. augusztus 24 -i királyi rendelet.  
BG: Az ügyv édekről szóló törvény; A közvetítésről szóló törvény; és a közjegyzőkről és a közjegyzői 
tevékenységről szóló törvény.  
CY: Az ügyvédekről szóló törvény (2. fejezet), módosítva.  
CZ: A jogi szakmáról szóló 85/1996 Coll. törvény.  
DE: § 59e, § 59f, § 206 Bundesrechtsanwaltsordnung (BRAO; A szövetségi ügyvédekről szóló törvény);  
Gesetz über die Tätigkeit europäischer Rechtsanwälte in Deutschland (EuRAG); és 
Rechtsdienstleistungsgesetz (RDG), 10. §.  
DK: Retsplejeloven (az igazságszolg áltatásról szóló törvény) 12. és 13. fejezet (2018. november 14 -i 
1284. sz. egységes szerkezetbe foglalt törvény).  
EE: Advokatuuriseadus (az ügyvédi kamarai egyesületről szóló törvény); Tsiviilkohtumenetluse 
seadustik (Polgári eljárásjogi törvénykönyv); h alduskohtumenetluse seadustik (Közigazgatási bírósági 
eljárásról szóló törvénykönyv); kriminaalmenetluse seadustik (Büntetőeljárási törvénykönyv); és 
väärteomenetluse seadustik (Szabálysértési eljárásjogi törvénykönyv).  
EL: 4194/2013. sz. új ügyvédi kódex .  
ES: Estatuto General de la Abogacía Española, aprobado por Real Decreto 658/2001, 13.1ª. cikk.  
FI: Laki asianajajista (ügyvédi törvény)(496/1958), 1. és 3. o.; és Oikeudenkäymiskaari (4/1734) 
(bírósági eljárási törvénykönyv).  
FR: 1971. december 31 -i 71-1130. sz. trv., az 1990. december 31 -i 90 -1259. sz. trv., az 1991. 
december 27 -i 91-1197. sz. rendelet és az 1817. szeptember 10 -i módosított rendelet.  
HR: A jogi szakmáról szóló törvény (OG 9/94, 117/08, 75/09, 18/11).  
HU: A 2017. évi LXXVIII. törvény az ügyvédi tevékenységről.  
LT: A Litván Köztársaság ügyvédi kamaráról szóló, 2004. március 18 -i IX-2066. sz. törvénye (legutóbb 
a 2017. december 12 -i XIII -571. sz. törvénnyel módosítva).  
LU: Az ügyvédi szakmáról szóló 1991. augusztus 10 -i törvényt módosí tó, 2011.december 16 -i törvény.  
LV: A büntetőeljárásról szóló törvény 79. szakasza; és a Lett Köztársaság érdekképviseletről szóló 
törvényének 4. szakasza.  
MT: Polgári eljárásjogi és szervezeti törvénykönyv (12. fejezet).  
NL: Advocatenwet (az ügyvédekrő l szóló törvény).  
 
601 
 PT: 145/2015. sz. törvény, 9 set., alterada p/ Lei 23/2020, 6 jul. (art.º 194 substituído p/ art.º 201.º; e 
art.º 203.º substituído p/ art.º 213.º).   
A portugál kamarai alapszabály (Estatuto da Ordem dos Advogados) és a 229/2004. sz. törvényerejű 
rendelet 5., 7 –9. cikke;  
a 88/2003. sz. törvényerejű rendelet 77. és 102. cikke;  
A „solicitador” kamarai alapszabálya (Estatuto da Câmara dos Solicitadores),  módosította a 
49/2004. sz. és a 154/2015. sz. törvény 14. cikke; a 14/2006. sz. törvény és a 226/2008. sz. 
törvényerejű rendelet, amelyet a 2013. június 26 -i 41/2013. sz. törvény módosított;  
78/2001. sz. törvény, 31. és 4. cikk, melyet  a 2013. július 31 -i 54/2013. sz. törvény módosított;  
A családi és munkaügyi közvetítésről szóló rendelet (282/2010. sz. rendelet), módosította az 
augusztus 19 -i 283/2018. sz. rendelet;  
A büntetőügyekben folytatott közvetítésről szóló 21/2007. sz. törvény 12. cikke;  
22/2013. sz. törvény, 26 fev., alterada p/ Lei 17/2017, 16 maio, alterada pelo Decreto -Lei 52/2019, 
17 abril.  
RO: Az ügyvédekről szóló törvény;  
A közvetítésről szóló törvény; valamint  
A közjegyzőkről és a közjegyzői tevékenységről szóló törvény.  
SE: Rättegångsbalken (a svéd bírósági eljárási törvénykönyv) (1942:740); és a Svéd Ügyvédi Kamara 
2008. augusztus 29 -i magatartási kódexe.  
SI: Zakon o odvetništvu (Neuradno prečiščeno besedilo -ZOdv -NPB2 Državnega Zbora RS z dne 
21.5.2009 (az ügyvédekről szóló t örvény) (a szlovén parlament által 2009. május 21 -én készített nem 
hivatalos egységes szerkezetbe foglalt szöveg).  
SK: Az érdekképviseletről szóló 586/2003. sz. törvény 2. és 12. cikke.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatko zásában:  
PL: A külföldi jogászok kizárólag bejegyzett partnerség, korlátozott partnerség vagy zártkörűen 
működő részvénytársaság formájában telepedhetnek le.  
Intézkedések:  
PL: A külföldi jogászok által a Lengyel Köztársaságban nyújtott jogi segítségről s zóló 2002. július 5 -i 
törvény 19. cikke.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás vonatkozásában  
IE, IT: Lakóhely (kereskedelmi jelenlét) szükséges az ír hazai joghatósággal kapcsolatos jogi 
szolgáltatások nyújtásához, beleértve a bírós ág előtti képviseletet.  
Intézkedések:  
 
602 
 IE: Solicitors Acts 1954 -2011.  
IT: A jogi szakmáról szóló 1578/1933. sz. királyi törvényerejű rendelet 17. cikke.  
(b) Szabadalmi ügyvivő, iparjogvédelmi ügyvivő, szellemi tulajdonjogokkal foglalkozó ügyvéd (CPC 
879, 861, 8613 része)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
BG és CY: EGT -állampolgárság vagy svájci állampolgárság szükséges a szabadalmi ügyvivői 
szolgáltatások nyújtásához. CY: a tevékenység tartózkodási helyhez kötött.  
DE: Kizárólag németországi képzettséggel rendelkező szabadalmi ügyvivők vehetők fel az ügyvédi 
kamarába és nyújthatnak a belföldi jogra vonatkozó szabadalmi ügyvivői szolgáltatásokat. A külföldi 
szabadalmi ügyvivők nyújthatnak külföldi jogot érintő jogi szolgáltatásokat, ha igazolják 
szaktudásukat; a jogi szolgáltatások nyújtása Németországban bejegyzéshez kötött. A külföldi (kivéve 
az EGT -beli és svájci minősítést) szabadalmi ügyvivők nem alapíthatnak céget a nemzeti szabadalmi 
ügyvivőkkel együtt.  
A külföldi (kivéve az EGT -beli és svájci) szabadalmi ügyvivők kereskedelmi jelenléte kizárólag 
Patentanwalts -GmbH vagy Patentanwalt -AG formát ölthet, és csak kisebbségi részesedésre tehetnek 
szert.  
EE: észt vagy uniós állampolgárság, valamint állandó lakóhely szükséges a szabadalmi ügyvivői 
szolgáltatások nyújtásához.  
IT és PT: EGT -állampolgárság szükséges az ipari tulajdonjogokért felelős ügynöki szolgáltatások 
nyújtásához.  
FR: Az ipari tulajdonjogokért felelős ügynöki szolgáltatások jegyzékébe való felvételhez EGT -ben való 
letelepedés vagy EGT -beli tartózkodási hely szükséges. A természetes személyek esetében EGT -
állampolgárságra van szükség. A Nemzeti Szellemitulajdon -jogi Hivatal előtt i képviselethez EGT -beli 
letelepedés szükséges. A szolgáltatásnyújtás kizárólag az SCP -n (société civile professionnelle), a SEL -
en (société d’exercice libéral) vagy bármely más jogi formán keresztül történhet, bizonyos feltételek 
mellett. A jogi formától függetlenül a részesedések és a szavazati jogok több mint a felének EGT -beli 
szakemberek tulajdonában kell állnia. Az ügyvédi irodák jogosultak lehetnek ipari tulajdonjogokért 
felelős ügynöki szolgáltatások nyújtására (lásd a jogi szolgáltatásokra vonatkoz ó fenntartást).  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
FI és HU: EGT -állampolgárság szükséges a szabadalmi ügyvivői szolgáltatások nyújtásához.  
SI: A lajstromozott jogok (szabadalmak, védjegyek, formatervezésiminta -oltalom) 
jogosultjának/kérelmezőjének Szlovéniában kell letelepednie. Az eljárás, értesítés stb. szolgáltatások 
nyújtását Szlovéniában bejegyzett szabadalmi ügyvivő vagy a védjegy és formatervezésiminta -
ügynök végezheti el.  
Intézkedések:  
BG: A szellemi tul ajdonról szóló, a képviselőkre vonatkozó rendelet 4. cikke.  
 
603 
 CY: Az ügyvédekről szóló törvény (2. fejezet), módosítva.  
DE: Patentanwaltsordnung (PAO).  
EE: Patendivoliniku seadus (a szabadalmi ügyvivőkről szóló törvény) § 2, § 14.  
ES: Ley 11/1986, de 20 de marzo, de Patentes de Invención y Modelos de utilidad, 155 –157. cikk.  
FI: Tavaramerkkilaki (védjegyekről szóló törvény) (7/1964);  
Laki auktorisoiduista teollisoikeusasiamiehistä (Az ipari tulajdonjogokért felelős engedélyezett 
ügyvédekről szóló törvény) (22/2014); valamint  
Laki kasvinjalostajanoikeudesta (a növénynemesítői jogról szóló törvény) 1279/2009; és 
Mallioikeuslaki (a lajst romozott formatervezési mintákról szóló törvény) 221/1971.  
FR: Code de la propriété intellectuelle  
HU: 1995. évi XXXII. törvény a szabadalmi ügyvivőkről.  
PT: 15/95. sz. törvényerejű rendelet, amelyet a 17/2010 sz. törvény, az 1200/2010. sz. rendelet 5. 
cikke és a 239/2013. sz. rendelet módosított; és 9/2009. sz. törvény.  
SI: Zakon o industrijski lastnini (az ipari tulajdonról szóló törvény), Uradni list RS, št. 51/06 – uradno 
prečiščeno besedilo in 100/13 (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Lapja, 51/06. sz . – egységes 
szerkezetbe foglalt szöveg és 100/13. sz.).  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
IE: A letelepedéshez legalább a vállalat igazgatóinak,  partnereinek, vezetőinek vagy alkalmazottainak 
egyikét ügyvivőként vagy szellemi tulajdonjogokért felelős ügyvédként kell bejegyezni Írországban. A 
határokon átnyúló szolgáltatásnyújtáshoz EGT -állampolgárság és kereskedelmi jelenlét szükséges, 
valamint az  üzlet elsődleges székhelyét egy EGT tagállamba kell helyezni, a képesítést pedig valamely 
EGT-tagállam joga szerint kell megszerezni.  
Intézkedések:  
IE: A védjegyekről szóló 1996. évi módosított törvény 85. és 86. szakasza;  
A védjegyekről szóló 1996. év i módosított szabályok 51., 51A. és 51B. szabálya; A védjegyekről szóló 
1992. évi módosított törvény 106. és 107. szakasza; és a 2015. évi szabadalmi ügyvivőkről szóló 
szabályok S.I. nyilvántartásának 580. szakasza.  
(c) Számviteli és könyvviteli szolgálta tások (a CPC 8621 a könyvvizsgálói szolgáltatások 
kivételével, 86213, 86219, 86220)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
AT: Az országuk joga szerint k épesített külföldi számviteli szakemberek, könyvelők osztrák 
vállalatban szerezhető tőkerészesedése és szavazati joga nem haladhatja meg a 25 % -ot. A 
szolgáltatónak irodával vagy hivatalos székhellyel kell rendelkeznie az EGT -ben (CPC 862).  
 
604 
 FR: A tevékeny ség letelepedéshez vagy tartózkodási helyhez kötött. Szolgáltatásnyújtás az SNC 
(Société en nom collectif) és SCS (Société en commandite simple) kivételével bármilyen társasági 
forma révén. Különleges feltételek alkalmazandók az SEL (sociétés d’exercice li béral), az AGC 
(Association de gestion et comptabilité) és az SPE (Société pluri -professionnelle d’exercice) 
esetében. (CPC 86213, 86219, 86220).  
IT: Állandó lakóhely vagy üzleti székhely szükséges a szakmai nyilvántartásba való felvételhez, ami a 
könyvvi zsgálati vagy adótanácsadási szolgáltatások nyújtásának feltétele (CPC 86213, 86219, 86220).  
PT: (A Legnagyobb kedvezményes elbánásra is tekintettel): Állandó lakóhely vagy üzleti székhely 
szükséges az okleveles könyvvizsgálói kamara (Ordem dos Contabilis tas Certificados) által a szakmai 
nyilvántartásba való felvételhez, amely a számviteli szolgáltatások nyújtásához szükséges, feltéve, 
hogy a portugál állampolgárok számára kölcsönösen méltányos elbánást biztosít.  
Intézkedések:  
AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (A könyvelői és könyvvizsgálói szakmáról szóló törvény, BGBl.  
I. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4; valamint  
Bilanzbuchhaltungsgesetz (BibuG), BGBL. I. 191/2013, §§ 7, 11, 28.  
FR: 1945. szeptember 19 -i 45-2138. sz. rendelet.  
IT: 139/2005. sz. törvényerejű rendelet; és 248/2006. sz. törvény.  
PT: 452/99. sz. törvényerejű rendelet, amelyet a szeptember 7 -i 139/2015. sz. törvény módosított.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutá s és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás vonatkozásában:  
CY: A tevékenységet csak természetes személy végezheti. Ehhez engedély szükséges, amely a 
gazdasági szükségesség vizsgálatától függ. Fő kritériumok: a foglalkoztatás helyzete a z alágazatban. A 
természetes személyek szakmai társulása (személyegyesítő társaság) megengedett.  
Intézkedések:  
CY: A könyvvizsgálókról szóló 2017. évi törvény (53(I)/2017. sz. törvény).  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonat kozásában:  
SI: A számviteli és könyvelési szolgáltatások nyújtásához az Európai Unió területén belüli 
letelepedésre van szükség (CPC 86213, 86219, 86220).  
Intézkedések:  
SI: A belső piaci szolgáltatásokról szóló törvény, Hivatalos Közlöny RS, 21/10.  
(d)  Könyvvizsgálói (audit) szolgáltatások (CPC – 86211, 86212, amelyek nem számviteli és 
könyvviteli szolgáltatások)  
 
605 
 A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás és Határokon 
átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti elbá nás, Legnagyobb kedvezményes elbánás 
vonatkozásában:  
EU: Jog szerinti könyvvizsgálói szolgáltatások nyújtásához az Európai Unió valamely tagállamának 
illetékes hatóságai által kiadott jóváhagyás szükséges, akik a viszonosság alapján elismerhetik Nagy -
Britannia és Észak -Írország Egyesült Királysága -beli vagy bármely harmadik országbeli állampolgár 
könyvvizsgáló képesítésének egyenértékűségét (CPC 8621).  
Intézkedések:  
EU: Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatároz ott 
típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi 
kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 
módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irá nyelv hatályon kívül helyezéséről; 
az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról szóló 2006/43/EK 
irányelv módosításáról.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:  
BG: A jogi formával kapcsolatban m egkülönböztetésmentességi követelmények lehetnek érvényben.  
Intézkedések:  
BG: A független pénzügyi ellenőrzésről szóló törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét v onatkozásában:  
AT: Az országuk joga szerint képesített külföldi könyvvizsgálók osztrák vállalatban szerezhető 
tőkerészesedése és szavazati joga nem haladhatja meg a 25 % -ot. A szolgáltatónak irodával vagy 
hivatalos székhellyel kell rendelkeznie az EGT -ben.  
Intézkedések:  
AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (A könyvelői és könyvvizsgálói szakmáról szóló törvény, BGBl.  
I. 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 (1) 4.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi 
jelenlét vonatkozásában:  
DK: Jog szerinti könyvvizsgálati szolgáltatások nyújtásához Dánia által kiadott könyvvizsgálói 
jóváhagyás szükséges. A jóváhagyáshoz az EGT valamely tagállamában való letelepedés szükséges. 
Az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti kön yvvizsgálatáról szóló, 2006. 
május 17 -i 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet végrehajtó rendelettel összhangban 
engedéllyel nem rendelkező könyvvizsgálóknál és könyvvizsgáló társaságokban szerzett szavazati 
jogok a kötelező könyvvizsgálatról  szóló Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján nem 
haladhatják meg a 10 százalékot.  
FR: (Legnagyobb kedvezményes elbánás vonatkozásában) Kötelező könyvvizsgálat esetében: a 
tevékenység letelepedéshez vagy tartózkodási helyhez kötött. Brit á llampolgárok a viszonosság 
 
606 
 alapján nyújthatnak törvényes könyvvizsgálói szolgáltatásokat Franciaországban. Szolgáltatásnyújtás 
bármely vállalat révén, kivéve azon vállalatokat, amelyekben a partnereket kereskedőnek 
(„commerçants”) tekintik, például SNC (So ciété en nom collectif) és SCS (Société en commandite 
simple).  
PL: Könyvvizsgálati szolgáltatások nyújtásához Európai Unión belüli letelepedésre van szükség.  
A jogi formai követelmények vannak érvényben.  
Intézkedések:  
DK: Revisorloven (az engedéllyel re ndelkező könyvvizsgálókról és könyvvizsgáló társaságokról szóló, 
2018. november 20 -i 1287. dán törvény).  
FR: Code de commerce  
PL: A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókról, a könyvvizsgáló vállalkozásokról és az 
állami felügyeletről szóló 2017.  május 11 -i törvény – 2017. évi Jogi Közlöny, 1089. tétel.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
CY: A tevékenységet csak természetes sze mély végezheti. Ehhez engedély szükséges, amely a 
gazdasági szükségesség vizsgálatától függ. Fő kritériumok: a foglalkoztatás helyzete az alágazatban. A 
természetes személyek szakmai társulása (személyegyesítő társaság) megengedett.  
SK: A Szlovák Köztársa ságban kizárólag olyan vállalkozás végezhet könyvvizsgálói tevékenységet, 
amely tőkerészesedésének vagy szavazati jogának legalább 60 százaléka szlovák állampolgárok vagy 
valamely tagállam állampolgárai számára van fenntartva.  
Intézkedések:  
CY: A könyvvi zsgálókról szóló 2017. évi törvény (53(I)/2017. sz. törvény).  
SK: 423/2015. sz. törvény a kötelező könyvvizsgálatról.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti 
elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásába n:  
DE: A könyvvizsgáló társaságok („Wirtschaftsprüfungsgesellschaften”) csak az EGT -n belül 
elfogadható jogi formákat ölthetnek. Az általános partnerségek és korlátozott kereskedelmi 
partnerségek „Wirtschaftsprüfungsgesellschaften” -ként ismerhetők el, ha vagyonkezelői 
tevékenységeik alapján kereskedő partnerségként szerepelnek a cégnyilvántartásban, a WPO 27. 
cikke. Ugyanakkor a WPO 134. cikkével összhangban bejegyzett harmadik országbeli könyvvizsgálók 
elvégezhetik az éves pénzügyi kimutatások jogszabályb an előírt éves könyvvizsgálatát vagy egy 
vállalat Unión kívüli székhelye számára biztosíthatják egy olyan vállalat összevont pénzügyi 
beszámolóját, amelyek átruházható értékpapírjaival szabályozott piacon kereskednek.  
Intézkedések:  
DE: Handelsgesetzbuch ( HGB; kereskedelmi törvénykönyv);  
 
607 
 Gesetz über eine Berufsordnung der Wirtschaftsprüfer (Wirtschaftsprüferordnung - WPO; A 
könyvvizsgálókról szóló törvény).  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Nemzet i elbánás vonatkozásában:  
ES: jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló csak valamely tagállam állampolgára lehet. Ez a 
fenntartás nem alkalmazandó a spanyol szabályozott piacon jegyzett nem uniós társaságok 
ellenőrzésére.  
Intézkedések:  
ES: Ley 22/2015, de 20 de julio, de Auditoría de Cuentas (a könyvvizsgálatról szóló új törvény: 
22/2015. számú törvény a könyvvizsgálói szolgáltatásokról).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
EE: A jogi formai követ elmények vannak érvényben. A könyvvizsgáló társaság részesedései által 
képviselt szavazatok többségével vagy könyvvizsgáló társaságok, vagy valamely EGT -tagállam 
illetékes hatóságának felügyelete alá tartozó hites könyvvizsgálók rendelkeznek, akik képesíté süket 
valamely EGT -tagállamban szerezték. Jog szerinti előírás, hogy a könyvvizsgáló céget képviselő 
személyek legalább háromnegyedének valamely EGT -tagállamban kell megszereznie képesítését.  
Intézkedések:  
EE: Könyvvizsgálói tevékenységekről szóló törvén y (Audiitortegevuse seadus) § 76 –77. 
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás és Határokon 
átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
SI: Előírás a kereskedelmi jelenlét. Harmadik országbeli kö nyvvizsgáló szervezet csak akkor 
rendelkezhet részesedéssel vagy hozhat létre személyegyesítő társaságot szlovén könyvvizsgáló 
társaságokban, ha a harmadik országbeli könyvvizsgáló szervezet létrehozása szerinti ország joga 
szerint a szlovén könyvvizsgáló társaságok is rendelkezhetnek részesedéssel vagy hozhatnak létre 
személyegyesítő társaságot valamely könyvvizsgáló szervezetben az adott országban (viszonossági 
követelmény).  
Intézkedések:  
SI: A könyvvizsgálatról szóló 65/2008. sz. törvény, a Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye 
(legutóbb módosítva: 84/18); és a vállalatokról szóló 42/2006. sz. törvény (ZGD -1), a Szlovén 
Köztársaság Hivatalos Közlönye (legutóbb módosítva: 22/19 - ZPosS).  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét v onatkozásában:  
BE: Belgiumban a könyvvizsgáló cégnek olyan bejegyzett székhellyel kell rendelkeznie, ahol szakmai 
tevékenységét folytatja és ahol az okmányait, dokumentumait és levelezését tárolják, és a 
létesítmény legalább egy tisztségviselőjének vagy igazgatójának könyv vizsgálónak kell lennie.  
FI: Egy finn korlátolt felelősségű társaság vagy a könyvvizsgálat elvégzésére kötelezett társaságok 
legalább egy könyvvizsgálójának EGT -lakóhellyel kell rendelkeznie. A könyvvizsgálónak helyben 
 
608 
 kibocsátott engedéllyel rendelkező k önyvvizsgálónak vagy helyben kibocsátott engedéllyel 
rendelkező könyvvizsgáló társaságnak kell lennie.  
HR: Könyvvizsgálati szolgáltatást csak a Horvátországban letelepedett jogi személyek vagy 
Horvátországban állandó lakóhellyel rendelkező természetes sze mélyek nyújthatnak.  
IT: A természetes személyek általi könyvvizsgálati szolgáltatásnyújtás tartózkodási helyhez kötött.  
LT: A könyvvizsgálati szolgáltatások nyújtásának feltétele a EGT -ben való letelepedés.  
SE: Kizárólag a Svédországban engedéllyel rend elkező könyvvizsgálók és bejegyzett könyvvizsgáló 
vállalkozások végezhetnek törvényes könyvvizsgálói szolgáltatást. A tevékenység EGT -beli 
tartózkodási helyhez kötött. Az „elismert könyvvizsgáló” és a „felhatalmazott könyvvizsgáló” címeket 
csak a Svédorszá gban elismert és felhatalmazott könyvvizsgálók használhatják. A szövetkezeti 
gazdasági társaságok és bizonyos, egyéb vállalkozások könyvvizsgálói, akik nem engedéllyel 
rendelkező vagy felhatalmazott könyvvizsgálók, állandó lakóhellyel kell, hogy rendelkezz enek az EGT -
n belül, kivéve, ha a kormány vagy a kormány által kijelölt kormányzati hatóság az adott esetben 
másként nem dönt.  
Intézkedések:  
BE: 1953. július 22 -i törvény könyvvizsgálók intézményének létrehozásáról és a könyvvizsgálói 
szakmai állami felü gyeletének megszervezéséről, konszolidáció 2007. április 30 -án.  
(A könyvvizsgálókról szóló törvény).  
FI: Tilintarkastuslaki (a könyvvizsgálatról szóló törvény) (459/2007), Helyben kibocsátott engedéllyel 
rendelkező könyvvizsgálók alkalmazását előíró ágaz ati jogszabályok.  
HR: A könyvvizsgálatról szóló törvény (OG 146/05, 139/08, 144/12), 3. cikk.  
IT: Az 58/1998. sz. törvényerejű rendelet 155., 158. és 161. cikke;  
99/1998. sz. köztársasági elnöki rendelet; és a 39/2010. sz. törvényerejű rendelet 2. cikke .  
LT: A könyvvizsgálatról szóló, 1999. június 15 -i VIII -1227. sz. törvény (2008. július 3 -i X1676. sz. új 
változat).  
SE: Revisorslagen (a könyvvizsgálókról szóló törvény) (2001:883);  
Revisionslag (a könyvvizsgálatról szóló törvény) (1999:1079);  
Aktieb olagslagen (társasági törvény) (2005:551);  
Lag om ekonomiska föreningar (a szövetkezeti gazdasági társaságokról szóló törvény) (2018:672); 
valamint  
Az engedéllyel rendelkező könyvvizsgálók alkalmazási követelményeit megállapító egyéb 
rendelkezések.  
(e) Adótanácsadási szolgáltatások  (CPC 863, az adóügyekkel kapcsolatos jogi tanácsadási és 
jogi képviseleti szolgáltatások kivételével)  
 
609 
 A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét  vonatkozásában:  
AT: Az országuk joga szerint képesített külföldi adótanácsadók osztrák vállalatban szerezhető 
tőkerészesedése és szavazati joga nem haladhatja meg a 25 % -ot. A szolgáltatónak irodával vagy 
hivatalos székhellyel kell rendelkeznie az EGT -ben.  
Intézkedések:  
AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (A könyvelői és könyvvizsgálói szakmáról szóló törvény, BGBl.  
58/1999), § 12, § 65, § 67 és § 68 (1) 4.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi 
jelenlét vonatkozásában:  
FR: A tevékenység letelepedéshez vagy tartózkodási helyhez kötött. Szolgáltatásnyújtás az SNC 
(Société en nom collectif) és SCS (Société en commandite simple) kivételével bármilyen társasági 
forma révén. Különleges feltételek alkalmazandók az SEL (sociétés d’exercice libéral), az AGC 
(Association de gestion et comptabilité) és az SPE (Société pluri -professionnelle d’exercice) 
eseté ben.  
Intézkedések:  
FR: 1945. szeptember 19 -i 45-2138. sz. rendelet.  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
BG: Adótanácsadók esetében feltétel valamely tagállam álla mpolgársága.  
Intézkedések:  
BG: Számviteli törvény;  
A független pénzügyi ellenőrzésről szóló törvény; A természetes személyek jövedelemadójáról szóló 
törvény; és A társasági adóról szóló törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbá nás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
CY: A tevékenységet csak természetes személy végezheti. Ehhez engedély szükséges, amely a 
gazdasági szükségesség vizsgálatától függ. Fő kritériumok: a foglalkoztatás helyzete az alágazatban. A 
természetes személyek szakmai társulása (személyegyesítő társaság ) megengedett.  
Intézkedések:  
CY: A könyvvizsgálókról szóló 2017. évi törvény (53(I)/2017. sz. törvény).  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
HU: Az adótanácsadási szolgáltatások nyújtása – amennyiben azokat Magy arország területén jelen 
lévő természetes személy végzi – EGT-beli tartózkodási helyhez kötött.  
 
610 
 IT: Tartózkodási helyhez kötött.  
Intézkedések:  
HU: 2003. évi XCII. törvény az adózás rendjéről; valamint  
26/2008. (VIII.30.) PM rendelet az adótanácsadói te vékenység végzésére jogosító engedélyek 
kiadásáról és nyilvántartásba vételéről.  
IT: 139/2005. sz. törvényerejű rendelet; és 248/2006. sz. törvény.  
(f) Építészeti és településtervezési szolgáltatások, mérnöki szolgáltatások és integrált mérnöki 
szolgálta tások (CPC 8671, 8672, 8673, 8674)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:  
FR: Franciaországban az építészek csak az alábbi jogi formák valamelyikében nyújthatnak építészeti 
szolgáltatásokat (megkülönböztetésmentes alapon): SA et SARL  (sociétés anonymes, à responsabilité 
limitée), EUgRL (Entreprise unipersonnelle à responsabilité limitée), SCP (en commandite par 
actions), SCOP (Société coopérative et participative), SELARL (société d'exercice libéral à 
responsabilité limitée), SELAFA ( société d'exercice libéral à forme anonyme), SELAS (société 
d'exercice libéral par actions simplifiée) vagy SAS (Société par actions simplifiée), illetve egyéni 
vállalkozóként vagy építészeti vállalatban partnerként (CPC 8671).  
Intézkedések:  
FR: Loi 90 -1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales; Décret 95 -129 du 
2 février 1995 relatif à l'exercice en commun de la profession d'architecte sous forme de société en 
participation;  
 Décret 92 -619 du 6 juillet 1992 rela tif à l'exercice en commun de la profession d'architecte sous 
forme de société d'exercice libéral à responsabilité limitée SELARL, société d'exercice libéral à forme 
anonyme SELAFA, société d'exercice libéral en commandite par actions SELCA; és Loi 77 -2 du  3 janvier 
1977.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
BG: Természetes személyek által nyújtott építészeti, településtervezési szolgáltat ások és mérnöki 
szolgáltatások nyújtásához EGT -tagállamban vagy a Svájci Államszövetség területén kell tartózkodási 
hellyel rendelkezni.  
Intézkedések:  
BG: Területfejlesztési törvény;  
Az építőipari kamaráról szóló törvény; valamint  
Építészi és Mérnöki Kamarák a projektfejlesztés tervezéséről szóló törvényben.  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
 
611 
 HR: A külföldi építész, mérnök vagy településter vező által készített tervet vagy projektet a horvát 
jognak való megfelelés tekintetében el kell ismertetni egy Horvátországban erre engedéllyel 
rendelkező természetes vagy jogi személy által (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).  
Intézkedések:  
HR: A területrendezé s és építés területén végzett tevékenységekről szóló törvény (OG 118/18, 
110/19)  
A területrendezésről szóló törvény (OG 153/13, 39/19).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti el bánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
CY: Állampolgárság és tartózkodási hely szükséges az építészeti és településtervezési szolgáltatások, 
mérnöki szolgáltatások és integrált mérnöki szolgáltatások nyújtásához (CPC 8671, 8672, 8673, 
8674).  
Intézkedések:   
CY: 41/1962. sz. módosított törvény; 224/1990. sz. módosított törvény; és 29(l)/2001. sz. módosított 
törvény.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
CZ: EGT -n belüli tartózkodási helyre van szükség.  
HU: A követke ző szolgáltatások nyújtása – amennyiben azokat Magyarország területén jelen lévő 
természetes személy végzi – EGT-beli tartózkodási helyhez kötött: építészeti szolgáltatások, mérnöki 
szolgáltatások (kizárólag egyetemi oklevéllel rendelkező gyakornokok eseté ben alkalmazandó), 
integrált mérnöki szolgáltatások és tájrendezési szolgáltatások (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).  
IT: Olaszországi állandó lakóhely vagy üzleti székhely/üzleti cím szükséges a szakmai nyilvántartásba 
való felvételhez, ami az építészeti és m érnöki szolgáltatások nyújtásának feltétele (CPC 8671, 8672, 
8673, 8674).  
SK: EGT -beli állandó lakóhely szükséges a szakmai kamarai nyilvántartásba való felvételhez, ami az 
építészeti és mérnöki szolgáltatások nyújtásának feltétele (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).  
Intézkedések:  
CZ: 360/1992. sz. Coll. törvény az építőiparban dolgozó engedélyezett építészek, engedélyezett 
tervező - és szakértő mérnökök és technikusok szakmájának gyakorlásáról.  
HU: 1996. évi LVIII. törvény a tervező - és szakértő mérnökök, val amint építészek szakmai kamaráiról.  
IT: Az építészi és mérnöki szakmáról szóló 2537/1925. sz. királyi törvényerejű rendelet;  
1395/1923. sz. törvény; valamint  
328/2001. sz. köztársasági elnöki rendelet.  
SK: Az építészekről és mérnökökről szóló 138/1992. sz. törvény 3., 15., 15a., 17a. és 18a. cikke.  
 
612 
 A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
BE: építészmérnöki szolgáltatásnyújtás a munkák végrehajtása fele tti ellenőrzést is magában foglalja 
(CPC 8671, 8674). A fogadó országokban és Belgiumban alkalmi jelleggel hivatásukat gyakorolni 
kívánó engedélyezett külföldi építészeknek azon földrajzi térség rendi tanácsának előzetes 
engedélyét kell megszerezniük, ahol  tevékenységüket végezni kívánják.  
Intézkedések:  
BE: 1939. február 20 -i törvény az építész szakma címének védelméről; valamint  
1963. június 26 -i törvény az építészek rendjének létrehozásáról;  
1983. december 16 -i rendeletek nemzeti tanács által az építé szek rendjén belüli megállapított 
etikáról (jóváhagyás: az 1985. április 18 -i A.R. 1. cikke, 1985. május 8 -i Moniteur Belge).  
3. fenntartás – Szakmai szolgáltatások (egészségügyi szolgáltatások és gyógyszerek 
kiskereskedelmi értékesítése)  
Ágazat – alágazat:  Szakmai szolgáltatások – Orvosi (beleértve pszichológiai) és fogorvosi 
szolgáltatások; szülésznők, ápolók, fizikoterapeuták és paramedikusok 
által nyújtott szolgáltatások; állatorvosi szolgáltatások; 
gyógyszertermékek, orvosi és ortopédiai áruk k iskereskedelme, 
valamint gyógyszerészek által nyújtott egyéb szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 9312, 93191, 932, 63211  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:  
(a)  Orvosi, fogászati és szülészi ellátás, valamint ápolók, fizikoterapeuták és paramedikusok 
által nyújtott szolgáltatások  (CPC 852, 9312, 93191)  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás és Határokon 
átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás 
vonatkozásában:  
IT: A pszichológusok által nyújtott szolgáltatások eur ópai uniós állampolgársághoz kötöttek, a 
külföldi szakemberek kölcsönösségi alapon végezhetik tevékenységüket (CPC 9312 részei).  
Intézkedések:  
 
613 
 IT: A pszichológusi szakmáról szóló 56/1989. sz. törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti  elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:   
CY: Az orvosi, fogászati és szülészi ellátás, valamint ápolók, fizikoterapeuták és paramedikusok által 
nyújtott szolgáltatások nyújtásáh oz ciprusi állampolgárság és tartózkodási hely szükséges.  
Intézkedések:  
CY: Az orvosok nyilvántartásba vételéről szóló törvény (250. fejezet), módosítva;  
A fogorvosok nyilvántartásba vételéről szóló törvény (249. fejezet), módosítva;  
75(I)/2013. sz. tö rvény – Podológusok;  
33(I)/2008. sz. módosított törvény – Orvosi fizika;  
34(I)/2006. sz. módosított törvény – Munkahelyi egészségvédelmi terapeuták;  
9(I)/1996. sz. módosított törvény – Fogtechnikusok;  
68(I)/1995. sz. módosított törvény – Pszichológusok;  
16(I)/1992. sz. módosított törvény – Optikusok;  
23(I)/2011. sz. módosított törvény – Radiológusok/Röntgen -szakorvosok;  
31(I)/1996. sz. módosított törvény – Dietetikusok/Táplálkozási szakértők;  
140(I) /1989. sz. módosított törvény –Fizikoterapeuták; valamint  
214(I)/1988. sz. módosított törvény – Ápolók.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
A DE (regionális kormányzati szintre is vonatkozik): A szakmai nyilvántartásba vételre földrajzi 
korlátozásokat vethetnek ki, amelyek állampolgárokra és nem állampolgárokra egyaránt 
vonatkoznak.  
Az orvosoknak (ideértve a pszichológusokat, pszichoterapeutákat és fogorvosokat is) nyilvántartásba 
kell vetetniük magukat a kötelező betegbiztosításhoz tartozó orvosok vagy fogorvosok regionális 
egyesületeinél (kassenärztliche vagy kassenzahnärztliche Vereinigungen), ha a kötelező 
betegségbiztosítási alapok által bizt osított betegeket kívánnak kezelni. E nyilvántartásba vétel 
mennyiségi korlátozásoktól függhet az orvosok regionális eloszlása alapján. A fogorvosokra nem 
vonatkozik e korlátozás. A nyilvántartásba vétel csak a közegészségügyi rendszerben részt vevő 
orvoso k esetében szükséges. E szolgáltatások nyújtása tekintetében a létesítés jogi formáját illetően 
létezhetnek nem megkülönböztető jellegű korlátozások (§ 95 SGB V).  
Szülésznők tekintetében csak természetes személyek számára engedélyezett. Orvosi és fogászat i 
szolgáltatásokat nyújthatnak természetes személyek, engedéllyel rendelkező orvosi ellátóközpontok 
és megbízott hatóságok. Lehetnek létesítésre vonatkozó követelmények.  
 
614 
 A telemedicina vonatkozásában, az IKT - (információs és kommunikációs technológiák) sz olgáltatók 
száma az interoperabilitás, kompatibilitás és a szükséges biztonsági standardok garantálására 
korlátozódhat. Ezt megkülönböztetésmentesen alkalmazzák (CPC 9312, 93191).  
Intézkedések:  
Bundesärzteordnung (BÄO; szövetségi orvosi rendelet);  
Gesetz  über die Ausübung der Zahnheilkunde (ZHG);  
Gesetz über den Beruf der Psychotherapeutin und des Psychotherapeuten (PsychThG; a 
pszichoterápiás szolgáltatások nyújtásáról szóló törvény);  
Gesetz über die berufsmäßige Ausübung der Heilkunde ohne Bestallung (H eilpraktikergesetz);  
Gesetz über das Studium und den Beruf von Hebammen(HebG);  
Gesetz über die Pflegeberufe (PflBG);  
Sozialgesetzbuch Fünftes Buch (SGB V; a szociális törvénykönyv V. könyve) – Kötelező betegbiztosítás.  
Regionális szint:  
Heilberufekammerges etz des Landes Baden -Württemberg;  
Gesetz über die Berufsausübung, die Berufsvertretungen und die Berufsgerichtsbarkeit der  
Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der  
Kinder - und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe -Kammergesetz - HKaG) in Bayern;  
Berliner Heilberufekammergesetz (BlnHKG);  
Heilberufsgesetz Brandenburg (HeilBerG);  
Bremisches Gesetz über die Berufsvertretung, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die 
Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahn ärzte, Psychotherapeuten, Tierärzte und Apotheker 
(Heilberufsgesetz - HeilBerG);  
Heilberufsgesetz Mecklenburg -Vorpommern (Heilberufsgesetz M -V – HeilBerG);  
Heilberufsgesetz (HeilBG NRW);  
Heilberufsgesetz (HeilBG Rheinland -Pfalz);  
Gesetz über die öffentliche Berufsvertretung, die Berufspflichten, die Weiterbildung und die 
Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte/ Ärztinnen, Zahnärzte/ Zahnärztinnen, psychologischen 
Psychotherapeuten/ Psychotherapeutinnen und Kinder - und 
Jugendlichenpsychothe rapeuten/psychotherapeutinnen, Tierärzte/Tierärztinnen und 
Apotheker/Apothekerinnen im Saarland (Saarländisches Heilberufekammergesetz - SHKG);  
Gesetz über Berufsausübung, Berufsvertretungen und Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, 
Tierärzte, Apoth eker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder und 
 
615 
 Jugendlichenpsychotherapeuten im Freistaat (Sächsisches Heilberufekammergesetz – 
SächsHKaG)and Thüringer Heilberufegesetz.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és H atárokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Helyi jelenlét vonatkozásában:   
FR: Míg az uniós beruházók számára egyéb jogi formák is rendelkezésre állnak, a külföldi beruházók 
csak „société d'exercice liberal” (SEL) vagy „société civile profes sionnelle” (SCP) formájában 
működhetnek. Az orvosi, fogorvosi és szülész szolgáltatások nyújtása francia állampolgársághoz 
kötött. Az éves szinten meghatározott kvóták keretében azonban külföldiek is nyújthatnak ilyen 
szolgáltatásokat. A orvosi, fogorvosi és szülész szolgáltatások, valamint az ápolók által nyújtott 
szolgáltatások kizárólag anonyme, à responsabilité limitée par actions simplifiée ou en commandite 
par actions SCP, société coopérative (kizárólag független házi - és szakorvosok esetében) vagy so ciété 
interprofessionnelle de soins ambulatoires (SISA) a multidiszciplináris hazai egészségügyi ellátás 
(MSP) keretében nyújthatók.  
Intézkedések:  
FR: Loi 90 -1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales, Loi n°2011 -940 
du 10 août 2011 modifiant certaines dipositions de la loi n°2009 -879 dite HPST, Loi n°47 -1775 
portant statut de la coopération; és Code de la santé publique.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:  
AT: Az orvosok közötti ambuláns közegészségügyi, úgynevezett csoportos, egészségügyi ellátást 
célzó együttműködésére csak az Offene Gesellschaft/OG vagy a Gesellschaft mit beschränkter 
Haftung/GmbH jogi formában kerülhet sor. Kizárólag orvosok járhatnak el t ársult félként egy ilyen 
csoportos, egészségügyi ellátást célzó együttműködésben. Jogosultsággal kell rendelkezniük az 
Osztrák Orvosi Kamara által nyilvántartásba vett független orvosi gyakorlathoz, és az orvosi szakmát 
a gyakorlatban aktívan gyakorolják. Más természetes vagy jogi személyek nem járhatnak el társult 
félként a csoport együttműködésben, és nem részesedhetnek annak bevételeiből vagy nyereségéből 
(a CPC 9312 része).  
Intézkedések:  
AT: Orvosi törvény, BGBl. I. 169/1998, §§ 52a – 52c;  
Az egyesült magas szintű egészségügyi szakmákat szabályozó szövetségi törvény, BGBl. 460/1992.; 
és az alacsony és magas szintű egészségügyi masszőröket szabályozó szövetségi törvény, BGBl. 
169/2002.  
(b) Állategészségügyi szolgáltatások (CPC 932)  
A Beruházáso k liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb 
kedvezményes elbánás vonatkozásában:  
AT: Állategészségügyi szolgáltatásokat kizáról ag az EGT valamely tagállamának állampolgárai 
nyújthatnak. Mentesülnek az állampolgárságra vonatkozó követelmény alól azon nem EGT -tagállam 
állampolgárai, amelyekkel a beruházás és az állatgyógyászati szolgáltatások határokon átnyúló 
kereskedelme tekinteté ben nemzeti elbánást biztosító uniós megállapodás van érvényben.  
 
616 
 ES: A szakmai szervezetben való tagság szükséges a szakma gyakorlásához, amelynek feltétele az 
uniós tagállami állampolgárság, de ettől kétoldalú szakmai megállapodás alapján eltekinthetnek.  
Állategészségügyi szolgáltatásokat csak természetes személyek nyújthatnak.  
FR: EGT -állampolgárság szükséges az állategészségügyi szolgáltatások nyújtásához, de az 
állampolgárság követelménytől viszonossági alapon eltekinthetnek. Az állatgyógyászati 
szolg áltatásokat nyújtó vállalat jogi formája az alábbi két vállalattípusra korlátozódik: SCP (Société 
civile professionnelle) és SEL (Société d'exercice liberal).  
Bizonyos feltételek mellett engedélyezhetők a francia belső jog vagy az EGT valamely tagállamána k 
joga szerint biztosított egyéb vállalati jogi formák is, amennyiben azok székhelye, központi igazgatása 
vagy a központi ügyintézésének helye a szóban forgó tagállamban található.  
Intézkedések:  
AT: Tierärztegesetz (Veterinary Act), BGBl. Nr. 16/1975, §3 (2) (3).  
ES: Real Decreto 126/2013, de 22 de febrero, por el que se aprueban los Estatutos Generales de la 
Organización Colegial Veterinaria Española; 62. cikk és 64. cikk.  
FR: Code rural et de la pêche maritime.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra ju tás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
CY: Az állampolgárság és tartózkodási hely követelmény alkalmazandó az állategészségügyi 
szolgáltatások nyújtása esetében.  
EL: EGT -állampolgárság vagy svájci állampolgárság szükséges az állategészségügyi szolgáltatások 
nyújtásához.  
HR: A Horvát Köztársaságban csak a valamely tagállamban állategészségügyi ellátás nyújtása céljából 
letelepedett jogi vagy természetes személyek nyú jthatnak határokon átnyúló állategészségügyi 
szolgáltatásokat. Csak valamely EU -tagállam állampolgárai hozhatnak létre állatorvosi praxist a 
Horvát Köztársaságban.  
HU: Állatorvosi szolgáltatói tevékenységet kizárólag a Magyar Állatorvosi Kamara tagjai vég ezhetnek, 
akik esetében a tagság feltétele az EGT -állampolgárság. A letelepedés engedélyezése gazdasági 
szükségesség vizsgálatától függ. Fő kritériumok: munkaerőpiaci helyzet az ágazatban.  
Intézkedések:  
CY: 169/1990. sz. módosított törvény.  
EL: 38/2010.  sz. elnöki rendelet, 165261/IA/2010. sz. miniszteri határozat (Korm. Közlöny 2157/B).  
HR: Az állategészségügyi törvény, (OG 83/13, 148/13, 115/18), 3. cikk (67) bekezdése, 105. és 121. 
cikk.  
HU: 2012. évi CXXVII. törvény a Magyar Állatorvosi Kamaráról, valamint az állatorvosi szolgáltatói 
tevékenység végzéséről.  
 
617 
 A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
CZ: Az állategészségügyi szolgáltatások nyújtása Csehország területén való fizikai jelenléthez kötött.  
IT és PT: Állatorvosi szolgáltatások nyújtásához tartózkodási helyre van szükség.  
PL: Az állategészségügyi szolgáltatások nyújtása esetén a Lengyelország területén jelen lévő 
állatorvos szakmájának gyakorlásához szükséges az ország területén való fizikai jelenlét; a  nem uniós 
állampolgároknak le kell tenniük a Lengyel Állatorvosi Kamara által szervezett lengyel nyelvű vizsgát.  
SI: A Szlovén Köztársaságban csak a valamely EU -tagállamban állategészségügyi ellátás nyújtása 
céljából letelepedett jogi vagy természetes személyek nyújthatnak határokon átnyúló 
állategészségügyi szolgáltatásokat.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás vonatkozásában:  
SK: EGT -beli állandó lakóhely szükséges a szakmai kamarába való felvételhez, ami a szakma 
gyakorlásának feltétele. Állategészségügyi s zolgáltatásokat csak természetes személyek nyújthatnak.  
Intézkedések:  
CZ: 166/1999 Coll. törvény (állategészségügyi törvény),§58 –63, 39.; valamint  
381/1991 Coll. törvény (a Cseh Köztársaság Állatorvosi Kamarájáról), 4. bekezdés.  
IT: Intézkedések: 233/1 946, 7 –9. cikk; valamint  
A 221/1950. sz. köztársasági elnöki rendelet 7. bekezdése.  
PL: Az állatorvosi szakmáról és az állatorvosok kamaráiról szóló 1990. december 21 -i törvény.  
PT: 368/91. sz. törvényerejű rendelet (az állatorvosi szakmai szövetség ala pszabálya)  alterado p/ Lei 
125/2015, 3 set.  
SI: Pravilnik o priznavanju poklicnih kvalifikacij veterinarjev (Az állatorvosok szakmai képesítésének 
elismeréséről szóló szabályok), Uradni list RS, št. (Hivatalos Közlöny) 71/2008, 7/2011, 59/2014 a 
21/2016 -ban, A belső piaci szolgáltatásokról szóló törvény, Hivatalos Közlöny RS, 21/2010.  
SK: A magánpraxisban működő állatorvosokról szóló 442/2004. sz. törvény 2. cikke.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás vonatkozásában:  
DE (a regionális kormányzati szintre is vonatkozik): Állategészségügyi szolgáltatásokat csak 
természetes személyek nyújthatnak. A telemedicina csak olyan elsődleges ellátás összefüggésében 
nyújtható, amikor a korábbi ellátás  során egy állatorvos is ténylegesen jelen volt.  
DK és NL: Állategészségügyi szolgáltatásokat csak természetes személyek nyújthatnak.  
IE: Állategészségügyi szolgáltatásokat csak természetes személyek vagy partnerségek nyújthatnak.  
LV: Állategészségügyi szolgáltatásokat csak természetes személyek nyújthatnak.  
 
618 
 Intézkedések:  
DE: Bundes -Tierärzteordnung (BTÄO; az állatorvosi szakmára vonatkozó szövetségi törvény).  
Regionális szint:  
az orvosi szakma szövetségi tartományi tanácsaira vonatkozó törvények (Heil berufs - und 
Kammergesetze der Länder) és (ezek alapján)  
Baden -Württemberg, Gesetz über das Berufsrecht und die Kammern der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte 
Apotheker, Psychologischen Psychotherapeuten sowie der Kinder - und 
Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilber ufe-Kammergesetz - HBKG);  
Bayern, Gesetz über die Berufsausübung, die Berufsvertretungen und die Berufsgerichtsbarkeit der 
Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder - 
und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe -Kammergesetz - HKaG);  
Berliner Heilberufekammergesetz (BlnHKG);  
Brandenburg, Heilberufsgesetz (HeilBerG);  
Bremen, Gesetz über die Berufsvertretung, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die 
Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Psychotherapeuten, Tierärzte und Apotheker 
(Heilberufsgesetz - HeilBerG);  
Hamburg, Hamburgisches Kammergesetz für die Heilberufe (HmbKGH);  
Hessen, Gesetz über die Berufsvertretungen, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die 
Berufsgerichtsbarkeit der Ä rzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker, Psychologischen Psychotherapeuten 
und Kinder - und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufsgesetz);  
Mecklenburg -Vorpommern, Heilberufsgesetz (HeilBerG);  
Niedersachsen, Kammergesetz für die Heilberufe (HKG);  
Nordrhein -Westfalen, Heilberufsgesetz NRW (HeilBerg);  
Rheinland -Pfalz, Heilberufsgesetz (HeilBG);  
Saarland, Gesetz Nr. 1405 über die öffentliche Berufsvertretung, die Berufspflichten, die 
Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte/Ärztinnen, Zah närzte/Zahnärztinnen, 
Tierärzte/Tierärztinnen und Apotheker/Apothekerinnen im Saarland (Saarländisches 
Heilberufekammergesetz - SHKG);  
Sachsen, Gesetz über Berufsausübung, Berufsvertretungen und Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, 
Zahnärzte, Tierärzte, Apothe ker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder - und 
Jugendlichenpsychotherapeuten im Freistaat Sachsen (Sächsisches Heilberufekammergesetz – 
SächsHKaG);  
Sachsen -Anhalt, Gesetz über die Kammern für Heilberufe Sachsen -Anhalt (KGHB -LSA);  
 
619 
 Schle swig -Holstein, Gesetz über die Kammern und die Berufsgerichtsbarkeit für die Heilberufe 
(Heilberufekammergesetz - HBKG);  
Thüringen, Thüringer Heilberufegesetz (ThürHeilBG); valamint  
Berufsordnungen der Kammern (Az Állatorvosok Tanácsának szakmai magatartás i kódexe).  
DK: Lovbekendtgørelse nr. 40 af lov om dyrlæger af 15. januar 2020 (Egységes szerkezetbe foglalt, 
2020. január 15 -i 40. sz. törvény az állatorvosokról).  
IE: Veterinary Practice Act 2005 (az állatorvosi szakmáról szóló 2005. évi törvény).  
LV: Az állatgyógyászatról szóló törvény.  
NL: Wet op de uitoefening van de diergeneeskunde 1990 (WUD).  
(c)  Gyógyszertermékek, orvosi és ortopédiai áruk kiskereskedelme, valamint gyógyszerészek 
által nyújtott egyéb szolgáltatások (CPC 63211)  
A Beruházások lib eralizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács 
vonatkozásában:  
AT: A gyógyszerek és speciális orvosi termékek nyilvános kiskereskedelme csak gyógyszertáron 
keresztül végezhető. Gyógyszertár üzemeltetéséhez az EGT valamely tag államának vagy a Svájci 
Államszövetségnek az állampolgárságára van szükség. A gyógyszertár bérlőinek vagy a gyógyszertár 
vezetéséért felelős személyeknek valamely EGT - tagállam vagy a Svájci Államszövetség 
állampolgárságával kell rendelkezniük.  
Intézkedés ek:  
AT: Apothekengesetz (a gyógyszertárakról szóló törvény), RGBl. 5/1907. sz. módosított törvény, §§ 
3., 4., 12.; Arzneimittelgesetz (Medication Act), BGBl. 185/1983. sz. módosított törvény, §§ 57, 59, 
59a; és Medizinproduktegesetz (A gyógyászati terméke kről szóló törvény), BGBl. 657/1996. sz. 
módosított törvény, § 99.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
DE: Csak természetes személyek (gyógyszerészek) üzemeltethetnek gyógyszertárat. Más országok 
állampolgárai, va gy azok a személyek, akik nem feleltek meg a német gyógyszerészvizsgán, csak arra 
kaphatnak engedélyt, hogy egy, az elmúlt három évben már meglévő patikát átvegyenek. A 
gyógyszertárak száma személyenként összesen egy gyógyszertárra és három fiókgyógyszertá rra 
korlátozódik.  
FR: Gyógyszertár üzemeltetéséhez EGT - vagy svájci állampolgárság szükséges.  
A külföldi gyógyszerészek letelepedése az éves szinten meghatározott kvóták keretében 
megengedett. A gyógyszertárnyitást engedélyeztetni kell és a kereskedelmi jelenlét, ideértve a 
gyógyszerek információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokon keresztül i lakossági 
távértékesítését is, a nemzeti jog által lehetővé tett valamely jogi formában, 
megkülönböztetésmentes alapon történhet: société d’exercice libéral (SEL) anonyme, par actions 
simplifiée, à responsabilité limitée unipersonnelle or pluripersonnell e, en commandite par actions, 
 
620 
 société en noms collectifs (SNC) vagy société à responsabilité limitée (SARL) unipersonnelle vagy 
pluripersonnelle.  
Intézkedések:  
DE: Gesetz über das Apothekenwesen (ApoG; német gyógyszertári törvény);  
Gesetz über den Verkehr  mit Arzneimitteln (AMG);  
Gesetz über Medizinprodukte (MPG);  
Verordnung zur Regelung der Abgabe von Medizinprodukten (MPAV).  
FR: Code de la santé publique; valamint  
Loi 90 -1258 du 31 décembre 1990 relative à l'exercice sous forme de société des professions 
libéralesand Loi 2015 -990 du 6 août 2015.  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
EL: Gyógyszertár üzemeltetéséhez európai uniós állampolgá rság szükséges.  
HU: Gyógyszertár üzemeltetéséhez EGT -állampolgárság szükséges.  
LV: Egy olyan külföldi gyógyszerész vagy gyógyszerész -asszisztens, aki nem az EU vagy az EGT 
valamely tagállamában szerezte képesítését, abban az esetben nyithat önálló gyógys zertárat, ha 
legalább egy évig gyógyszertári munkát végzett egy gyógyszerész felügyelete mellett.  
Intézkedések:  
EL: Az 1963/1991. sz. és a 3918/2011. sz. törvénnyel módosított 5607/1932. sz. törvény.  
HU: 2006. évi XCVIII. törvény a biztonságos és gazdaságos gyógyszer - és gyógyászatisegédeszköz -
ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól.  
LV: A gyógyszerkészítményekről szóló törvény 38. szakasza.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra  jutás vonatkozásában:  
BG: A gyógyszertárakat szakképzett gyógyszerészeknek kell vezetniük, és csak azt az egyetlen 
gyógyszertárat vezethetik, amelyben ők maguk dolgoznak. A Bolgár Köztársaságban kvóta van 
érvényben arról, hogy egy személy tulajdonában há ny gyógyszertár (legfeljebb négy) lehet.  
DK: Csak a Dán Egészségügyi és Gyógyszerhatóság által kiadott gyógyszerész engedéllyel rendelkező 
természetes személyek nyújthatnak kiskereskedelmi szolgáltatásokat a lakosságnak értékesített 
gyógyszerek és speciáli s orvosi termékek területén.  
ES, HR, HU és PT: A letelepedés engedélyezése a gazdasági szükségesség vizsgálatától függ.  
Fő kritériumok: az adott terület népessége és lefedettsége.  
IE: A gyógyszerek postai úton történő rendelése tilos, a vény nélkül kapha tó gyógyszerek kivételével.  
 
621 
 MT: A gyógyszertár -üzemeltetési engedélyek kibocsátása különös korlátozásokhoz kötött. 
Ugyanazon személy nevére nem bocsátható ki egynél több engedély egy adott városban vagy 
faluban (a gyógyszertár -üzemeltetési engedélyekről s zóló rendelet (LN279/07) 5. cikkének (1) 
bekezdése), kivéve amennyiben az adott városban vagy faluban további pályázatokat nem nyújtanak 
be (a gyógyszertár -üzemeltetési engedélyekről szóló rendelet (LN279/07) 5. cikkének (2) bekezdése).  
PT: Az olyan keres kedelmi vállalkozások esetében, ahol a tőkét részvények képviselik, ezeknek névre 
szólónak kell lenniük. Ugyanazon személy egyidejűleg sem közvetlenül, sem közvetve nem 
tulajdonolhat, üzemeltethet vagy igazgathat négynél több gyógyszertárt.  
SI: Szlovéniáb an a gyógyszerészeti hálózat áll egyrészt a gyógyszertári közintézményből, amely a 
települési önkormányzatok tulajdonában van, valamint a koncesszióval rendelkező 
magángyógyszertárakból (ahol a többségi tulajdonosnak szakképzett gyógyszerésznek kell lennie ). 
Tilos a vényköteles gyógyszerek postai rendelés útján történő kereskedelme.  
Intézkedések:  
BG: A humán gyógyászatban alkalmazott gyógyszerekről szóló törvény, 222., 224., 228. cikk.  
DK: Apotekerloven (dán gyógyszerszeti törvény) LBK nr. 801., 2018.06. 12.  
ES: Ley 16/1997, de 25 de abril, de regulación de servicios de las oficinas de farmacia (a  
gyógyszertári szolgáltatások szabályozásáról szóló 1997. április 25 -i 16/1997. sz. törvény), 2. és 3.1. 
cikk; valamint  
Real Decreto Legislativo 1/2015, de 24 de julio por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley de 
garantías y uso racional de los medicamentos y productos sanitarios (Ley 29/2006).  
HR: Az egészségügyi ellátásról szóló törvény (OG 100/18, 125/19).  
HU: 2006. évi XCVIII. törvény a biztonságos  és gazdaságos gyógyszer - és gyógyászatisegédeszköz -
ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól.  
IE: Az 1995. és 2006. évi ír gyógyszerészeti tanácsról szóló törvény (1995. évi 29. sz. és 2006. évi 3. 
sz.); A gyógyszerkészítményekről s zóló, 2003. évi módosított rendeletek (A gyógyszerek rendelése és 
a gyógyszerellátás ellenőrzése) (S.I. 540. o., 2003.); A gyógyszerkészítményekről (a forgalomba 
hozatal ellenőrzése) szóló, 2007. évi módosított rendelet (S.I. 540., 2007.); A gyógyszerészet ről szóló 
2007. évi törvény (20. sz., 2007.); A kiskereskedelmi gyógyszerészeti vállalkozásokról szóló, 2008. évi 
módosított rendelet (S.I. 488. sz., 2008.).  
MT: A gyógyszertár -üzemeltetési engedélyekről szóló, a gyógyszerekről szóló törvénnyel (458. 
fejez et) összhangban kibocsátott rendelet (LN279/07).  
PT: 307/2007. sz törvényerejű rendelet, 9., 14. és 15. cikk  Alterado p/ Lei 26/2011, 16 jun., alterada:  
- p/ Acórdão TC 612/2011, 24/01/2012,  
- p/ Decreto -Lei 171/2012, 1 ago.,  
- p/ Lei 16/2013, 8 fev.,  
 
622 
 - p/ Decreto -Lei 128/2013, 5 set.,  
- p/ Decreto -Lei 109/2014, 10 jul.,  
- p/ Lei 51/2014, 25 ago.,  
- p/ Decreto -Lei 75/2016, 8 nov.; és Ordinance 1430/2007revogada p/ Portaria 352/2012, 30 out.  
SI: A gyógyszertári szolgáltatásokról szóló törvény (A Szlovén K öztársaság Hivatalos Közlönye, 
85/2016); és A gyógyszerekről szóló 17/2014. sz. törvény (a Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás és 
Határokon átnyúló szolgált atáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
IT: A szakmát kizárólag a nyilvántartásban szereplő természetes személyek, valamint – olyan 
partnerség formájában, amelyen belül valamennyi partner bejegyzett gyógyszerész – jogi személyek 
gyakorolhatják. A gyógyszerészek szakmai nyilvántartásába való felvételhez uniós tagállami 
állampolgárság vagy állandó lakóhely, valamint a szakma Olaszországban történő gyakorlása 
szükséges. A szükséges szakképesítéssel rendelkező külföldi állampolgárok/ál landó lakosok akkor 
vehetők fel a nyilvántartásba, ha olyan ország állampolgárai, amellyel Olaszország 
különmegállapodást kötött, amely a viszonosság elve alapján lehetővé teszi a szakma gyakorlását (a 
CPS 233/1946. sz. törvényerejű rendelet 7 –9. cikke és a 221/1950. sz. köztársasági elnöki rendelet 3. 
és 7. bekezdése). Új vagy megüresedett gyógyszertárak nyitásának engedélyezése nyílt verseny útján 
történik. A nyílt versenyben kizárólag uniós tagállami állampolgárok/állandó lakosok és a 
gyógyszerész -nyilvá ntartásban („albo”) szereplő pályázók vehetnek részt.  
A letelepedés engedélyezése a gazdasági szükségesség vizsgálatától függ. Fő kritériumok: az adott 
terület népessége és lefedettsége.  
Intézkedések:  
IT: A 362/1991. sz. törvény 1., 4., 7. és 9. cikke;  
A 233/1946. sz. CPS törvényerejű rendelet 7 –9. cikke; valamint  
221/1950. sz. köztársasági elnöki rendelet 3. és 7. paragrafusa.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nem zeti elbánás vonatkozásában:  
CY: Az állampolgársági követelmény alkalmazandó a gyógyszertermékek, orvosi és ortopédiai áruk 
kiskereskedelmére, valamint a gyógyszerészek által nyújtott egyéb szolgáltatásokra (CPC 63211).  
Intézkedések:  
CY: A gyógyszertára król és mérgekről szóló törvény  (254. fejezet), módosítva;   
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás vonatkozásában:  
 
623 
 BG: A gyógyszerek és speciális orvosi termékek nyilvános kiskereskedelme c sak gyógyszertáron 
keresztül végezhető. A gyógyszerek postai úton történő rendelése tilos, a vény nélkül kapható 
gyógyszerek kivételével.  
EE: A gyógyszerek és speciális orvosi termékek nyilvános kiskereskedelme csak gyógyszertáron 
keresztül végezhető. A gyógyszerek csomagküldő vállalkozás útján történő értékesítése, illetve az 
interneten rendelt gyógyszerek postai vagy expressz kézbesítése til os. A letelepedés engedélyezése a 
gazdasági szükségesség vizsgálatától függ. Fő kritériumok: az adott terület lefedettsége.  
EL: Csak gyógyszerész engedéllyel rendelkező természetes személyek és gyógyszerész engedéllyel 
rendelkező személyek által alapított  vállalkozások nyújthatnak kiskereskedelmi szolgáltatásokat a 
lakosságnak értékesített gyógyszerek és speciális orvosi termékek területén.  
ES: Csak gyógyszerész engedéllyel rendelkező természetes személyek nyújthatnak kiskereskedelmi 
szolgáltatásokat a la kosságnak a gyógyszerek és speciális orvosi termékek területén. Egy 
gyógyszerész legfeljebb egy engedélyt szerezhet.  
LU: Csak természetes személyek nyújthatnak kiskereskedelmi szolgáltatásokat a gyógyszerek és 
speciális orvosi termékek területén.  
NL: A g yógyszerek postai úton történő rendelésére bizonyos követelmények vonatkoznak.  
Intézkedések:  
BG: Law on Medicinal Products in Human Medicine, arts.219, 222, 228, 234(5).  
EE: Ravimiseadus (Medicinal Products Act), RT I 2005, 2, 4; § 29 (2) és  § 41 (3); é s Tervishoiuteenuse 
korraldamise seadus (Health Services Organisation Act, RT I 2001, 50, 284).  
EL: Az 1963/1991. sz. és a 3918/2011. sz. törvénnyel módosított 5607/1932. sz. törvény.  
ES: Ley 16/1997, de 25 de abril, de regulación de servicios de las oficinas de farmacia (a  
gyógyszertári szolgáltatások szabályozásáról szóló 1997. április 25 -i 16/1997. sz. törvény), 2. és 3.1. 
cikk; valamint  
Real Decreto Legislativo 1/2015, de 24 de juli o por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley de 
garantías y uso racional de los medicamentos y productos sanitarios (Ley 29/2006).  
LU: Loi du 4 juillet 1973 concernant le régime de la pharmacie (annex a043);  
Règlement grand -ducal du 27 mai 1997 r elatif à l'octroi des concessions de pharmacie (annex a041); 
valamint  
Règlement grand -ducal du 11 février 2002 modifiant le règlement grand -ducal du 27 mai 1997 relatif 
à l'octroi des concessions de pharmacie (annex a017).  
NL: Geneesmiddelenwet, article 67. 
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatások – Helyi jelenlét 
vonatkozásában:  
BG: A gyógyszerész tevékenységhez állandó lakóhely szükséges.  
 
624 
 Intézkedések:  
BG: Az embergyógyászatban alkalmazott gyógyszerekről szóló törvény 146., 161., 195., 222. és 228. 
cikke.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
DE, SK: Tartózkodási helyre van szükség a gyógyszerészi engedély beszerzé séhez vagy gyógyszerek és 
speciális orvosi termékek lakosság számára történő kiskereskedelmi értékesítésére szolgáló 
gyógyszertár nyitásához.  
Intézkedések:  
DE: Gesetz über das Apothekenwesen (ApoG; német gyógyszertári törvény);  
Gesetz über den Verkehr mi t Arzneimitteln (AMG);  
Gesetz über Medizinprodukte (MPG);  
Verordnung zur Regelung der Abgabe von Medizinprodukten (MPAV).  
SK: A gyógyszerekről és orvostechnikai eszközökről szóló 362/2011. sz. törvény  6. cikke; valamint  
Az egészségügyi szolgáltatókról, or vosi alkalmazottakról, szakmai szervezetekről szóló  578/2004. sz. 
törvény.   
 
625 
 4. fenntartás – Kutatási és fejlesztési szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Kutatási és fejlesztési (K&F) szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 851, 853  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  EU/ tagállam (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
Az EU: Az Európai Unió által uniós szinten nyújtott finanszírozásb an részesülő, állami forrásból 
finanszírozott kutatási és fejlesztési (K+F) szolgáltatások esetében kizárólagos jogok vagy engedélyek 
csak EU -tagállamok állampolgárainak és olyan EU -beli jogi személyeknek adhatók, amelyek létesítő 
okirat szerinti székhelye , központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységének fő helye az Európai Unió 
területén van (CPC 851, 853).  
A valamely tagállam által nyújtott finanszírozásban részesülő, állami forrásból finanszírozott K+F 
szolgáltatások tekintetében kizárólagos jogok vagy  engedélyek csak az érintett EU -tagállamok 
állampolgárainak és a tagállam olyan érintett jogi személyeinek adhatók, amelyek székhelye az adott 
tagállamban van (CPC 851, 853).  
Ez a fenntartás nem érinti az [Ötödik részt] [Uniós programokban való részvétel,  Hatékony és 
eredményes pénzgazdálkodás és Pénzügyi rendelkezések], valamint a SERVIN.1.1. cikk [Cél és hatály] 
(6) és (7) bekezdésében biztosított, valamely Fél általi beszerzésnek vagy vissza nem térítendő 
támogatásoknak a kizárását.  
Intézkedések:  
EU: Az összes jelenlegi és az összes jövőbeli uniós kutatási vagy innovációs keretprogram, ideértve a 
Horizont 2020 részvételi szabályzatát és a közös technológiai kezdeményezéssel kapcsolatos 
rendeleteket, a 185. cikk szerinti határozatokat, az Európai Innovác iós és Technológiai Intézetet 
(EIT), valamint a már meglévő és jövőbeli nemzeti, regionális vagy helyi kutatási programokat.  
 
  
 
626 
 5. fenntartás – Ingatlanszolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Ingatlanszolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 821, 822  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  EU/ tagállam (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
CY: Az ingatlanszolgáltatások biztosítása esetében állampolgárság és tartózkodási hely szükséges.  
Intézkedések:  
CY: Az ingatlanügynökökről szóló, 71(1)/2010 módosított törvény.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
CZ: Ingatlanszolgáltatások nyújtásához a szükséges engedély megszerzése mellett a természetes 
személyeknek tartózkodási hellyel kell rendelkezniük, a jogi személyek esetében pedig a letelepedés 
az előírás.  
HR: Ingatlanszolgáltatások nyújtásához EGT -beli kereskedelmi jelenlétre van szükség.  
PT: A természetes személyek esetében EGT -beli tartózkodási helyre van szükség. A jogi személyek 
esetében EGT -beli letelepedésre van szükség.  
Intézkedések:  
CZ: A kereskedelmi engedélyezésről szóló törvény.  
HR: Az ing atlanügynökségekről szóló törvény (OG 107/07 és 144/12), 2. cikk.  
PT: A 69/2011. sz. törvényerejű rendelettel módosított és újra kihirdetett 211/2004. sz. törvényerejű 
rendelet (3. és 25. cikk).  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás és Határokon  átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Helyi jelenlét vonatkozásában:  
DK: Ahhoz, hogy egy természetes személy ingatlanszolgáltatásokat nyújthasson Dánia területén,  
 
627 
 az „ingatlanügynök” címet csak azon engedéllyel rendelkező, természetes személy ingatlanügynö kök 
viselhetik, akiket felvettek a dán vállalkozói hatóság ingatlanügynöki nyilvántartásába. A törvény 
előírja, hogy a kérelmezőnek Dániában, az Unióban, az EGT -ben vagy Svájci Államszövetségben 
lakóhellyel kell rendelkeznie.  
Az ingatlanértékesítésről szó ló törvény csak akkor alkalmazandó, ha ügyfeleknek nyújtanak 
ingatlanszolgáltatásokat. Az ingatlanok értékesítéséről szóló törvény nem alkalmazandó az 
ingatlanbérlésre (CPC 822).  
Intézkedések:  
DK: Lov om formidling af fast ejendom m.v. lov. nr. 526 af 28 .05.2014 (Az ingatlanok értékesítéséről 
szóló törvény).  
A Határon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb 
kedvezményes elbánás vonatkozásában:  
SI: Az Egyesült Királyság ugyanolyan mértékben teszi lehetővé a szlovén ál lampolgárok és 
vállalkozások számára az ingatlanügynöki szolgáltatások nyújtását, mint Szlovénia az Egyesült 
Királyság állampolgárai és vállalkozásai számára az alábbi követelmények teljesítésén felül: a 
származási országban ingatlanügynöki tevékenység fol ytatására való jogosultság, büntetlen előélet, 
valamint felvétel az illetékes (szlovén) minisztérium által vezetett ingatlanügynök -nyilvántartásba.  
Intézkedések:  
SI: Az ingatlanügynökségekről szóló törvény.  
  
 
628 
 6. fenntartás – Üzleti szolgáltatások  
Ágazat  – alágazat:  Üzleti szolgáltatások – bérbeadási vagy lízingszolgáltatások 
üzemeltetők nélkül; üzleti tanácsadással kapcsolatos szolgáltatások; 
műszaki vizsgálat, elemzés; kapcsolódó tudományos és technikai 
tanácsadási szolgáltatások; mezőgazdasággal kapcso latos 
szolgáltatások; biztonsági szolgáltatások; munkaerő -közvetítés; 
fordítási és tolmácsolási szolgáltatások és egyéb üzleti szolgáltatások  
Iparági besorolás:  ISIC Rev. 37, CPC 612 része, CPC 621 része, CPC 625 része, CPC 831, CPC 
85990 része, CPC 86602, CPC 8675, CPC 8676, CPC 87201, CPC 87202, 
CPC 87203, CPC 87204, CPC 87205, CPC 87206, CPC 87209, CPC 87901, 
CPC 87902, CPC 87909, CPC 88, CPC 893 része  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Felső vezet és és igazgatótanács  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  EU/ tagállam (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
(a)  Kölcsönzés vagy lízing üzemeltető nélkül (CPC 83103, CP C 831)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
SE: Amennyiben külföldi tulajdonosi érdekeltség van a hajókban, ahhoz, hogy a hajó svéd lobogó 
alatt közlekedhessen, bizonyítani kell a meghatározó svéd befolyást a működ ésben. A meghatározó 
svéd befolyás azt jelenti, hogy a hajót Svédországban üzemeltetik, valamint a hajó részesedésének 
több mint fele svéd tulajdonban vagy egy másik EGT -ország állampolgárainak tulajdonában áll. Más 
külföldi hajók bizonyos feltételek melle tt mentességet kaphatnak e követelmény alól, ha azokat svéd 
jogi személy veszi bérbe vagy lízingeli személyzet nélküli hajóbérlési szerződés útján (CPC 83103).  
Intézkedések:  
SE: Sjölagen (tengerészeti törvény) (1994:1009), 1. fejezet, (1) bekezdés.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
SE: A kevesebb mint egyéves időszakra bérelt vagy lízingelt autók és egyes terepjárók 
(terrängmotorfordon) sofőr nélküli bérlési vagy lízingszolgáltatói kötelesek kinevezni egy,  többek 
között az üzleti tevékenység során alkalmazandó szabályok és rendeletek, valamint a közúti 
közlekedés biztonsági szabályainak betartásáért felelős személyt. E személynek EGT -beli lakóhellyel 
kell rendelkeznie (CPC 831).  
 
629 
 Intézkedések:  
SE: Lag (199 8:424) om biluthyrning (a személygépkocsik bérbeadásáról és lízingjéről szóló törvény).  
(b) Bérlés vagy lízingszolgáltatások és a légi közlekedéssel kapcsolatos egyéb üzleti 
szolgáltatások  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás és a 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb 
kedvezményes elbánás vonatkozásában:  
Az EU: A személyzet nélküli légi  járművek bérlése/lízingje (sima bérlet) esetében az uniós 
légitársaság által használt légi járművekre a légi járművek nyilvántartásba vételére vonatkozó 
követelmények alkalmazandók. A sima bérleti megállapodásra, amelynek az Unió részes fele, az 
Unión bel ül hatályos követelmények vagy a repülésbiztonságra vonatkozó nemzeti jogszabályok 
alkalmazandók, például az előzetes jóváhagyás és egyéb, a harmadik országbeli, nyilvántartásba vett 
légi járművek használatára alkalmazandó feltételek. A nyilvántartásba vét el feltétele lehet az, hogy a 
légi jármű tulajdonosai csak az egyedi állampolgársági követelménynek megfelelő természetes 
személyek lehetnek, vagy olyan vállalkozások, amelyek teljesítik a tőketulajdonra és az ellenőrzésre 
vonatkozó egyedi kritériumokat (C PC 83104).  
A számítógépes helyfoglalási (CRS) szolgáltatások esetében, amennyiben az Unió légitársaságai az 
Unión kívül nem részesülnek olyan, az Unió által a CRS -szolgáltatóknak biztosított elbánással 
egyenértékű (azaz megkülönböztetésmentes) elbánásban,  mint a harmadik országbeli 
légitársaságoknak uniós CRS -szolgáltatók által biztosított elbánás, vagy ha az uniós CRS -szolgáltatók 
nem részesülnek az Unióban olyan, a nem uniós légitársaságok által biztosított elbánással 
egyenértékű elbánásban, mint a harma dik országbeli CRS -szolgáltatóknak az uniós légitársaságok 
által biztosított elbánás, akkor intézkedések hozhatók az egyenértékű megkülönböztetésmentes 
elbánás biztosítása érdekében, adott esetben a nem uniós légitársaságokkal szemben az uniós CRS -
szolgált atók által, vagy a nem uniós CRS -szolgáltatókkal szemben az uniós légitársaságok által.  
Intézkedések:  
EU: Az Európai Parlament és a Tanács 1008/2008/EK rendelete (2008. szeptember 24.) a 
Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokr ól (átdolgozott változat); és az 
Európai Parlament és a Tanács 80/2009/EK rendelete (2009. január 14.) a számítógépes helyfoglalási 
rendszerek ügyviteli szabályzatáról és a 2299/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről.  
A Beruházások liberalizá lása – Nemzeti elbánás és a Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
BE: Nem valamely EGT -tagállam állampolgárainak minősülő természetes személyek tulajdonában 
álló magán (civil) légi járművek csak akkor v ehetők nyilvántartásba, ha tulajdonosuk megszakítás 
nélkül legalább egy éve állandó lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkezik Belgiumban. Nem 
valamely EGT -tagállam joga szerint alapított, külföldi jogalanyok tulajdonában álló magán (civil) légi 
járművek csak akkor vehetők nyilvántartásba, ha tulajdonosuk megszakítás nélkül legalább egy éve 
működési székhellyel, ügynökséggel vagy irodával rendelkezik Belgiumban (CPC 83104).  
Engedélyezési eljárás a következők esetében: légi tűzoltás, repülésoktatás, légi permetezés, légi 
felmérés, légi térképkészítés, fényképezés, valamint egyéb, levegőben végzett mezőgazdasági, ipari 
és felügyeleti szolgáltatások.  
 
630 
 Intézkedések:  
BE: Arrêté Royal du 15 mars 1954 réglementant la navigation aérienne.  
(c) Üzletviteli ta nácsadáshoz kapcsolódó szolgáltatások – választottbírói és békéltetési 
szolgáltatások (CPC 86602)  
A Határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás – Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
BG: A közvetítési szolgáltatások esetében a Bolgár Köztársaságban valamely EGT -tagállamtól vagy a 
Svájci Államszövetségtől eltérő országok állampolgárainak állandó vagy huzamos tartózkodási 
engedéllyel kell rendelkezniük.  
HU: Közvetítői tevékenység (például választottbíráskodás és békéltetés) folytatásához az 
igazságügyé rt felelős miniszter engedélye szükséges – a nyilvántartásba való felvétel útján –, amely 
kizárólag Magyarországon letelepedett, illetve lakóhellyel rendelkező jogi vagy természetes 
személyek számára adható.  
Intézkedések:  
BG: A közvetítői tevékenységről szóló törvény 8. cikke.”  
HU: 2002. évi LV. törvény a közvetítői tevékenységről.  
(d) Műszaki vizsgálat, elemzés (CPC 8676)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti e lbánás vonatkozásában:  
CY: A vegyészek és biológusok általi szolgáltatásnyújtáshoz valamely tagállam állampolgárságára van 
szükség.  
FR: A biológusi szakmát természetes személyek gyakorolhatják, amelyhez EGT -állampolgárság 
szükséges.  
Intézkedések:  
CY: Az 1988. évi, vegyészekről szóló törvény )157(I)1988. sz. törvény), módosítva.  
FR: Code de la Santé Publique.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
BG: A Bulgáriában való letelepedés a bolgár kereskedelmi törvény szerint történik, és a műszaki 
vizsgálatok és elemzési szolgáltatások nyújtásához cégjegyzékbe való bejegyzés szükséges.  
A közúti járművek műszaki állapotát igazoló időszaki vizsgálathoz a viz sgálatot végző személyeknek a 
bolgár kereskedelmi törvény vagy a nonprofit jogi személyekről szóló törvény alapján be kell 
jegyeztetniük magukat a cégjegyzékbe, vagy szerepelniük kell egy másik EGT -tagállam 
cégjegyzékében.  
 
631 
 A levegő és víz összetételének é s tisztaságának tesztelését és elemzését csak a bolgár 
környezetvédelmi és vízügyi minisztérium vagy annak ügynökségei végezhetik, a Bolgár Tudományos 
Akadémiával együttműködésben.  
Intézkedések:  
BG: A termékekre vonatkozó technikai követelményekről szóló  törvény;  
A mérésügyről szóló törvény;  
A tiszta környezeti levegőről szóló törvény; valamint  
Vízügyi törvény, a közúti járművek műszaki állapotának időszakos vizsgálatáról szóló N –32. rendelet.  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás és a Határokon 
átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás, helyi 
jelenlét vonatkozásában:  
IT: A biológusok, a vegyelemzők, az agronómu sok és a „periti agriti” szakmák esetében az állandó 
lakóhely és a szakmai nyilvántartásba való felvétel követelmény. Harmadik országbeli állampolgárok 
a viszonosság elve alapján nyerhetnek felvételt a nyilvántartásba.  
Intézkedések:  
IT: Biológusok, vegye lemzők: a biológus szakmáról szóló, 396/1967. számú törvény; és a vegyelemzői 
szakmáról szóló, 842/1928. számú királyi rendelet.  
(e) Kapcsolódó tudományos és műszaki szaktanácsadás (CPC 8675)  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás, Legnagyobb ked vezményes elbánás és a Határokon 
átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás, Helyi 
jelenlét vonatkozásában:  
IT: Olaszországi állandó lakóhely vagy üzleti székhely szükséges a geológusi nyilvántartásba való 
felvétel hez; a nyilvántartásba vétel az ellenőri vagy geológusi szakma gyakorlásának feltétele, 
anélkül feltárással, bányaüzemeltetéssel stb. kapcsolatos szolgáltatások nem végezhetők. Az uniós 
tagállami állampolgárság követelmény, de a viszonosság elve alapján ad ott esetben külföldiek is 
felvehetők a nyilvántartásba.  
Intézkedések:  
IT: Geológusok: A 112/1963. sz. törvény 2. és 5. cikke; Az 1403/1965. sz. köztársasági elnöki rendelet 
1. cikke.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határo kon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
BG: A természetes személyek esetében EGT -tagállambeli vagy Svájci Államszövetség -beli 
állampolgárság és tartózkodási hely szükséges ahhoz, hogy geodéziával, kartográfiá val és kataszteri 
felméréssel kapcsolatos feladatokat végezhessen. A jogalanyok (szervezetek) esetében e 
szolgáltatásnyújtás valamely EGT -tagállam vagy a Svájci Államszövetség jogszabályai szerinti 
kereskedelmi regisztrációhoz kötött.  
 
632 
 Intézkedések:  
BG: Az ingatlan -nyilvántartásról szóló törvény; és Geodéziai és kartográfiai törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
CY: Az állampolgárság követelmény alkalmazandó  a releváns szolgáltatások nyújtása esetében.  
Intézkedések:  
CY: 224/1990. sz. módosított törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás vonatkozásában:  
FR: A felmérés es etében a hozzáférés csak SEL (anonyme, à responsabilité limitée ou en commandite 
par actions), SCP (Société civile professionnelle), SA és SARL (sociétés anonymes, à responsabilité 
limitée) formájában lehetséges. A feltárási és kutatási szolgáltatások eset ében letelepedés 
szükséges. E követelmény alól a tudományos kutatásért felelős miniszternek a külügyminiszterrel 
egyetértésben hozott határozata alapján mentesség adható a tudományos kutatóknak.  
Intézkedések:  
FR: Loi 46 -942 du 7 mai 1946 and décret n°71 -360 du 6 mai 1971.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
HR: A Horvátország területén nyújtott geológiai, geodéziai és bányászati t anácsadási 
alapszolgáltatások, valamint a kapcsolódó környezetvédelmi tanácsadási szolgáltatások kizárólag 
hazai jogi személlyel együtt vagy azon keresztül végezhetőek.  
Intézkedések:  
HR: 57/10. sz. rendelet a jogi személyek szakszerű környezetvédelmi tevékenységek végzésére való 
jóváhagyására vonatkozó követelményekről, 32 –35. cikk.  
(f) Mezőgazdasággal kapcsolatos szolgáltatások (CPC 88 része)  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elb ánás és a Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
IT: A biológusok, a vegyelemzők, az agronómusok és a „periti agriti” szakmák esetében az állandó 
lakóhely és a szakmai nyilvántartásba való felvétel követelmény. Harmadik országbeli állampolgárok 
a viszonosság elve alapján nyerhetnek felvételt a nyilvántartásba.  
Intézkedések:  
IT: Biológusok, vegyelemzők: a biológus szakmáról szóló, 396/1967. számú törvény; és a vegyelemz ői 
szakmáról szóló, 842/1928. számú királyi rendelet.  
 
633 
 A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Legnagyobb kedvezményes elbánás 
vonatkozásába n:  
PT: Biológus, vegyelemző és agronómus szakmát kizárólag természetes személyek folytathatnak. 
Harmadik országbeli állampolgárok esetében viszonossági rendszer (és nem állampolgársági 
követelmény) alkalmazandó a tervező - és szakértő mérnökök esetében. A biológusok esetében nincs 
érvényben állampolgársági, sem viszonossági követelmény.  
Intézkedések:  
PT: 119/92. sz. törvényerejű rendelet, alterado p/ Lei 123/2015, 2 set. (Ordem Engenheiros);  
47/2011. sz. törvény, alterado p/ Lei 157/2015, 17 set. (Ordem d os Engenheiros Técnicos); valamint  
183/98. sz. törvényerejű rendelet, alterado p/ Lei 159/2015, 18 set. (Ordem dos Biólogos).  
(g) Biztonsági szolgáltatások  (CPC 87302, 87303, 87304, 87305, 87309)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
IT: A biztonsági őrző -védő szolgálathoz és az értékrakomány szállításához szükséges engedély 
megszerzése uniós tagállami állampolgársághoz és állandó lakóhelyhez kötött.  
PT: Külföldi szolgáltató határokon átnyúló alapon biztonsági szolgáltatásokat nem nyújthat.  
A szakképzett személyzet esetében állampolgársági követelmény van érvényben.   
Intézkedések:  
IT: A közbiztonságról szóló 773/1931. sz. törvény (TULPS) 133 –141. cikke; A 635/1940. sz. királyi 
törvényerejű rendelet 257. cikke.  
PT: Law 34/2013  alterada p/ Lei 46/2019, 16 maio; és Ordinance 273/2013 alterada p/ Portaria 
106/2015, 13 abril.  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás és Határokon 
átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
DK: A biztonsági szolgáltatások nyújtására vonatkozó engedélyt kérelmező egyének esetébe n 
tartózkodási hely szükséges.  
A biztonsági szolgáltatások nyújtására vonatkozó engedélyt kérelmező jogalany (szervezet) igazgatói 
és igazgatósági tagjainak többsége esetében is tartózkodási hely szükséges. A vezetés és az 
igazgatótanácsok tekintetében a t artózkodási hely azonban csak a nemzetközi megállapodásokból 
vagy az igazságügyi miniszter által kiadott rendeletekből eredő mértékben szükséges.  
Intézkedések:  
DK: Lovbekendtgørelse 2016 -01-11 nr. 112 om vagtvirksomhed.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
 
634 
 EE: A biztonsági őrző -védő szolgálat tartózkodási helyhez kötött.  
Intézkedések:  
EE: Turvaseadus (a biztonságról szóló törvény) § 21, § 22.  
(h)  Munkaerő -közvetítő szolgáltatá sok (CPC 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 
87209)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában (a regionális kormányzati 
szintre vonatkozi k):  
BE: Belgium valamennyi régiójában az EGT -n kívül központi irodával rendelkező vállalatnak igazolnia 
kell, hogy munkaerő -közvetítő szolgáltatásait származási országában nyújtja. A vallon régióban 
munkaerő -közvetítő szolgáltatások nyújtásához adott joga lanytípusra (régulièrement constituée 
sous la forme d'une personne morale ayant une forme commerciale, soit au sens du droit belge, soit 
en vertu du droit d'un Etat membre ou régie par celui -ci, quelle que soit sa forme juridique) van 
szükség. Az EGT -n kív üli központi irodával rendelkező vállalatnak igazolnia kell, hogy eleget tesz a 
rendeletben meghatározott feltételeknek (pl. a jogalany típusát illetően). A németajkú közösségben 
az EGT -n kívüli központi irodával rendelkező vállalatnak eleget kell tennie a z említett rendeletben 
meghatározott felvételi kritériumoknak (CPC 87202).  
Intézkedések:  
BE: Flamand régió: 8. cikk, § 3, Besluit van de Vlaamse Regering van 10 december 2010 tot uitvoering 
van het decreet betreffende de private arbeidsbemiddeling.  
Vallon régió: Décret du 3 avril 2009 relatif à l'enregistrement ou à l'agrément des agences de 
placement (a munkaerő -közvetítő ügynökségek bejegyzéséről szóló 2009. április 3 -i rendelet), 7. cikk; 
és Arrêté du Gouvernement wallon du 10 décembre 2009 portan t exécution du décret du 3 avril  
2009 relatif à l'enregistrement ou à l'agrément des agences de placement (a vallon kormány 2009. 
december 10 -i határozata a munkaerő -közvetítő ügynökségekről szóló 2009. április 3 -i rendelet 
végrehajtásáról), 4. cikk.  
Ném et ajkú közösség: Dekret über die Zulassung der Leiharbeitsvermittler und die Überwachung der 
privaten Arbeitsvermittler / Décret du 11 mai 2009 relatif à l'agrément des agences de travail 
intérimaire et à la surveillance des agences de placement privées, 6. cikk.  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
DE: A munkaerő -kölcsönző ügynökség működtetéséhez valamely uniós tagállam állampolgársága 
vagy az Euró pai Unió területén való kereskedelmi jelenlét szükséges (a fenti, a munkaerő ‑kölcsönzés 
keretében végzett munkavégzésről szóló törvény 3. bekezdésének 3 –5. pontja szerint)  
(Arbeitnehmerüberlassungsgesetz). Egyes meghatározott szakmák, pl. egészségügyi és az ellátást 
érintő szakmák tekintetében a Munkaügyi és Szociális Minisztérium rendeletet bocsáthat ki az EGT -n 
kívüli személyzet elhelyezésére és felvételére vonatkozóan. Az engedélyt vagy annak 
meghosszabbítását visszautasítják, ha ideiglenes foglalkoztat ásra kerül sor a nem az EGT -ben 
található létesítményekben, létesítményrészekben vagy kiegészítő létesítményekben (a 
 
635 
 munkaerő ‑kölcsönzés keretében végzett munkavégzésről szóló törvény 
(Arbeitnehmerüberlassungsgesetz) 3. szakaszának 2. bekezdése értelmében) . 
Intézkedések:  
DE: Gesetz zur Regelung der Arbeitnehmerüberlassung (AÜG);  
Sozialgesetzbuch Drittes Buch (SGB III; a szociális törvénykönyv III. könyve) – foglalkoztatás 
előmozdítása;  
Verordnung über die Beschäftigung von Ausländerinnen und Ausländern (Be schV; külföldiek 
foglalkoztatásáról szóló rendelet).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:  
ES: A tevékenység megkezdése előtt a munkaerő -közvetítő ügynökségeknek eskü alatt tett 
nyilatkozatot kell benyújtaniuk, amely igazolja a hatályos jogszabályokban előírt követelmények 
teljesítését (CPC 87201, 87202).  
Intézkedések:  
ES: Real Decreto -ley 8/201 4, de 4 de julio, de aprobación de medidas urgentes para el crecimiento, la 
competitividad y la eficiencia (tramitado como Ley 18/2014, de 15 de octubre).  
(i)  Fordítási és tolmácsolási szolgáltatások (CPC 87905)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jut ás, Nemzeti elbánás és a Határon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás vonatkozásában:  
BG: A Bolgár Köztársaságban a külföldi természetes személyeknek hosszú távú engedéllyel vagy 
állandó lakóhellyel kell rendelkezniük a hiteles fordítási tevéke nységek végzéséhez.  
Intézkedések:  
BG: Rendelet a dokumentumok törvényesítéséről, hitelesítéséről és fordításáról.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás vonatkozásában:  
HU: Hivatalos fordítást, fordításhitelesítést és idegennyelvű hivatalos okmányokról hiteles másolat 
készítését kizárólag az Országos Fordító és Fordításhitelesítő Iroda (OFFI) végezhet.  
PL: Hiteles fordítók kizárólag természetes személyek lehetnek.  
Intézke dések:  
HU: 24/1986. (VI.26.) MT rendelet a szakfordításról és tolmácsolásról.  
PL: A hiteles fordítói és tolmácsszakmáról szóló 2004. november 25 -i törvény (Jogi Közlöny, 2019. 
szám, 1326. tétel).  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutá s vonatkozásában:  
 
636 
 FI: A hiteles fordítók számára kötelező az EGT -beli tartózkodási hely.  
Intézkedések:  
FI: Laki auktorisoiduista kääntäjistä (az engedélyezett fordítókról szóló törvény) (1231/2007), s. 2(1)).  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
CY: Hivatalos fordítási és fordításhitelesítési szolgáltatások nyújtásához a fordítóknak be kell 
kerülniük a fordítói nyilvántar tásba. Az állampolgársági követelmény alkalmazandó.  
HR: A hiteles fordítás EGT -állampolgársághoz kötött.  
Intézkedések:  
CY: A hiteles fordítói szolgáltatások létrehozása, nyilvántartásba vétele és szabályozása a Ciprusi 
Köztársaság jogában.  
HR: Az állan dó bírósági tolmácsokról szóló rendelet (OG 88/2008), 2. cikk.  
(j) Egyéb üzleti szolgáltatások (CPC 612 része, 621 része, 625 része, 87901, 87902, 88493, 893 
része, 85990 része, 87909, ISIC 37)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:  
SE: Zálogházak korlátolt felelősségű társaság vagy fióktelep formájában működhetnek (CPC 87909 
része).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi 
jelenlét vonatkozásában:  
CZ: Egy engedélyezett csoma goló vállalat csak csomagolóanyag -visszaváltással és -hasznosítással 
kapcsolatos szolgáltatásokat nyújthat, és részvénytársaságként létrehozott jogalanynak kell lennie 
(CPC 88493, ISIC 37).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás vonatkozásában:  
NL: Fémjelzéssel kapcsolatos szolgáltatások nyújtásához hollandiai kereskedelmi jelenlét szükséges. 
A nemesfémtárgyak fémjelzését jelenleg kizárólag két holland állami monopólium végezheti (a CPC 
893 része).  
Intézkedések:  
CZ: Tényleges 477/2001 Coll. törvény (a csomagolásról szóló törvény) 16. par.  
SE: A zálogházakról szóló törvény (1995:1000).  
NL: Waarborgwet 1986.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
 
637 
 PT: Követelésbehajtási és hitelminősítési szolgáltatások nyújtásához uniós tagállami állampolgárság 
szükséges (CPC 87901, 87902).  
Intézkedések:  
PT: 49/2004 sz. törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
CZ: Az árverési szolgáltatások nyújtása engedélyhez kötött. Az (önkéntes nyilvános árverések 
megtartására vonatkozó ) engedély megszerzéséhez a vállalatnak a Cseh Köztársaságban kell 
letelepedettnek lennie, valamint egy természetes személynek szükséges megszereznie a tartózkodási 
engedélyt, továbbá a vállalatot vagy természetes személyt be kell jegyeztetni a Cseh Köztár saság 
cégnyilvántartásába (CPC 612 része, 621 része, 625 része, 85990 része).  
Intézkedések:  
CZ: A kereskedelmi engedélyekről szóló, 455/1991.  
sz. törvény; valamint  
26/2000. sz. törvény a nyilvános árverésekről.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás vonatkozásában:  
SE: Az építési szövetkezet gazdasági tervét két személynek kell hitelesítenie. A hitelesítést csak az 
EGT-n belüli hatóságok által elismert személyek végezhetik (CPC 87909).  
Intézkedések:  
SE: Az építési szövetkezetekről szóló törvény (1991:614).  
  
 
638 
 7. fenntartás – Kommunikációs szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Kommunikációs szolgáltatások – postai és futárpostai szolgáltatások  
Iparági besorolás:  A CPC 71235 része, a 73210 része  és a CPC 751 része.  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása; Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  EU/ tagállam (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás vonatkozásában:  
Az EU: A levélgyűjtő szekrények közforgalmi útvonalak mentén történő elhelyezésének, a postai 
bélyegek kibocsátásának, illetve a bírós ági vagy közigazgatási eljárások során igénybe vett ajánlott 
postai szolgáltatásoknak a megszervezése a nemzeti joggal összhangban korlátozódhat. A fenti 
szolgáltatásokra engedélyezési rendszer létesíthető, amelyre általános szolgáltatási kötelezettség 
vonatkozik. Az engedély kiadását meghatározott általános teljes körű postai szolgáltatási 
kötelezettséghez vagy a kárpótlási alaphoz történő hozzájáruláshoz köthetik.  
Intézkedések:  
EU: Az Európai Parlament és a Tanács 97/67/EK irányelve (1997. december 15.)  a közösségi postai 
szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös 
szabályokról.  
 
  
 
639 
 8. fenntartás – Építési szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Építőipari és kapcsolódó műszaki mérnöki szolgáltatás  
Iparági besorolás:  CPC 51  
A fenntartás típusa:  Nemzeti elbánás  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása; Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  EU/ tagállam (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
CY: Az állampolgárság követelmény.  
Intézkedés:  
Építési és műszaki munkálatokat végrehajtó vállalkozók nyilvántartásba vételéről és ellenőrzéséről 
szóló 2001. évi törvény (29 (I)/2001), 15. és 52. cikk.  
  
 
640 
 9. fenntartás – Forgalmazási szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Forgalmazási szolgáltatá sok – általános, dohánytermékek forgalmazása  
Iparági besorolás:  C CPC 3546, 621 része, 6222, 631, 632 része  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása; Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  EU/ tagállam (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
(a)  Forgalmazási szolgáltatások (CPC 3546, 631, 632 a 63211 kivételével, 63297, 62276, 621 
része)  
A Beruház ások liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:  
PT: Bizonyos kiskereskedelmi létesítmények és bevásárlóközpontok létesítésére vonatkozóan külön 
engedélyezési rendszer van érvényben. Ez olyan bevásárlóközpontokra vonatkozik, amelyek bruttó 
bérbeadható t erülete legalább 8  000 m2, és olyan kiskereskedelmi létesítményekre, amelyek 
értékesítési területe legalább 2000 m2, amennyiben a bevásárlóközpontokon kívül helyezkednek el. 
Fő kritériumok: hozzájutás a kereskedelmi kínálat sokféleségéhez; a fogyasztónak n yújtott 
szolgáltatások értékelése; a foglalkoztatás minősége és a vállalati társadalmi felelősségvállalás; 
integráció a városi környezetbe; hozzájárulás az ökohatékonysághoz (CPC 631, 632 a 63211 
kivételével, 63297).  
Intézkedések:  
PT: A 2015. január 16 -i 10/2015.  sz. törvényerejű rendelet.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
CY: A gyógyszeripari cégek képviseletei által nyújtott forgalmazási szolgáltatások esetében 
állampolgársági követelmény áll fenn (CPC 62117).  
Intézkedések:  
CY: A módosított 74(I)/2020.  sz. törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi 
jelenlét vonatkozásában:  
LT: A pirotechnikai termékek forgalmazása engedélyhez kötött. Engedélyt kizárólag az Unióban 
letelepedett jogi személyek kaphatnak (CPC 3546).  
 
641 
 Intézkedések:  
LT: A pirotechnikai termékek l akossági forgalmazásának felügyeletéről szóló, (2004. március 23 -i IX-
2074. sz.) törvény.  
(b)  Dohány forgalmazása (6222 része, 62228, 6310 része, 63108)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskeresk edelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
ES: Állami monopólium a dohány kiskereskedelmi értékesítését illetően. A letelepedéshez valamely 
uniós tagállam állampolgársága szükséges. Dohányboltot csak természetes személyek 
üzemeltethetnek. Egy d ohánybolt -üzemeltető legfeljebb egy engedéllyel rendelkezhet (CPC 63108).  
FR: Állami monopólium a dohány nagy - és kiskereskedelmét illetően. A dohányértékesítőket 
(„buraliste”) illetően állampolgársági követelmény áll fenn (CPC 6222 része, CPC 6310 része) .  
Intézkedések:  
ES: A 2014. szeptember 27 -i 14/2013.  sz. törvény.  
FR: Code général des impôts.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
AT: Dohánybolt -üzemeltetési engedélyt csak természetes személyek kérelmezhetnek.  
Valamely EGT -tagállam állampolgárai elsőbbséget élveznek (CPC 63108).  
Intézkedések:  
AT: Az 1996. évi dohánymonopólium -törvény, 5. és 27. §.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
IT: Dohánytermékek forgalmazásához és értékesítéséhez engedély szükséges. Az engedélyt 
közbeszerzési eljárások keretében ítélik oda. Az engedélyek o daítélése a gazdasági szükségesség 
vizsgálatának tárgyát képzi. Fő kritériumok: népesség és a meglévő értékesítőhelyek földrajzi 
lefedettsége (CPC 6222 része, CPC 6310 része).  
Intézkedések:  
IT: A 184/2003.  sz. törvényerejű rendelet;  
a 165/1962.  sz. törv ény;  
a 3/2003.  sz. törvény;  
az 1293/1957.  sz. törvény;  
a 907/1942. sz. törvény; valamint  
 
642 
 az 1074/1958.  sz. köztársasági elnöki rendelet.  
 
  
 
643 
 10. fenntartás – Oktatási szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Oktatási szolgáltatások (magánfinanszírozású)  
Iparági besorolás:  CPC 921, 922, 923, 924  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása; Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  EU/ tagál lam (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás vonatkozásában:  
CY: Magánfinanszírozású oktatási intézmény tulajdonosai és többségi részvényesei csak valamely 
tagállam állampolgárai lehetnek. Az Egyesült Királyság állampolgárai az (Oktatási) Minisztériumtól a 
meghatározott formában és feltételekkel összhangban engedélyt kérelmezhetnek.  
Intézkedések:  
CY: A magániskolákról szóló, 2019. évi (N. 147(I)/2019)  sz. törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
BG: Magánfinanszírozású általáno s és középfokú oktatást csak engedélyezett bolgár vállalkozások 
kínálhatnak (kereskedelmi jelenlétre van szükség). Külföldi részvételű bolgár óvodákat és iskolákat a 
Bulgáriában megfelelően bejegyzett, bolgár és külföldi természetes vagy jogi személyek 
társulásainak, vállalkozásainak vagy vállalatainak kérésére lehet létesíteni vagy átalakítani, a 
miniszterek tanácsának határozatával, az oktatásért és tudományért felelős miniszter indítványa 
alapján. Külföldi tulajdonú óvodákat és iskolákat a külföldi jogal anyok kérésére lehet létesíteni vagy 
átalakítani, a nemzetközi megállapodásokkal és egyezményekkel összhangban, és a fenti 
rendelkezések alapján. Külföldi felsőoktatási intézmények nem létesíthetnek tagintézményeket 
Bulgária területén. Külföldi felsőoktatá si intézmények karokat, tanszékeket, intézeteket és 
kollégiumokat Bulgáriában csak a bolgár középiskolák keretein belül és velük együttműködésben 
nyithatnak (CPC 921, 922).  
Intézkedések:  
BG: Az iskola előtti és iskolai nevelésről szóló törvény; valamint  
a felsőoktatásról szóló törvény, a kiegészítő rendelkezések 4. paragrafusa.  
 
644 
 A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
SI: Magánfinanszírozású általános iskolát kizárólag szlovén természetes vagy jogi személyek 
alapíthat nak. A szolgáltatónak bejegyzett irodát vagy fióktelepet kell létesítenie (CPC 921).  
Intézkedések:  
SI: Az oktatás szervezéséről és finanszírozásáról szóló törvény (a Szlovén Köztársaság Hivatalos 
Közlönye,  
12/1996. sz.) és annak módosításai, 40. cikk.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
CZ és SK: A magánfinanszírozású felsőoktatási intézményként történő működés állami 
jóváhagyásának kérelmezéséhez valamely tagállamban való letelepedésre van szükség. Ez a 
fennta rtás nem vonatkozik a szakközépiskolai és szakiskolai oktatásra (CPC 92310).  
Intézkedések:  
CZ: A 111/1998.  sz. Coll. törvény (felsőoktatási törvény), 39. §; valamint  
az iskola előtti, általános, középfokú, szakmai felsőfokú és egyéb oktatásról szóló 561 /2004. sz. Coll. 
törvény (az oktatási törvény).  
SK: Az egyetemekről szóló, 2002. február 21 -i 131.  sz. törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem 
vonatkozásában: Piacra jutás:  
ES és IT: Elismert di plomát és oklevelet kibocsátó magánfinanszírozású egyetem alapításához 
engedély szükséges. Gazdasági szükségesség vizsgálata alkalmazandó. Fő kritériumok: Népesség és a 
meglévő létesítmények földrajzi sűrűsége.  
ES: Az eljárás során konzultációra kerül sor  a parlamenttel.  
IT: Hároméves programon alapul és az államilag elismert oklevelek kibocsátására kizárólag olasz jogi 
személyek kaphatnak engedélyt (CPC 923).  
Intézkedések:  
ES: Ley Orgánica 6/2001, de 21 de Diciembre, de Universidades (az egyetemekről s zóló, 2001. 
december 21 -i 6/2001.  sz. törvény), 4. cikk.  
IT: Az 1592/1933. sz. királyi rendelet (a középiskolai oktatásról szóló törvény);  
a 243/1991. sz. törvény (a magánegyetemek számára nyújtott alkalmi állami hozzájárulás);  
a CNVSU (Comitato nazionale per la valutazione del sistema universitario) 20/2003. sz. határozata; 
valamint  
a 25/1998. sz. köztársasági elnöki rendelet (DPR).  
 
645 
 A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács é s 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás vonatkozásában:  
EL: A magánforrásokból finanszírozott általános és középiskolák tulajdonosainak és igazgatótanácsi 
tagjai többségének, valamint a magánforrásokból finanszírozott általános és közé piskolákban 
dolgozó tanároknak uniós tagállami állampolgársággal kell rendelkezniük (CPC 921, 922). Egyetemi 
szintű oktatást kizárólag teljes autonómiával rendelkező közjogi jogi személynek minősülő 
intézmények nyújthatnak. A 3696/2008. sz. törvény ugyanak kor lehetővé teszi az EU -ban rezidens 
(természetes vagy jogi) személyek számára olyan magán felsőoktatási intézmények alapítását, 
amelyek az egyetemi oklevéllel egyenértékűnek el nem ismert bizonyítványt állítanak ki CPC 923).  
Intézkedések:  
EL: A 682/197 7. sz., 284/1968. sz., és 2545/1940. sz. törvények, valamint  
a 394/1997. sz. elnöki rendelettel módosított 211/1994. sz. elnöki rendelet, Görögország Alkotmánya 
16. cikk 5. paragrafusa és a 3549/2007. sz. törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra ju tás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás vonatkozásában:  
AT: Az alkalmazott tudományok területén magánfinanszírozású egyetemi szintű oktatás nyújtásához 
az illetékes hatóság, az AQ Austria (Osztrák Minőségbiztosítási és Akkreditáci ós Ügynökség) 
engedélye szükséges. Az alkalmazott tudományok terén oktatási programot kínálni kívánó beruházó 
elsődleges üzleti tevékenységét ilyen programok nyújtásának kell képeznie, valamint igényfelmérést 
és piacfelmérést kell benyújtania a javasolt ké pzési program elfogadtatásához. Az illetékes 
minisztérium megtagadhatja az engedélyt, amennyiben a programot a nemzeti oktatási érdekekkel 
összeférhetetlennek ítéli. A magánegyetem kérelmezéséhez az illetékes hatóság (AQ Austria (Osztrák 
Minőségbiztosítási  és Akkreditációs Ügynökség) engedélye szükséges. Az illetékes minisztérium 
megtagadhatja a jóváhagyást, ha az akkreditációs hatóság határozata nem felel meg a nemzeti 
oktatási érdekeknek (CPC 923).  
Intézkedések:  
AT: Az alkalmazott tudományok szakról szó ló törvény, BGBl. I 340/1993. sz., a módosítások szerint, 2. 
§; a magánegyetemről  
szóló törvény, BGBl. I, 74/2011. sz., a módosítások szerint, 2. §; valamint  
a felsőoktatási minőségbiztosításról szóló törvény, BGBl. I 74/2011. sz., a módosítások szerint,  25. § 
(3) bekezdés.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
FR: Magánfinanszírozású oktatási intézményben csak valamely uniós tagállam állampolgárai 
taníthatnak (CPC 921, 922, 923). Az Egyesült Királyság állampolgárai azonban engedélyt kaphatnak a 
releváns illetékes hatóságoktól, hogy alap -, közép - és felsőfokú oktat ási intézményekben tanítsanak. 
Az Egyesült Királyság állampolgárai arra is engedélyt kaphatnak a releváns illetékes hatóságoktól, 
hogy alap -, közép - vagy felsőfokú oktatási intézményeket létesítsenek, működtessenek vagy 
irányítsanak. Ilyen engedélyt egyedi  elbírálás alapján ítélnek oda.  
 
646 
 Intézkedések:  
FR: Code de l'éducation.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
MT: A magánfinaszírozásból  történő felső - vagy felnőttoktatási szolgáltatásokat nyújtani kívánó 
szolgáltatóknak be kell szerezniük az oktatási és munkaügyi minisztérium engedélyét. Az engedély 
kibocsátására vonatkozó határozat egyedi elbírálás útján hozható meg (CPC 923, 924).  
Intézkedések:  
MT: A 2012. évi 296. sz. jogi nyilatkozat.  
 
647 
 11. fenntartás – Környezetvédelemmel kapcsolatos szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Környezetvédelemmel kapcsolatos szolgáltatások – A használt elemek 
és akkumulátorok, a régi autók, valamint az elekt romos és elektronikus 
berendezésekből származó hulladék feldolgozása és újrahasznosítása; 
légkör - és klímavédelem (kipufogógáz -tisztítás)  
Iparági besorolás:  CPC 9402 része, 9404  
A fenntartás típusa:  Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  EU/ tagállam (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
SE: A gázkibocsátás ellenőrzésével kapcsolatos szolgáltatások végzésére kizárólag Svédországban 
bejegyzett vagy svéd fő székhellyel rendelkező gazdálkodó eg ységek szerezhetnek akkreditációt (CPC 
9404).  
SK: A használt elemek és akkumulátorok, a hulladékolajok, a régi autók, valamint az elektromos és 
elektronikai berendezésekből származó hulladék feldolgozásával és újrahasznosításával kapcsolatos 
tevékenység v égzéséhez EGT -beli cégbejegyzés szükséges (a tartózkodási hely követelmény) (a CPC 
9402 része).  
Intézkedések:  
SE: A járművekről szóló (2002:574. sz.) törvény.  
SK: A hulladékról szóló 79/2015. sz. törvény.  
  
 
648 
 12. fenntartás – Pénzügyi szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Pénzügyi szolgáltatások – biztosítás és banki szolgáltatások  
Iparági besorolás:  Nem alkalmazandó  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása; Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  EU/ tagállam (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
(a) Biztosítási és biztosítással összefüggő szolgáltatások  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
IT: A biztosításmatematikusi szakma csak természetes személyeken keresztül gyakorolható. A 
természetes személyek (jogi személyiséggel nem b író) szakmai társulása megengedett. A 
biztosításmatematikusi szakma gyakorlásához uniós állampolgárság szükséges, kivéve az olyan 
külföldi szakembereket, akik a viszonosság elve alapján engedélyt kaphatnak a szakmájuk 
gyakorlására.  
Intézkedések:  
IT: A mag ánbiztosítási kódex 29. cikke (A 2005. szeptember 7 -i 209. sz. törvényerejű rendelet); 
valamint a 194/1942.  sz. törvény, 4. cikk, a nyilvántartásról szóló 4/1999. sz. törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyú ló 
szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
BG: Nyugdíjbiztosítást a társadalombiztosítási kódex szerint engedélyezett és a kereskedelmi törvény 
vagy egy másik EU -tagállam joga szerint bejegyzett részvénytársaság nyújthat (fióktelep létrehozása 
nem megengedett).  
BG, ES, PL  és PT: Fióktelep közvetlen létrehozása nem megengedett olyan biztosításközvetítésnél, 
amely valamely tagállam jogával összhangban létrehozott társaságok számára van fenntartva (helyi 
cégbejegyzés szükséges). PL: tartózkodási helyre vonatkozó követelmény a biztosítási közvetítők 
eset ében.  
Intézkedések:  
 
649 
 BG: Biztosítási törvénykönyv, 12., 56 –63., 65., 66. cikke és a 80. cikk (4) bekezdése, 
Társadalombiztosítási törvénykönyv 120a –162., 209 –253., 260 –310. cikk.  
ES: Reglamento de Ordenación, Supervisión y Solvencia de Entidades Aseguradora s y Reaseguradoras 
(RD 1060/2015, de 20 de noviembre de 2015), 36. cikk.  
PL: A biztosítási és viszontbiztosítási tevékenységről szóló, 2015. szeptember 11 -i törvény (Jogi 
Közlöny, 2020., 895. és 1180. tétel); A biztosítási értékesítésről szóló, 2017. decem ber 15 -i törvény 
(Jogi Közlöny, 2019.,1881. tétel); A nyugdíjalapok szervezéséről és működtetéséről szóló, 1997. 
augusztus 28 -i törvény (Jogi Közlöny, 2020., 105. tétel); A külföldi vállalkozók és más külföldi 
személyek a Lengyel Köztársaság területén való  gazdasági tevékenységével kapcsolatos szabályokról 
szóló, 2018. március 6 -i törvény.  
PT: A 2009. január 5 -i 2/2009. sz. törvényerejű rendelet  által visszavont 94 -B/98. sz. törvényerejű 
rendelet 7. cikke; valamint a 94 -B/98. sz. törvényerejű rendelet I. fe jezete VI. szakasza 34. cikkének 
6., 7. pontja, valamint a 2019. január 16 -i 7/2019. sz. törvény által visszavont 144/2006. sz. 
törvényerejű rendelet 7. cikke. A biztosítási és viszontbiztosítási értékesítési tevékenységre 
vonatkozó, a január 16 -i 7/2019. sz. törvénnyel jóváhagyott jogi szabályozás 8. cikke.  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
AT: A fióktelep ügyvezetésében legalább két olyan természetes személynek kell részt vennie, akik 
Ausztriában tartózkodási hellyel rendelkez nek.  
BG: A (viszont)biztosítók irányító testülete vagy felügyeleti szerve valamennyi tagjának, valamint a 
(viszont)biztosító irányítására vagy képviseletére felhatalmazott minden személynek lakóhellyel kell 
rendelkeznie.  
A nyugdíjbiztosítási vállalkozások esetében az igazgatótanács elnökének, az igazgatóság elnökének, 
az ügyvezető igazgatónak és a vezető tisztviselőnek állandó bulgáriai címmel vagy huzamos 
tartózkodási engedéllyel kell rendelkeznie.  
Intézkedések:  
AT: A 2016. évi biztosításfelügyeleti törvény 14. cikkének (1) bekezdésének 3. pontja, Szövetségi Jogi 
Közlöny I 34/2015. sz. (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 14 Abs. 1 Z 3, BGBl. I Nr. 34/2015) .  
BG: Biztosítási törvénykönyv, 12., 56 –63., 65., 66. cikk, valamint 80. cikk (4) bekezdése;  
Társadalombiztosítási törvénykönyv, 120a –162., 209 –253., 260 –310. cikk.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
BG: Mielőtt egy külföldi biztosító vagy viszontbiztosító biztosítási szolgáltatások nyújtása céljából 
fiókte lepet vagy ügynökséget hozna létre, származási országában engedéllyel kell rendelkeznie azon 
biztosítási osztályokra vonatkozóan, amelyeket Bulgáriában kíván nyújtani.  
A kiegészítő önkéntes nyugdíjalapból származó bevétel; valamint valamely másik tagállam  joga 
szerint bejegyzett és az érintett jogszabályoknak megfelelően önkéntes nyugdíjbiztosítási műveletek 
elvégzésére felhatalmazott személyek által kötött önkéntes nyugdíjbiztosításhoz közvetlenül 
kapcsolódó hasonló bevétel nem adóköteles a társasági adór ól szóló törvényben meghatározott 
eljárás szerint.  
 
650 
 ES: Mielőtt fióktelepet vagy ügynökséget létesítene Spanyolországban a biztosítás egyes fajtáinak 
nyújtása céljából, a külföldi biztosítónak legalább öt éve engedéllyel kell rendelkeznie arra, hogy a 
származási országában ugyanazon biztosítási ágakban működjön.  
PT: Fióktelep vagy képviselet létrehozásához a külföldi biztosítóknak a vonatkozó nemzeti 
jogszabályok szerint legalább öt éve engedéllyel kell rendelkezniük biztosítási vagy viszontbiztosítási 
tevé kenység végzésére.  
Intézkedések:  
BG: Biztosítási törvénykönyv, 12., 56 –63., 65., 66. cikk, valamint 80. cikk (4) bekezdése;  
Társadalombiztosítási törvénykönyv, 120a –162., 209 –253., 260 –310. cikk.  
ES: Reglamento de Ordenación, Supervisión y Solvencia de Ent idades Aseguradoras y Reaseguradoras 
(RD 1060/2015, de 20 de noviembre de 2015), 36. cikk.  
PT: A 94 -B/98. sz. törvényerejű rendelet 7. cikke, a 94 -B/98. sz. törvényerejű rendelet I. fejezetének 
VI. szakasza, valamint a 144/2006. sz. törvényerejű rendelet 34. cikkének 6., 7. pontja és 7. cikke. A 
2005. szeptember 9 -i 147/2005. sz. törvénnyel jóváhagyott, a biztosítási és viszontbiztosítási 
tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó jogi szabályozás 215. cikke.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra j utás vonatkozásában:  
AT: Ahhoz, hogy a külföldi biztosítók engedélyt kapjanak fióktelep megnyitásához, 
részvénytársaságnak vagy kölcsönös biztosító társaságnak vagy ahhoz hasonló jogi formának 
megfelelő hazai jogi formával kell rendelkezniük.  
EL: Harmadi k országban lévő központi irodával rendelkező biztosítók és viszontbiztosítók 
leányvállalat vagy – ez esetben nem jogi formában működő – fióktelep létrehozása révén 
működhetnek Görögországban, mivel ez az Unión kívüli központi irodával rendelkező vállalkoz ás 
olyan tagországon (például Görögország) belüli állandó jelenlétét jelenti, amelyet engedélyeznek az 
adott tagállamban (Görögország), és amely biztosítási tevékenységet folytat.  
Intézkedések:  
AT: A 2016. évi biztosításfelügyeleti törvény 14. cikkének (1)  bekezdésének 1. pontja, Szövetségi Jogi 
Közlöny I 34/2015. sz. (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 14 Abs. 1 Z 1, BGBl. I Nr. 34/2015).  
EL: A 4364/2016. sz. törvény 130. cikke (Kormányzati Közlöny 13/A/ 2016.02.05.).  
A Határokon átnyúló szolgáltatásnyú jtás – Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
AT: Tilos a promóciós tevékenység és közvetítés az Unióban le nem telepedett leányvállalat vagy az 
Ausztriában le nem telepedett fióktelep részéről (kivéve a viszontbiztosítást és a 
visszaengedményezés t).  
DK: A dán jog alapján vagy a dán illetékes hatóságok által engedélyezett biztosítótársaságokon kívül 
más személyek vagy társaságok (beleértve a biztosítótársaságokat is) nem működhetnek közre 
közvetlen biztosítás kötésében Dániában lakóhellyel rendelk ező személyek, dán hajók vagy dán 
ingatlanok vonatkozásában.  
 
651 
 SE: Külföldi biztosító által kínált közvetlen biztosítás csak Svédországban engedélyezett biztosítási 
szolgáltató közvetítésével köthető, feltéve, hogy a külföldi biztosító és a svéd biztosító ugyanahhoz a 
vállalatcsoporthoz tartozik, vagy együttműködési megállapodást kötöttek.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
DE, HU  és LT: A közvetlen biztosítási szolgáltatások nyújtásához az Európai Unión kívül beje gyzett 
biztosítóknak fióktelepet kell létrehozniuk és engedélyeztetniük kell azt.  
SE: A biztosításközvetítési szolgáltatások nyújtásához az EGT -n kívül bejegyzett vállalkozásoknak 
esetében kereskedelmi jelenlét szükséges (helyi jelenlét szükséges).  
SK: Lé gi és tengeri szállítási biztosítást – amely fedezi a légi járművet/vízi járművet, illetve a 
felelősségbiztosítást – kizárólag az Unióban letelepedett biztosítók vagy a Szlovák Köztársaság által 
felhatalmazott, az Unión kívül letelepedett fióktelepek köthe tnek.  
Intézkedések  
AT: A 2016. évi biztosításfelügyeleti törvény 13. cikkének (1) és (2) bekezdése, Szövetségi Jogi Közlöny 
I 34/2015. sz. (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, § 13 Abs. 1 und 2, BGBl. I Nr. 34/2015). DE: 
Versicherungsaufsichtsgesetz (VAG)  67–69. §, valamennyi biztosítási szolgáltatás vonatkozásában a 
Szolvencia II -t hajtja végre; a Luftverkehrs -Zulassungs -Ordnung (LuftVZO) 105. § -val összefüggésben, 
csak a kötelező légi felelősségbiztosítás tekintetében.  
DE: Versicherungsaufsichtsgesetz (VA G) valamennyi biztosítási szolgáltatás vonatkozásában; a 
Luftverkehrs -Zulassungs -Ordnung (LuftVZO) összefüggésében, csak a kötelező légi 
felelősségbiztosítás tekintetében.  
DK: Lov om finansiel virksomhed jf. lovbekendtgørelse 182 af 18. februar 2015.  
HU: A 2003. évi LX. sz. törvény. LT: 2003. szeptember 18 -i IX-1737. sz. biztosítási törvény, utoljára 
módosítva a 2019. június 13 -i XIII -2232. sz. törvényben.  
SE: Lag om försäkringsförmedling (Biztosítási értékesítés közvetítéséről szóló törvény) (3. fejezetén ek 
3. szakasza, 2018:12192005:405); valamint a külföldi biztosítók svédországi üzleti tevékenységéről 
szóló törvény (4. fejezetének 1 és 10 szakasza, 1998:293).  
SK: A biztosításról szóló 39/2015. sz. törvény.  
(b) Banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások  
A B eruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
BG: A banknak nem minősülő pénzintézeteknek a nem a betétekből vagy egyéb visszafizetendő 
pénzeszközökből eredő pénzösszegekkel kapcsolatos hitelezési tevékenység gyakorlásához, a 
hitelintézetben vagy egyéb pénzügyi intézményben való részesedésszerzéshez, a pénzügyi lízing 
nyújtásához, a garanciaügyletek lebonyolításához, a kölcsönre és egyéb finanszírozási formákra 
(faktorálás, forfetírozás stb.) irányuló követelés megszerzéséhez szerepelniük kell a Bolgár Nemzeti 
Bank nyilvántartási rendszerében. A pénzügyi  intézmény fő üzletviteli helyének Bulgária területén 
kell lennie.  
 
652 
 BG: Az EGT -n kívül letelepedett bankok azt követően gyakorolhatnak banki tevékenységet 
Bulgáriában, hogy engedélyt kaptak a Bolgár Nemzeti Banktól üzleti tevékenységük egy fióktelepen 
kere sztüli felvételére és gyakorlására a Bolgár Köztársaság területén.  
IT: Az értékpapír -kiegyenlítési rendszer működtetésének vagy központi értéktári szolgáltatások 
olaszországi szervezeten keresztüli nyújtásának engedélyezéséhez a társaságot Olaszországban b e 
kell jegyezni (fióktelep nem megengedett).  
Az uniós jogszabályok alapján harmonizált átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív 
befektetési vállalkozásoktól (a továbbiakban: ÁÉKBV -k) eltérő kollektív befektetési rendszerek 
esetében a vagyonkezelőn ek vagy letéteményesnek Olaszországban vagy egy másik tagállamban 
letelepedett cégnek kell lennie, és egy olaszországi fiókteleppel kell rendelkeznie.  
Az uniós jog alapján nem harmonizált beruházási alapok alapkezelő társaságait szintén be kell 
jegyezni O laszországban (fióktelep nem megengedett).  
Csak az EU -ban központi irodával rendelkező bankok, biztosítótársaságok, uniós jogszabály alapján 
harmonizált ÁÉKBV -ket kezelő befektetési cégek és vállalkozások, valamint az Olaszországban 
bejegyzett ÁÉKBV -k végezhetik a nyugdíjalapok forráskezelését.  
A házaló kereskedés során a közvetítőknek valamely tagállamban állandó lakóhellyel rendelkező, 
meghatalmazott pénzügyi ügynököket kell alkalmazniuk.  
Nem európai uniós közvetítők képviseleti irodái nem végezhetnek befektetési szolgáltatásokra 
irányuló tevéke nységeket, ideértve a saját számlára vagy ügyfélszámlára folytatott kereskedést, a 
pénzügyi eszközök kihelyezését és jegyzési garanciavállalását (fióktelep szükséges).  
PT: Nyugdíjalap -kezelést csak a Portugáliában e célból bejegyezett, erre szakosodott vál lalatok, a 
Portugáliában alapított és az életbiztosítási üzletág felvételére felhatalmazással rendelkező 
biztosítótársaságok, illetve egy másik uniós tagállamban nyugdíjalap -kezelésre engedéllyel 
rendelkező szervezetek végezhetnek. Nem uniós ország közvetl en fióktelepet nem hozhat létre.  
Intézkedések:  
BG: A hitelintézetekről szóló törvény, 2. cikk 5. paragrafusa, 3a. cikk és 17. cikk;  
a társadalombiztosítási törvénykönyv, 121., 121b., 121f. cikk; valamint  
az árfolyamról szóló törvény, 3. cikk.  
IT: Az 58/1 998. sz. törvényerejű rendelet; 1., 19., 28., 30 –33., 38., 69. és 80. cikk;  
az Olasz Nemzeti Bank és a Consob 1998. február 22 -i közös rendelete, 3. és 41. cikk;  
az Olasz Nemzeti Bank 2005. január 25 -i rendelete;  
a Consob 2007. október 29 -i 16190. sz. re ndelete, V. cím, VII. fejezet, II. szakasz, 17 –21., 78 –81., 91 –
111. cikk; valamint:  
az Európai Unión belüli értékpapír -kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról szóló, 2014. 
július 23 -i 909/2014/EU parlamenti és tanácsi rendelet.  
 
653 
 PT: A 180/2007. sz. törvényerejű rendelettel módosított 12/2006. sz. törvényerejű rendelet, a 357 -
A/2007. sz. törvényerejű rendelet, a 2/2008R. sz. rendelettel módosított 7/2007R. sz. rendelet, a 
19/2008 -R. sz. rendelet, a 8/2009. sz. rendelet. A 2020. július 23 -i 27/2020. sz. törvénnyel 
jóváhagyott, a nyugdíjalapok és azok kezelői létrehozására és működésére vonatkozó jogi 
szabályozás 3. cikke.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
HU: Az EGT -n kívüli befektetési alapkezel ő társaságok fióktelepei nem folytathatnak európai 
befektetési alapok kezelésével kapcsolatos tevékenységet és nem nyújthatnak vagyonkezelési 
szolgáltatásokat magán nyugdíjalapok számára.  
Intézkedések:  
HU: A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról  szóló, 2013. évi CCXXXVII. sz. törvény;  
a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló, 2013. évi CCXXXVII. sz. törvény; valamint  
a tőkepiacról szóló, 2001. évi CXX. sz. törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás és Határokon átnyú ló szolgáltatáskereskedelem – 
Piacra jutás vonatkozásában:  
BG: A bankot legalább két személynek közösen kell irányítania és képviselnie. A bankot vezető és 
képviselő személyeknek személyesen jelen kell lenniük az igazgatási címen. Jogi személyeket nem 
választhatnak a bank ügyvezetőségének vagy igazgatótanácsának tagjaivá.  
SE: Takarékbank alapítójának természetes személynek kell lennie.  
Intézkedések:  
BG: A hitelintézetekről szóló törvény, 10. cikk;  
Társadalombiztosítási kódex, 121e. cikk; valamint  
az árfoly amról szóló törvény, 3. cikk.  
SE: Sparbankslagen (a takarékpénztárakról szóló törvény) (1987:619), 2. fejezet, 1. §.  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
HU: A hitelintézetek igazgatótanácsának legalább két tagjának a devizarendeletek értelmében 
devizabelföldinek kell minősülnie, és legalább egy éve állandó tartózkodási hellyel kell rendelkeznie 
Magyarországon.  
Intézkedések:  
HU: A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló, 2013. évi CCXXXVII. sz. törvény;  
A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló, 2013. évi CCXXXVII. sz. törvény; valamint  
a tőkepiacról szóló, 2001. évi CXX. sz. törvény.  
 
654 
 A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:  
RO: A piaci szereplők a társasági jog rendelke zéseinek értelmében részvénytársaságként létrehozott 
jogi személyek. Az alternatív kereskedelmi platformokat (az MiFID II -irányelv szerinti multilaterális 
kereskedési rendszer (MTF)) a fent leírt feltételeknek megfelelően létrehozott rendszerirányító, vagy  
az ASF (Autoritatea de Supraveghere Financiară – Pénzügyi Felügyeleti Hatóság) által engedélyezett 
beruházási vállalkozás irányíthatja.  
SI: Nyugdíjrendszer biztosítható közös nyugdíjalap (amely nem minősül jogi személynek, és így 
biztosító, bank vagy nyugdíjtársaság kezeli azt), nyugdíjtársaság vagy biztosító által. Továbbá 
nyugdíjrendszer az EU valamely tagállamában alkalmazandó rendeletekke l összhangban létrehozott 
nyugdíjszolgáltatók által is biztosítható.  
Intézkedések:  
RO: A pénzügyi eszközökről szóló, 2018. június 11 -i 126. sz. törvény és a szabályozott piacokról és az 
NSC 15/2006. sz. végzése által jóváhagyott alternatív kereskedési plat formokról szóló 2/2006. sz. 
rendelet módosítására és kiegészítésére vonatkozó 1/2017. sz. rendelet – ASF – Autoritatea de 
Supraveghere Financiară – Pénzügyi Felügyeleti Hatóság. SI: A nyugdíj - és rokkantsági biztosításról 
szóló törvény (Hivatalos Közlöny, 102/2015. sz., utoljára módosítva: 28/19. sz.).  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
HU: Nem EGT -beli vállalkozások kizárólag magyarországi fióktelepen keresztül nyújthatnak pénzügyi 
szolgáltatásokat vagy folytatha tnak a pénzügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiegészítő 
tevékenységet.  
Intézkedések:  
HU: A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló, 2013. évi CCXXXVII. sz. törvény;  
A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló, 2013. évi CCXXXVII . sz. törvény; valamint  
a tőkepiacról szóló, 2001. évi CXX. sz. törvény.  
  
 
655 
 13. fenntartás – Egészségügyi és szociális szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Egészségügyi és szociális szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 931, 933  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása; Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  EU/ tagállam (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:  
DE (a k ormányzat regionális szintjére is vonatkozik): A mentési szolgáltatásokat és „minősített 
mentőszolgálatokat” a szövetségi tartományok (Länder) szervezik és szabályozzák. A szövetségi 
tartományok többsége az önkormányzatokra ruházza a mentési szolgáltatások  területét érintő 
hatásköröket. Az önkormányzatok elsőbbséget adhatnak a nonprofit üzemeltetőknek. Ez külföldi és 
hazai szolgáltatókra egyaránt vonatkozik (CPC 931, 933). A mentőszolgálatok tervezéshez, 
engedélyezéshez és akkreditációhoz vannak kötve. A te lemedicina vonatkozásában, az IKT - 
(információs és kommunikációs technológiák) szolgáltatók száma az interoperabilitás, kompatibilitás 
és a szükséges biztonsági standardok garantálására korlátozódhat. Ezt megkülönböztetésmentesen 
alkalmazzák.  
HR: Az adott  földrajzi területeken egyes magánfinanszírozású szociális intézmények létesítésére 
igényalapú korlátozások vonatkozhatnak (CPC 9311, 93192, 93193, 933).  
SI: Az alábbi szolgáltatások állami monopóliumot képeznek: Vérellátás, vérkészítmények, emberi 
szerve k átültetés céljából történő eltávolítása és tartósítása, szociális és orvosi, higiéniai, járványügyi 
és egészségökológiai szolgáltatások, patoanatómiai szolgáltatások és orvosi segítséggel történő 
megtermékenyítés (CPC 931).  
Intézkedések:  
DE: Bundesärzt eordnung (BÄO; szövetségi orvosi rendelet):  
Gesetz über die Ausübung der Zahnheilkunde (ZHG);  
Gesetz über den Beruf der Psychotherapeutin und des Psychotherapeuten (PsychThG; a 
pszichoterápiás szolgáltatások nyújtásáról szóló törvény);  
Gesetz über die berufsmäßige Ausübung der Heilkunde ohne Bestallung (Heilpraktikergesetz);  
Gesetz über das Studium und den Beruf der Hebammen (HebG);  
Gesetz über den Beruf der Notfallsanitäterin und des Notfallsanitäters (NotSanG);  
 
656 
 Gesetz über die Pflegeberufe (PflBG);  
Gesetz über die Berufe in der Physiotherapie (MPhG);  
Gesetz über den Beruf des Logopäden (LogopG);  
Gesetz über den Beruf des Orthoptisten und der Orthoptistin (OrthoptG);  
Gesetz über den Beruf der Podologin und des Podologen (PodG);  
Gesetz über den Beruf d er Diätassistentin und des Diätassistenten (DiätAssG);  
Gesetz über den Beruf der Ergotherapeutin und des Ergotherapeuten (ErgThg); 
Bundesapothekerordnung (BapO);  
Gesetz über den Beruf des pharmazeutisch -technischen Assistenten (PTAG);  
Gesetz über technisch e Assistenten in der Medizin (MTAG);  
Gesetz zur wirtschaftlichen Sicherung der Krankenhäuser und zur Regelung der 
Krankenhauspflegesätze (Krankenhausfinanzierungsgesetz - KHG);  
Gewerbeordnung (a német kereskedelem - és iparszabályozási törvény);  
Sozialgeset zbuch Fünftes Buch (SGB V; a szociális törvénykönyv V. könyve) – Kötelező betétbiztosítás;  
Sozialgesetzbuch Sechstes Buch (SGB VI; a szociális törvénykönyv VI. könyve) – Kötelező 
nyugdíjbiztosítás;  
Sozialgesetzbuch Siebtes Buch (SGB VII; a szociális törvén ykönyv VII. könyve) – Kötelező 
balesetbiztosítás;  
Sozialgesetzbuch Neuntes Buch (SGB IX; a szociális törvénykönyv IX. könyve) – Fogyatékossággal élő 
személyek rehabilitációja és részvétele;  
Sozialgesetzbuch Elftes Buch (SGB XI; a szociális törvénykönyv XI.  könyve) – Szociális ellátás;  
Personenbeförderungsgesetz (PBefG; a közösségi közlekedésről szóló törvény).  
Regionális szinten:  
Gesetz über den Rettungsdienst (Rettungsdienstgesetz - RDG) in Baden -Württemberg;  
Bayerisches Rettungsdienstgesetz (BayRDG);  
Gese tz über den Rettungsdienst für das Land Berlin (Rettungsdienstgesetz);  
Gesetz über den Rettungsdienst im Land Brandenburg (BbgRettG);  
Bremisches Hilfeleistungsgesetz (BremHilfeG);  
Hamburgisches Rettungsdienstgesetz (HmbRDG);  
 
657 
 Gesetz über den Rettungsdienst für das Land Mecklenburg -Vorpommern (RDGM -V); 
Niedersächsisches Rettungsdienstgesetz (NRettDG);  
Gesetz über den Rettungsdienst sowie die Notfallrettung und den Krankentransport durch  
Unternehmer (RettG NRW);  
Landesgesetz über den Rettungsdienst sowie den N otfall - und Krankentransport (RettDG);  
Saarländisches Rettungsdienstgesetz (SRettG);  
Sächsisches Gesetz über den Brandschutz, Rettungsdienst und Katastrophenschutz (SächsBRKG);  
Rettungsdienstgesetz des Landes Sachsen -Anhalt (RettDG LSA);  
Schleswig -Holstein isches Rettungsdienstgesetz (SHRDG);  
Thüringer Rettungsdienstgesetz (ThüRettG).  
Landespflegegesetze:  
Gesetz zur Umsetzung der Pflegeversicherung in Baden -Württemberg (Landespflegegesetz - 
LPflG);  
Gesetz zur Ausführung der Sozialgesetze (AGSG);  
Gesetz zur P lanung und Finanzierung von Pflegeeinrichtungen (Landespflegeeinrichtungsgesetz - 
LPflegEG);  
Gesetz über die pflegerische Versorgung im Land Brandenburg (Landespflegegesetz - LPflegeG);  
Gesetz zur Ausführung des Pflege -Versicherungsgesetzes im Lande Bremen und zur Änderung  
des Bremischen Ausführungsgesetzes zum Bundessozialhilfegesetz (BremAGPflegeVG);  
Hamburgisches Landespflegegesetz (HmbLPG);  
Hessisches Ausführungsgesetz zum Pflege -Versicherungsgesetz;  
Landespflegegesetz (LPflegeG M -V); 
Gesetz zur Planung und Förderung von Pflegeeinrichtungen nach dem Elften Buch  
Sozialgesetzbuch (Niedersächsisches Pflegegesetz - NPflegeG);  
Gesetz zur Weiterentwicklung des Landespflegerechts und Sicherung einer unterstützenden 
Infrastruktur für ältere Menschen, pflegebedürf tige Menschen und deren Angehörige (Alten - und 
Pflegegesetz Nordrhein -Westfalen – APG NRW);  
Landesgesetz zur Sicherstellung und Weiterentwicklung der pflegerischen Angebotsstruktur  
 
658 
 (LPflegeASG) (Rheinland -Pfalz);  
Gesetz Nr. 1694 zur Planung und Förderung v on Angeboten für hilfe -, betreuungs - oder 
pflegebedürftige Menschen im Saarland (Saarländisches Pflegegesetz);  
Sächsisches Pflegegesetz (SächsPflegeG);  
Schleswig -Holstein: Ausführungsgesetz zum Pflege -Versicherungsgesetz (Landespflegegesetz - 
LPflegeG);  
Thüringer Gesetz zur Ausführung des Pflege -Versicherungsgesetzes (ThürAGPflegeVG).  
Landeskrankenhausgesetz Baden -Württemberg;  
Bayerisches Krankenhausgesetz (BayKrG);  
Berliner Gesetz zur Neuregelung des Krankenhausrechts;  
Krankenhausentwicklungsgesetz Brand enburg (BbgKHEG);  
Bremisches Krankenhausgesetz (BrmKrHG);  
Hamburgisches Krankenhausgesetz (HmbKHG);  
Hessisches Krankenhausgesetz 2011 (HKHG 2011);  
Krankenhausgesetz für das Land Mecklenburg -Vorpommern (LKHG M -V); 
Niedersächsisches Krankenhausgesetz (NKHG);  
Krankenhausgestaltungsgesetz des Landes Nordrhein -Westfalen (KHGG NRW);  
Landeskrankenhausgesetz Rheinland -Pfalz (LKG Rh -Pf); 
Saarländisches Krankenhausgesetz (SKHG);  
Gesetz zur Neuordnung des Krankenhauswesens (Sächsisches Krankenhausgesetz - SächsKHG);  
Krankenhausgesetz Sachsen -Anhalt (KHG LSA);  
Gesetz zur Ausführung des Krankenhausfinanzierungsgesetzes (AG -KHG) in Schleswig -Holstein;  
Thüringisches Krankenhausgesetz (Thür KHG).  
HR: Az egészségügyi ellátásról szóló törvény (HL 150/08, 71/10, 139/10, 22/11,  84/11, 12/12, 70/12, 
144/12).  
SI: Az egészségügyi szolgáltatásokról szóló törvény, a Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 
23/2005. sz., 1., 3. és 62 –64. cikk; a meddőségi kezelésekről és az orvosi segítséggel történő 
megtermékenyítésről szóló törvény,  a Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 70/00. sz., 15. és 16. 
cikk; valamint  
 
659 
 a vérellátásról szóló törvény (ZPKrv -1), a Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 104/06. sz., 5. és 8. 
cikk.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás v onatkozásában:  
FR: A kórházi és mentőszolgáltatások, kórházon kívüli fekvőbeteg -ellátás és szociális szolgáltatások 
esetében a vezetői tisztek betöltéséhez engedélyre van szükség. A engedélyezési eljárás figyelembe 
veszi helyi vezetők rendelkezésre állásá t. A vállalkozások lehetnek bármilyen jogi formájúak, kivéve 
azokat, amelyek a szabad foglalkozásoknak vannak fenntartva.  
Intézkedések:  
FR: Loi 90 -1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales, Loi n°2011 -940 
du 10 août 2011 modifiant certaines dipositions de la loi n°2009 -879 dite HPST, Loi n°47 -1775 
portant statut de la coopération; és Code de la santé publique .  
  
 
660 
 14. fenntartás – Idegenforgalommal és utazással kapcsolatos szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Idegenforgalommal és utazással kapcsolatos szolgáltatások – szállodák, 
éttermek és vendéglátás; utazásközvetítés, utazásszervezés (beleértve 
a csoportvezetést is); idegenvezetés  
Iparági besorolás:  CPC 641, 642, 643, 7471, 7472  
A fenntartás típusa:  Piacr a jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása; Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  EU/ tagállam (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
A Beruházások liberaliz álása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
BG: Cégbejegyzés (nem fióktelep létrehozása) szükséges. Utazásszervező vagy utazásközvetít ői 
szolgáltatásokat az EGT -ben letelepedett személy nyújthat, amennyiben a Bulgáriában való 
letelepedéskor az említett személy okmánymásolatot mutat be annak igazolására, hogy 
gyakorolhatja az adott tevékenységet, valamint olyan, hitelintézmény vagy biztos ító által kiadott 
igazolást vagy más dokumentumot, amely adatokat tartalmaz arról, hogy az említett személy 
felelősségbiztosítással rendelkezik a felróható szakmai kötelezettségszegés eredményeként 
esetlegesen jelentkező károkért. A külföldi vezetők száma nem haladhatja meg a bolgár 
állampolgárságú vezetők számát azon esetekben, amikor a bolgár vállalkozás részvénytőkéjében az 
állami (központi állami vagy önkormányzati) részesedés meghaladja az 50 százalékot. Az 
idegenvezetők számára előírás az EGT -beli áll ampolgárság (CPC 641, 642, 643, 7471, 7472).  
Intézkedések:  
BG: Idegenforgalmi törvény, 61. 113. 146. cikk.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
CY: Idegenforgalmi vállalkozás és utazási iroda létrehozása és működtetése, valamint  egy meglévő 
vállalkozás vagy iroda működési engedélyének megújítása kizárólag uniós természetes vagy jogi 
személyek részére engedélyezhető. Nem rezidens vállalatok – a valamely uniós tagállamban 
letelepedettek kivételével – szervezett formában vagy álland ó jelleggel csak akkor végezhetik a fenti 
törvény 3. cikkében említett tevékenységeket a Ciprusi Köztársaságban, ha rezidens vállalat képviseli 
őket. Idegenvezetői, illetve utazási irodai és utazásszervezői szolgáltatások nyújtásához valamely 
tagállam álla mpolgársága szükséges (CPC 7471, 7472).  
Intézkedések:  
 
661 
 CY: A idegenforgalomról, utazási irodákról és idegenvezetőkről szóló 1995. évi (módosított 
N.41(I)/1995. sz. törvény).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezm ényes elbánás és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb 
kedvezményes elbánás vonatkozásában:  
EL: Harmadik országbeli állampolgároknak a szakma gyakorlásához való jog megszerzéséhez 
oklevelet kell szerezniük a Görög Idegenforgalmi Minisztérium idegenvezetői iskoláiban. A szakma 
gyakorlásának joga kivételes esetben bizonyos külön meghatározott feltételek szerint ideiglenesen 
(legfeljebb egy évre) megadható harmadik országbeli állampolgároknak a fent említett 
rendelkezésektől való eltéréssel, amennyiben egy adott nyelv vonatkozásában bizonyítottan nincsen 
idegenvezető.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatk ozásában:  
ES (a kormányzat regionális szintjére is vonatkozik): Idegenvezetői szolgáltatások nyújtásához uniós 
tagállami állampolgárság szükséges (CPC 7472).  
HR: A vendéglátási és étkeztetési szolgáltatások nyújtása a háztartásokban és vidéki otthonokban  
EGT-beli állampolgársághoz kötött (CPC 641, 642, 643, 7471, 7472).  
Intézkedések:  
EL: A 38/2010. sz. elnöki rendelet; a 165261/IA/2010. sz. miniszteri határozat (Korm. Közlöny 
2157/B); a 4403/2016. sz. törvény 50. cikke, a 4582/2018. sz. törvény 47. cikk e (Korm. Közlöny 
208/A). ES: Andalucía: Decreto 8/2015, de 20 de enero, Regulador de guías de turismo de Andalucía;  
Aragón: Decreto 21/2015, de 24 de febrero, Reglamento de Guías de turismo de Aragón;  
Cantabria: Decreto 51/2001, de 24 de julio, Article 4 , por el que se modifica el Decreto 32/1997, de 
25 de abril, por el que se aprueba el reglamento para el ejercicio de actividades turísticoinformativas 
privadas;  
Castilla y León: Decreto 25/2000, de 10 de febrero, por el que se modifica el Decreto 101/199 5, de 25 
de mayo, por el que se regula la profesión de guía de turismo de la Comunidad Autónoma de Castilla 
y León;  
Castilla la Mancha: Decreto 86/2006, de 17 de julio, de Ordenación de las Profesiones Turísticas;  
Cataluña: Decreto Legislativo 3/2010, de  5 de octubre, para la adecuación de normas con rango de 
ley a la Directiva 2006/123/CE, del Parlamento y del Consejo, de 12 de diciembre de 2006, relativa a 
los servicios en el mercado interior, Article 88;  
Comunidad de Madrid: Decreto 84/2006, de 26 de octubre del Consejo de Gobierno, por el que se 
modifica el Decreto 47/1996, de 28 de marzo;  
Comunidad Valenciana: Decreto 90/2010, de 21 de mayo, del Consell, por el que se modifica el 
reglamento regulador de la profesión de guía de turismo en el ámbito t erritorial de la Comunitat 
Valenciana, aprobado por el Decreto 62/1996, de 25 de marzo, del Consell;  
 
662 
 Extremadura: Decreto 37/2015, de 17 de marzo;  
Galicia: Decreto 42/2001, de 1 de febrero, de Refundición en materia de agencias de viajes, guias de 
turism o y turismo activo;  
Illes Balears: Decreto 136/2000, de 22 de septiembre, por el cual se modifica el Decreto 112/1996, de 
21 de junio, por el que se regula la habilitación de guía turístico en las Islas Baleares; Islas Canarias: 
Decreto 13/2010, de 11 de febrero, por el que se regula el acceso y ejercicio de la profesión de guía 
de turismo en la Comunidad Autónoma de Canarias, Article 5;  
La Rioja: Decreto 14/2001, de 4 de marzo, Reglamento de desarrollo de la Ley de Turismo de La Rioja;  
Navarra: Decreto Foral 288/2004, de 23 de agosto. Reglamento para actividad de empresas de 
turismo activo y cultural de Navarra.  
Principado de Asturias: Decreto 59/2007, de 24 de mayo, por el que se aprueba el Reglamento 
regulador de la profesión de Guía de Turismo en el Principado de Asturias; valamint  
Región de Murcia: Decreto n.º 37/2011, de 8 de abril, por el que se modifican diversos decretos en 
materia de turismo para su adaptación a la ley 11/1997, de 12 de diciembre, de turismo de la Región 
de Mur cia tras su modificación por la ley 12/2009, de 11 de diciembre, por la que se modifican 
diversas leyes para su adaptación a la directiva 2006/123/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo 
de 12 de diciembre de 2006, relativa a los servicios en el mercado i nterior.  
HR: A vendéglátóiparról szóló törvény (HL 138/06, 152/08, 43/09, 88/10 i 50/12); valamint az 
idegenforgalmi szolgáltatások nyújtásáról szóló törvény (HL 68/07 és 88/10).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltat áskereskedelem – Piacra 
jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
HU: Utazásközvetítői és utazásszervezői, valamint idegenvezetői tevékenység határokon átnyúló 
alapon kizárólag a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal által kibocsátott engedély birtokában  
végezhető. Az engedélyek EGT -állampolgároknak és az EGT területén székhellyel rendelkező jogi 
személyeknek vannak fenntartva (CPC 7471, 7472).  
IT (a kormányzat regionális szintjére is vonatkozik): Nem uniós országból származó idegenvezetők 
számára a régi ó által kibocsátott külön engedély szükséges ahhoz, hogy hivatásos idegenvezetőként 
dolgozzanak. Az uniós tagállamokból származó idegenvezetők ilyen engedély nélkül, szabadon 
gyakorolhatják szakmájukat. Az engedélyt a megfelelő szakmai készségeiket és isme reteiket 
bizonyítani tudó idegenvezetők kaphatják meg (CPC 7472).  
Intézkedések:  
HU: A kereskedelemről szóló, 2005. évi CLXIV. sz. törvény, az utazásszervező és -közvetítő 
tevékenységről szóló, 1996. december 23 -i 213/1996. sz. kormányrendelet.  
IT: A 135/2001. sz. törvény, 7.5. és 6. cikk; valamint a 40/2007. sz. törvény (DL 7/2007).  
  
 
663 
 15. fenntartás – Szabadidős, kulturális és sportszolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Szabadidős szolgáltatások; egyéb sportszolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 962, 96419 része  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása; Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  EU/ tagállam (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
Egyéb sportszolgáltatások (CPC 96419)  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács és a Határon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
AT (a kormányzat regionális szintjére vonatkozik): A síi skolák működtetésére és a hegyi túravezetői 
szolgáltatásokra a szövetségi tartományok („Bundesländer”) jogszabályai irányadók. E szolgáltatások 
nyújtása EGT -tagállam állampolgárságához lehet kötve. Előfordulhat, hogy a vállalatoknak olyan 
ügyvezető igazgat ót kell kinevezniük, aki az EGT valamely tagállamának állampolgára.  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
CY: A tánciskolák alapítása állampolgársági követelményhez kötött, a sportoktatókra állampolgársági 
követelmények vonatkoznak.  
Intézkedések:  
AT: Kärntner Schischulgesetz, LGBL. Nr. 53/97;  
Kärntner Berg - und Schiführergesetz, LGBL. Nr. 25/98;  
NÖ- Sportgesetz, LGBL. Nr. 5710;  
OÖ- Sportgesetz, LGBl. Nr. 93/1997;   
Salzburger Schischul - und Snowboardschulgesetz, LGBL. Nr. 83/89;  
Salzburger Bergführergesetz, LGBL. Nr. 76/81;  
Steiermärkisches Schischulgesetz, LGBL. Nr.58/97;  
Steiermärkisches Berg - und Schiführergesetz, LGBL. Nr. 53/76;  
 
664 
 Tiroler Schischulgesetz. LGBL. Nr. 15/95;  
Tiroler Bergsportführergesetz, LGBL. Nr. 7/98;  
Vorarlberger Schischulgesetz, LGBL. Nr. 55/02 §4 (2)a;  
Vorarlberger Bergführergesetz, LGBL. Nr. 54/02; valamint  
Wien: Gesetz über die Unterweisung in Wintersportar ten, LGBL. Nr. 37/02.  
CY: A módosított 65(I)/1997.  sz. törvény; valamint  
a módosított 17(I)/1995.  sz. törvény.  
  
 
665 
 16. fenntartás - Szállítási szolgáltatások és a szállítási szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiegészítő 
szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Szállí tási szolgáltatások – halászat és vízi szállítási szolgáltatások – 
hajóról folytatott bármely egyéb kereskedelmi tevékenység; vízi 
szállítási és vízi szállításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások; vasúti 
szállítási és vasúti szállításhoz kapcsolódó kie gészítő szolgáltatások; 
közúti szállítási és közúti szállításhoz kapcsolódó kiegészítő 
szolgáltatások; légi közlekedési szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiegészítő 
szolgáltatások  
Iparági besorolás:  ISIC Rev. 3.1 0501, 0502; CPC 5133, CPC 5223, CPC 711, CPC 712, CPC 
721, CPC 741, CPC 742, CPC 743, CPC 744, CPC 745, CPC 748, CPC 749, 
CPC 7461, CPC 7469, CPC 83103, CPC 86751, CPC 86754, CPC 8730, CPC 
882 
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Felső vezetés és igazg atótanács  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása; Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  EU/ tagállam (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
(a) Tengeri szállítási és tengeri szállításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások. Hajóról 
folytatott bármely kereskedelmi tevékenység (ISIC Rev. 3.1 0501, 0502; CPC 5133, 5223, 721, 742 
része, 745, 74540, 74520, 74590, 882)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás vonatkozásában:  
EU: Ami a kikötői szolgáltatásokat illeti, a kikötőt üzemeltető szerv vagy az illetékes hatóság 
korlátozhatja az adott kikötői szolgáltatások tekintetében a kikötői s zolgáltatók számát.  
Intézkedések:  
EU: A kikötői szolgáltatások nyújtását és a kikötők pénzügyi átláthatóságára vonatkozó közös 
szabályokat biztosító keretrendszer létrehozásáról szóló, 2017. február 15 -i (EU) 2017/352 rendelet, 
6. cikk.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács; 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
BG: Ami a Bulgária belvizein, parti tengerén hajók által végzett fuva rozást, valamint a vízépítéshez és 
víz alatti technikai munkálatokhoz kapcsolódó tevékenységeket, az ásványi és más szerves 
 
666 
 erőforrások feltárását és kitermelését, a révkalauzolást, az üzemanyaggal való ellátást, a hulladékok, 
víz- és olajkeverékek és más hasonlók átvételét illeti, ilyen tevékenységeket csak a bolgár lobogó 
vagy valamely másik tagállam lobogója alatt hajózó hajók végezhetnek.  
A kikötőkben működő szolgáltatók száma korlátozható a kikötő tényleges kapacitásától függően, 
amelyet a közlekedési , információtechnológiai és kommunikációs minisztérium által létrehozott 
szakértőbizottság határoz meg.  
A támogató szolgáltatások nyújtása állampolgársághoz kötött. A hajó parancsnokának és 
főmérnökének kötelezően valamely EGT -tagállam vagy a Svájci Állam szövetség állampolgárának kell 
lennie. (ISIC Rev. 3.1 0501, 0502, CPC 5133, 5223, 721, 74520, 74540, 74590, 882).  
Intézkedések:  
BG: A kereskedelmi hajózásról szóló törvénykönyv; a Bolgár Köztársaság tengervízéről, belvízi útjairól 
és kikötőiről szóló tör vény; a nemzetközi szerződések alapján személy - vagy teherfuvarozást végző 
bolgár fuvarozókra vonatkozó feltételekről szóló rendelet és az azok kiválasztásáról szóló rendelet; 
valamint, a személyzet nélküli hajók üzemeltetéséről szóló 3. sz. rendelet.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás vonatkozásában:  
BG: A bolgár kikötőkben, nemzeti jelentőségű kikötőkben végzett, közúti közlekedéssel kapcsolatos 
támogató szolgáltatások tekintetében az  ilyen támogató tevékenységek végzésének jogát 
koncessziós szerződésben ítélik oda. A regionális jelentőségű kikötőkben ezt a jogot a kikötő 
tulajdonosával kötött szerződés biztosítja (CPC 74520, 74540, 74590).  
Intézkedések:  
BG: A kereskedelmi hajózásról  szóló törvénykönyv; a Bolgár Köztársaság tengervízéről, belvízi útjairól 
és kikötőiről szóló törvény.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
DK: A révkalauzolás -szolgáltatók csak akkor nyújthatnak révkalauzi szolgá ltatást Dániában, ha az 
EGT-ben állandó lakóhellyel rendelkeznek, továbbá a révkalauzi szolgáltatásról szóló dán törvény 
értelmében a dán hatóságoknál regisztráltak, és azoktól engedélyt szereztek (CPC 74520).  
Intézkedések:  
DK: A révkalauzolásról szóló d án törvény, 18. §.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás és a 
Határon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb 
kedvezményes elbánás vonatkozásában:  
DE (a kormányz at regionális szintjére is vonatkozik): Nem uniós állampolgárok tulajdonát képező 
hajó kizárólag akkor használható német szövetségi vízi utakon a szállítási és az ahhoz kapcsolódó 
kiegészítő szolgáltatásoktól eltérő tevékenységek céljára, ha ehhez külön en gedélyt bocsátottak ki 
számára. Nem uniós hajók számára csak abban az esetben adható mentesség, ha uniós hajó nem 
vagy rendkívül előnytelen feltételekkel áll rendelkezésre, valamint a viszonosság elve alapján. Az 
Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő  hajók számára a viszonosság alapján mentesség adható 
 
667 
 (KüSchVO, 2. § (3) bekezdés). A kísérleti jogszabály hatálya alá tartozó valamennyi tevékenység 
szabályozott, és azok akkreditációja az EGT, illetve a Svájci Államszövetség állampolgáraira 
korlátozódik.  Révkalauz -létesítményeket kizárólag a közigazgatási szervek vagy az általuk kijelölt 
vállalatok létesíthetnek és működtethetnek.  
Ami a tengerjáró hajók üzemeltetővel vagy anélkül történő bérlését vagy lízingelését, illetve a nem 
tengerjáró hajók üzemeltet ő nélkül történő bérlését vagy kölcsönzését illeti, a külföldi lobogó alatt 
közlekedő hajók által végzett árufuvarozásra irányuló szerződéskötés vagy az ilyen hajók 
chartertevékenysége korlátozható, a Németország vagy valamely más tagállam lobogója alatt 
közlekedő hajók rendelkezésre állásától függően.  
A rezidensek és nem rezidensek közötti, az alábbiakra irányuló tevékenységek:  
(i) belvízi szállítást végző, a gazdasági térségben nem lajstromozott hajók bérlete;  
(ii) ilyen belvízi szállítást végző hajókkal történ ő árufuvarozás; vagy  
(iii) ilyen belvízi szállítást végző hajókkal végzett tolatási szolgáltatások,  
a gazdasági térségen belül korlátozhatók (Vízi szállítás, Vízi szállítást támogató szolgáltatások, A 
hajók bérbeadása, A hajók üzemeltető nélkül történő kölcsön zése [CPC 721, CPC 745, CPC 83103, 
CPC 86751, CPC 86754, CPC 8730]).  
Intézkedések:  
DE: Gesetz über das Flaggenrecht der Seeschiffe und die Flaggenführung der Binnenschiffe 
(Flaggenrechtsgesetz; a lobogó védelméről szóló törvény);  
Verordnung über die Küstenschifffahrt (KüSchV);  
Gesetz über die Aufgaben des Bundes auf dem Gebiet der Binnenschiffahrt 
(Binnenschiffahrtsaufgabengesetz - BinSchAufgG);  
Verordnung über Befähigungszeugnisse in der Binnenschiffahrt (Binnenschifferpatentverordnung - 
BinSchPatent V); 
Gesetz über das Seelotswesen (Seelotsgesetz - SeeLG);  
Gesetz über die Aufgaben des Bundes auf dem Gebiet der Seeschiffahrt (Seeaufgabengesetz - 
SeeAufgG); valamint  
Verordnung zur Eigensicherung von Seeschiffen zur Abwehr äußerer Gefahren (See -
Eigensicherungsverordnung - SeeEigensichV).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
FI: A finn tengervizeken történő tengeri szállítássa l kapcsolatos támogató szolgáltatások a nemzeti, 
uniós vagy norvég lobogó alatt közlekedő flották számára vannak fenntartva (CPC 745).  
Intézkedések:  
FI: Merilaki (tengerészeti törvény) (674/1994); valamint  
 
668 
 Laki elinkeinon harjoittamisen oikeudesta (a ke reskedelmi tevékenység folytatásához való jogról 
szóló törvény) (122/1919), 4. sz.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:  
EL: A kikötői területeken végzett rakománykezelési szolgáltatások állami monopólium alá tartoznak 
(CPC 741).  
IT: Gazdasági szükségesség vizsgálata alkalmazandó a tengeri rakománykezelési szolgáltatásokat 
illetően. Fő kritériumok: a meglévő létesítmények száma és az azokra gyakorolt hatás, népsűrűség, 
földrajzi kiterjedés és új munkahelyek létrehozása (CPC 741).  
Intézkedések:  
EL: Tengerjogi kódex (187/1973. sz. törvényerejű rendelet).  
IT: A hajózásról szóló törvénykönyv;  
a 84/1994. sz. törvény; valamint  
az 585/1995. sz. miniszteri rendelet.  
(b) Vasúti szállítási és vasúti szállításhoz kapcsolódó kiegészítő szo lgáltatások (CPC 711, 743).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
BG: Bulgáriában vasúti szállítást vagy vasúti szállítást támogató szolg áltatásokat csak uniós tagállam 
állampolgárai nyújthatnak. A vasúti személy - vagy teherszállításra vonatkozó működési engedélyt a 
közlekedésügyi miniszter állítja ki a kereskedőként bejegyzett vasúti üzemeltetők részére (CPC 711, 
743).  
Intézkedések:  
BG: A vasúti szállításról szóló törvény, 37. és 48. cikk.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:  
LT: Tranzitszolgáltatások nyújtására kizárólag olyan vasúti társaságok jogosultak, amelyek állami 
tulajdonban állnak, vagy amelyek részvényeinek 100  %-a az állam tulajdonát képezi (CPC 711).  
Intézkedések:  
LT: A 2006. június 8 -i X-653. sz. törvénnyel módosí tott Litván Köztársaság 2004. április 22 -i IX-2152. 
sz. vasúti szállítási kódexe.  
(c) Közúti szállítási és közúti szállításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások (CPC 712, 7121, 
7122, 71222, 7123)  
A Második rész [Kereskedelem, közlekedés és halászat] H armadik tárgyköre [Közúti közlekedés] I. 
címének [Közúti árufuvarozás] és II. címének [Közúti személyszállítás] és a ROAD -1. melléklet [Közúti 
árufuvarozás] hatálya alá nem tartozó közúti szállítási szolgáltatások.  
 
669 
 A Beruházások liberalizálása – Piacra jut ás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
AT: (Figyelembe véve a legnagyobb kedvezményes elbánást is) A személy - és teherszállítás 
tekintetében kizárólagos jogok és engedélyek csak az  EGT szerződő feleinek állampolgárai és olyan 
uniós jogi személyek részére adhatók, amelyek központi ügyintézési helye Ausztriában van. Az 
engedélyeket megkülönböztetésmentes feltételek mellett, viszonosság elve alapján ítélik oda (CPC 
712).  
Intézkedések:   
AT: Güterbeförderungsgesetz (a teherszállításról szóló törvény), BGBl. 593/1995. sz.; 5. §;  
Gelegenheitsverkehrsgesetz (az alkalmi forgalomról szóló törvény), BGBl. 112/1996, sz.; 6. §; 
valamint  
Kraftfahrliniengesetz (a menetrendszerű közlekedésről szóló törvény), BGBl. I, 203/1999. sz., a 
módosítások szerint, 7. és 8. §.  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás 
vonatkozásában:  
EL: Közúti árufuvarozási szol gáltatók esetében. Közúti árufuvarozás végzéséhez görög engedélyre 
van szükség. Az engedélyeket megkülönböztetésmentes feltételek szerint, viszonossági alapon 
nyújtják. Az engedélyeket megkülönböztetésmentes feltételek mellett, viszonosság elve alapján íté lik 
oda (CPC 7123).  
Intézkedések:  
EL: Közúti árufuvarozási szolgáltatók számára kibocsátott engedély: a 4038/2012. sz. törvény 
(Kormányzati Közlöny A' 14) 5. cikkével módosított,  
3887/2010. sz. görög törvény (Kormányzati Közlöny A' 174).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:  
IE: Gazdasági szükségesség vizsgálata a városok közötti buszjáratokat illetően. Fő kritériumok: a 
létező létesítmények száma és a rájuk gyakorolt hatás, népsűrűség, földrajzi kiterjedés, közlekedésre 
gyakorolt  hatás, új munkahelyek létesítése (CPC 7121, CPC 7122).  
MT: Taxik: Az engedélyek száma tekintetében számbeli korlátozás érvényesül.  
Karozzini (lovas kocsik): az engedélyek száma tekintetében számbeli korlátozás érvényesül (CPC 712).  
PT: Gazdasági szüksé gesség vizsgálata a limuzinszolgáltatásokat illetően. Fő kritériumok: a létező 
létesítmények száma és a rájuk gyakorolt hatás, népsűrűség, földrajzi kiterjedés, közlekedésre 
gyakorolt hatás, új munkahelyek létesítése (CPC 71222).  
Intézkedések:  
IE: A töme gközlekedés szabályozásáról szóló 2009. évi törvény.  
MT: A taxiszolgáltatásról szóló rendelet (SL499.59).  
 
670 
 PT: 1980. augusztus 21 -i 41/80. sz. törvényerejű rendelet.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi 
jelenlét vonatkozásában:  
CZ: A Cseh Köztársaságban való cégbejegyzés szükséges (fióktelepek nem engedélyezettek).  
Intézkedések:  
CZ: A közúti szállításról s zóló 111/1994. sz. Coll. törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és a Határon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás 
vonatkozásában:  
SE: Közúti szállítás végzéséhez svéd engedélyre van szükség. A taxiengedély megszerzésének 
feltétele, hogy a vállalat kijelöljön egy természetes személyt szállítási igazgatónak ( de facto  állandó 
lakhelyhez kötött – lásd a letelepedés típusaival kapcsolatos svéd fenntartást).  
Intézkedése k:  
SE: Yrkestrafiklag (2012:210) (a hivatásos szállítmányozásról szóló törvény);  
Yrkestrafikförordning (2012:237) (a hivatásos szállítmányozásról szóló kormányrendelet);  
Taxitrafiklag (2012:211) (a taxiszolgáltatásról szóló törvény); valamint  
Taxitrafi kförordning (2012:238) (a taxiszolgáltatásról szóló kormányrendelet).  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
SK: A taxiszolgáltatási koncessziót és a taxidiszpécser működtetési engedélyt olyan személy kaphat, 
akinek  tartózkodási vagy letelepedési helye a Szlovák Köztársaság vagy valamely EGT -tagállam 
terültén található.  
Intézkedések:  
A vasúti szállításról szóló 56/2012. sz. Coll. törvény.  
(d)  Légi közlekedési szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
EU: A földi kiszolgáláshoz az Európai Unió területén belüli letelepedésre lehet szükség. A földi 
kiszolgálás nyitottságának szintje a repülőtér méretétől függ. Az egyes repülőtereken korlátozódhat 
a szolgáltatók száma. A „nagy repülőtereken” e korlát nem lehet két szolgáltatónál kevesebb.  
Intézkedések:  
EU: A közösségi repülőterek földi kiszolgálási pia cára való bejutásról szóló, 1996. október 15 -i 
96/67/EGK irányelv.  
 
671 
 BE (a kormányzat regionális szintjére is vonatkozik): A földi kiszolgálásnak viszonossági alapon kell 
működnie.  
Intézkedések:  
BE: Arrêté Royal du 6 novembre 2010 réglementant l'accès au marché de l'assistance en escale à 
l'aéroport de Bruxelles -National (18. cikk);  
Besluit van de Vlaamse Regering betreffende de toegang tot de grondafhandelingsmarkt op de 
Vlaamse regionale luchthav ens (14. cikk); valamint  
Arrêté du Gouvernement wallon réglementant l'accès au marché de l'assistance en escale aux 
aéroports relevant de la Région wallonne (14. cikk).  
(e)  Valamennyi szállítási módhoz kapcsolódó támogató szolgáltatások (CPC 748 része)  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
EU (a kormányzat regionális szintjére is vonatkozik): Vámkezelési szolgáltatásokat csak az Unióban 
lakóhellyel rendelkező személyek vagy az Unióban letelepedett jogi személyek nyújthatnak.  
Intézkedések:  
EU: Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9 -i 952/2013/EU európai parlamenti és a 
tanácsi rendelet.  
  
 
672 
 17. fenntartás – Energiával kapcsolatos tevékenységek  
Ágazat – alágazat:  Energiával kapcsolatos tevékenysége k – bányászat és kőfejtés; saját 
villamosenergia -, gáz -, gőz - és melegvíz -előállítás, -szállítás és -elosztás; 
tüzelőanyagok csővezetékes szállítása; csővezetéken szállított 
tüzelőanyagok tárolása és raktározása; valamint energiaelosztással 
kapcsolatos szo lgáltatások  
Iparági besorolás:  ISIC Rev. 3.1 10, ISIC Rev. 3.1 11, ISIC Rev. 3.1 12, ISIC Rev. 3.1 13, ISIC 
Rev. 3.1 14, ISIC Rev. 3.1 40, CPC 5115, CPC 63297, CPC 713, CPC 742 
része, CPC 8675, CPC 883, CPC 887  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása; Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  EU/ tagállam (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
(a) Bányászat és kőfejtés (ISIC R ev. 3.1 10, 11, 12, 13, 14, CPC 5115, 7131, 8675, 883)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:  
NL: Hollandiában a szénhidrogének feltárását és kitermelését mindig közösen végzi egy 
magánvállalkozás és egy, a Gazdasági Minisztérium ált al kijelölt (részvény)társaság. A bányászati 
törvény 81. és 82. cikke értelmében a kijelölt vállalkozásnak közvetlenül vagy közvetve a holland 
állam tulajdonában kell lennie (ISIC Rev. 3.1 10, 3.1 11, 3.1 12, 3.1 13, 3.1 14).  
BE: Az ásványi erőforrások és  más nem élő erőforrások parti tengerben és a kontinentális talapzat 
területén való feltárása és kitermelése koncesszióhoz kötött. A koncessziós jogosultnak belgiumi 
kézbesítési címmel kell rendelkeznie (ISIC Rev. 3.1:14).  
IT (a feltárás tekintetében a ko rmányzat regionális szintjére is vonatkozik): Az állami tulajdonban 
lévő bányákra különös feltárási és bányászati szabályok vonatkoznak. A feltárási tevékenység 
megkezdése előtt feltárási engedély („permesso di ricerca”, az 1447/1927. sz. királyi törvényer ejű 
rendelet 4. cikke) szükséges. Ez az engedély konkrét érvényességi időre szól, pontosan meghatározza 
a feltárási terület határait, és ugyanarra a területre több feltárási engedély is kibocsátható különböző 
személyek vagy vállalkozások számára (ez a típu sú licencia nem szükségszerűen kizárólagos). Az 
ásványi anyagok kinyeréséhez a regionális hatóság által kibocsátott engedély („concessione”, 14. 
cikk) szükséges (ISIC Rev. 3.1 10, 3.1 11, 3.1 12, 3.1 13, 3.1 14, CPC 8675, 883).  
Intézkedések   
 
673 
 BE: Arrêté Royal du 1er septembre 2004 relatif aux conditions, à la délimitation géographique et à la 
procédure d'octroi des concessions d'exploration et d'exploitation des ressources minérales et autres 
ressources non vivantes de la mer territoriale et du p lateau continental.  
IT: Feltárási szolgáltatások: az 1447/1927.  sz. törvényerejű rendelet; és a 112/1998. sz. törvényerejű 
rendelet, 34. cikk.  
NL: Mijnbouwwet (a bányászatról szóló törvény).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás 
vonatkozásában:  
BG: A Bolgár Köztársaságban engedélyhez kötött a földfelszín alatti természeti erőforrások kutatása 
vagy feltárása a kontinentális talapzaton és a Fekete -tenger kizárólagos gazdasági övezetében, a 
kinyerés és kitermelés pedig a földfelszín alatti természeti erőforrásokról szóló törvény alapján 
nyújtott koncesszióhoz kötött.  
A preferenciális adóügyi megítélést alkalmazó joghatóságokon (azaz offshore  övezeteken) belül 
bejegyzett vállalatok vagy ilyen vállalatokhoz közvetlen vagy közvetve kapcsolódó vállalatok nem 
vehetnek részt a természeti erőforrások, ideértve az urán - és tóriumércet is, felkutatására, 
feltárására és kitermelésére vonatkozó engedély ek vagy koncessziók megadására vonatkozó nyílt 
eljárásokban, valamint nem alkalmazhatnak már megadott engedélyt vagy koncessziót, mivel az 
ilyen műveletek tilosak, ideértve a feltárt lelőhely geológiai vagy kereskedelmi feltárása 
bejegyeztetésének lehetősé gét is.  
A Miniszterek Tanácsának 1992. augusztus 20 -i 163. sz. rendelete tiltja az uránérc bányászatát.  
A tóriumérc feltárása és bányászata tekintetében az engedélyek és koncessziók általános rendszere 
alkalmazandó. A tóriumérc feltárásának vagy bányászat ának engedélyezéséről szóló határozatok 
meghozatalára megkülönböztetésmentesen, egyenként és eseti alapon kerül sor.  
A Bolgár Köztársaság nemzetgyűlésének 2012. január 18 -i határozata (módosítva: 2012. június 14.) 
szerint, tilos hidraulikus rétegrepesztése s technológiát, vagyis frakkolást, alkalmazni olaj és gáz 
feltárására, kutatására vagy kinyerésére.  
A palagáz feltárása és kitermelése tilos (ISIC Rev. 3.1 10, 3.1 11, 3.112, 3.1 13,3.1 14).  
Intézkedések:  
BG: A felszín alatti természeti erőforrásokról sz óló törvény;  
a koncesszióról szóló törvény;  
a privatizációról és a privatizációt követő ellenőrzésről szóló törvény;  
az atomenergia biztonságos felhasználásáról szóló törvény; a Bolgár Köztársaság nemzetgyűlésének 
2012. január 18 -i határozata; a prefere nciális adóügyi megítélést alkalmazó joghatóságokon belül 
bejegyzett vállalatokkal, az ilyen vállalatokhoz kapcsolódó felekkel és azok tényleges tulajdonosaival 
való gazdasági és pénzügyi kapcsolatokról szóló törvény; valamint a felszín alatti erőforrásokr ól szóló 
törvény.  
 
674 
 A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás 
vonatkozásában:  
CY: A Miniszterek Tanácsa megtagadhatja szénhidrogének kutatására, feltárására és hasznosítására 
irányuló tevékenységek gyakor lásának engedélyezését olyan jogalanyok által, amelyek ténylegesen 
az Egyesült Királyság vagy az Egyesült Királyság állampolgárainak irányítása alatt állnak. Az engedély 
megadását követően a jogalanyok nem kerülhetnek az Egyesült Királyság vagy az Egyesült  Királyság 
valamely állampolgárának közvetett vagy közvetlen irányítása alá a Miniszterek Tanácsának előzetes 
jóváhagyása nélkül. A Miniszterek Tanácsa megtagadhatja az engedély megadását olyan jogalany 
számára, amely ténylegesen az Egyesült Királyság vagy  az Egyesült Királyság valamely 
állampolgárának irányítása alatt áll, ha az Egyesült Királyság – a szénhidrogének kutatási, feltárási és 
hasznosítási tevékenységeihez való hozzáférés és azok gyakorlása tekintetében – nem részesíti a 
Ciprusi Köztársaság vag y az uniós tagállamok által az Egyesült Királyság jogalanyai számára biztosított 
elbánáshoz hasonló elbánásban a Ciprusi Köztársaság vagy az uniós tagállamok jogalanyait (ISIC Rev 
3.1 1110).  
Intézkedések:  
CY: A szénhidrogének (kutatásáról, feltárásáról é s hasznosításáról) szóló, 2007. évi (4(I)/2007. sz.) 
törvény, a módosítások szerint.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatások – 
Helyi jelenlét vonatkozásában:  
SK: A bányászathoz, a bányászattal kapc solatos tevékenységek és a geológiai tevékenységek 
nyújtásához EGT -tagállami cégbejegyzés szükséges (fióktelepek létesítése nem megengedett). A 
Szlovák Köztársaság természeti erőforrások védelméről és hasznosításáról szóló 44/1988. sz. 
törvényének hatálya alá tartozó bányászati és kutatási tevékenységek szabályozása 
megkülönböztetésmentes alapon történik, többek között olyan, a természeti erőforrások és a 
környezet megőrzésére és védelmére irányuló közrendi intézkedések révén, mint bizonyos 
bányászati techn ológiák engedélyezése vagy tilalma. A nagyobb egyértelműség kedvéért az ilyen 
intézkedések közé tartozik például a cianidos kioldás tilalma az ásványi anyagok kezelése vagy 
finomítása során, az olaj és a földgáz kutatásával, feltárásával vagy kitermeléséve l kapcsolatos 
tevékenységek esetében végzett frakkolás külön engedélyhez való kötése, valamint a 
nukleáris/radioaktív ásványi anyagok esetében helyi népszavazás révén történő előzetes jóváhagyás. 
Ez nem növeli azon meglévő intézkedés nem megfelelő szempont jainak számát, amelynek 
vonatkozásában a fenntartás megfogalmazásra került (ISIC Rev. 3.1 10, 3.1 11, 3.1 12, 3.1 13, 3.1 14, 
CPC 5115, 7131, 8675 és 883).  
Intézkedések  
SK: A bányászatról, robbanóanyagokról és állami bányaigazgatásról szóló 51/1988. sz. törvény; 
valamint a geológiai tevékenységről szóló 569/2007. sz. törvény, a természeti erőforrások védelméről 
és hasznosításáról szóló 44/1988. sz. törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi 
jelenlét vonatkozásában:  
FI: Az ásványi erőforrások feltárása és hasznosítása engedélyhez kötött, amely engedélyt a nukleáris 
anyagok tekintetében a kormány adja meg. A bányászati területhez a kormány bányatelek 
megállapításáról szóló határozatára van szük ség. Engedélyt az EGT -ben lakóhellyel rendelkező 
 
675 
 természetes személy vagy az EGT -ben letelepedett jogi személy kaphat. Gazdasági szükségesség 
vizsgálata előírható (ISIC Rev. 3.1 120, CPC 5115, 883, 8675).  
IE: Az Írországban tevékenykedő, feltárást vagy bá nyászatot végző vállalkozásoknak az adott 
helyszínen jelen kell lenniük. Ásványfeltárás esetében az (ír vagy külföldi) vállalkozásoknak 
kötelezően egy ügynököt vagy belföldi illetőségű feltárásvezetőt kell alkalmazniuk Írországban a 
munka elvégzése során. Bányászat esetében előírás, hogy az Írországban bejegyzett vállalkozás 
állami bányászati bérlettel vagy engedéllyel rendelkezzen. Az ilyen vállalkozás tulajdonjogára nézve 
nincsenek korlátozások (ISIC Rev. 3.1 10, 3.1 13, 3.1 14, CPC 883).  
Intézkedések  
FI: Kaivoslaki (bányászati törvény) (621/2011); valamint  
Ydinenergialaki (Nukleáris energiáról szóló törvény) (990/1987).  
IE: Az ásványi anyagok feltárásáról szóló törvények, 1940 –2017; és a területrendezésről szóló 
törvények és a környezetvédelmi rendeletek.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Helyi jele nlét vonatkozásában:  
SI: Az ásványkincsek feltárása és kitermelése, beleértve a szabályozott bányászati szolgáltatásokat is, 
az EGT -ben, a Svájci Államszövetségben vagy egy OECD -tagországban (ISIC Rev. 3.1 10, ISIC Rev. 3.1 
11, ISIC Rev. 3.1 12, ISIC Rev.  3.1 13, ISIC Rev. 3.1 14, CPC 883, CPC 8675) való letelepedéshez vagy 
állampolgársághoz kötött.  
Intézkedések   
SI: A 2014. évi bányászati törvény.  
(b) Saját villamosenergia -, gáz -, gőz - és melegvíz -előállítás, -szállítás és -elosztás; 
tüzelőanyagok csőve zetékes szállítása; csővezetéken szállított tüzelőanyagok tárolása és 
raktározása; energiaelosztással kapcsolatos szolgáltatások (ISIC Rev. 3.1 40, 3.1 401, CPC 63297, 
713, 742 része, 74220, 887)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:   
DK: A nyers kőolaj, finomított kőolaj, kőolajtermékek és földgáz szállításához földgáz -infrastruktúrát 
vagy vezetéket létrehozni kívánó tulajdonosnak vagy felhasználónak a munka megkezdése előtt 
engedélyt kell szerezni a helyi önkormányzattól. A kiadható  engedélyek száma korlátozott lehet (CPC 
7131).  
MT: Az EneMalta plc monopóliummal rendelkezik villamos energia szolgáltatására (ISIC Rev. 3.1 401; 
CPC 887).  
NL: A villamosenergia -hálózat és a földgázvezeték -hálózat tulajdonjoga kizárólag a holland 
kormán ynak (szállítási rendszerek) és más közhatóságoknak (elosztási rendszerek) ítélhető oda (ISIC 
Rev. 3.1 040, CPC 71310).  
Intézkedések:  
 
676 
 DK: Lov om naturgasforsyning, LBK 1127 05/09/2018, lov om varmeforsyning, LBK 64 21/01/2019, 
lov om Energinet, LBK 997 2 7/06/2018. Bekendtgørelse nr. 1257 af 27. november 2019 om 
indretning, etablering og drift af olietanke, rørsystemer og pipelines (az olajszállító tartályhajók, 
csőrendszerek és csővezetékek kialakításáról, létrehozásáról és működtetéséről szóló, 2019. 
november 27 -i 1257. sz. rendelet).  
MT: EneMalta törvény, 272. fejezet, és EneMalta törvény (Eszközök, jogok, felelősségek és 
kötelezettségek átruházása), 536. fejezet.  
NL: Elektriciteitswet 1998; Gaswet.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti  elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
AT: Gázszállításra vonatkozó engedélyt csak az EGT -tagállamok EGT -ben állandó lakóhellyel 
rendelkező állampolgárai ka phatnak. A vállalkozások vagy partnerségek székhelyének az EGT 
területén kell lennie. A hálózat üzemeltetőjének ügyvezető igazgatót és a hálózat üzemeltetésének 
műszaki ellenőrzéséért felelős műszaki igazgatót kell kineveznie, és mindkettőnek valamely EGT -
tagállam állampolgárának kell lennie.  
Az illetékes hatóság eltekinthet az állampolgárságra és az állandó lakóhelyre vonatkozó 
követelménytől, amennyiben a hálózat működtetése közérdeknek minősül.  
A gáztól és víztől eltérő áruk szállítására az alábbiak vo natkoznak:  
(i) természetes személyek esetében az engedélyt csak az EGT -tagállamok Ausztriában 
székhellyel rendelkező állampolgárai számára adják meg; valamint  
(ii) a vállalkozások vagy partnerségek székhelyének Ausztriában kell lennie. Előírás a 
gazdasági szükség esség vizsgálata vagy az érdekek vizsgálata. A határon átnyúló 
csővezetékek nem veszélyeztethetik Ausztria biztonság érdekeit és semleges jogállását. 
A vállalatoknak és partnerségeknek olyan ügyvezető igazgatót kell kinevezniük, aki 
valamely EGT -tagállam á llampolgára. Az illetékes hatóság eltekinthet az 
állampolgárságra és székhelyre vonatkozó követelménytől, amennyiben a csővezeték 
működtetése nemzetgazdasági érdeknek minősül (CPC 713).  
Intézkedések:  
AT: Rohrleitungsgesetz (A csővezetéken történő szállításról szóló törvény), BGBl, 411/1975. sz., 5. § 
(1) és (2) bekezdés, 5. § (1) és (3) bekezdés, 15. §, 16. §; valamint  
Gaswirtschaftsgesetz 2011 (a gázról szóló törvény), BGBl. I 107/2011. sz., 43. és 44.  cikk, 90. és 93. 
cikk.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – (csak a kormányzat regionális szintjére vonatkozik) 
Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonat kozásában:  
AT: A villamos energia átvitelére és elosztására vonatkozó engedélyt csak az EGT -tagállamok EGT -
ben állandó lakóhellyel rendelkező állampolgárai kaphatnak. Ha az üzemeltető ügyvezető igazgatót 
vagy haszonbérlőt nevez ki, az állandó lakóhelyre v onatkozó követelménytől eltekintenek.  
 
677 
 A jogi személyeknek (vállalkozásoknak) vagy partnerségeknek az EGT területén kell székhellyel 
rendelkezniük. Olyan ügyvezető igazgatót vagy haszonbérlőt kell kinevezniük, akik valamely EGT -
tagállamnak az EGT -n belül á llandó lakóhellyel rendelkező állampolgárai.  
Az illetékes hatóság eltekinthet az állandó lakóhelyre és az állampolgárságra vonatkozó 
követelménytől, amennyiben a hálózat működtetése közérdeknek minősül (ISIC Rev. 3.1 40, CPC 
887).  
Intézkedések:  
AT: Burgenländisches Elektrizitätswesengesetz 2006, LGBl. 59/2006. sz., a módosítások szerint;  
Niederösterreichisches Elektrizitätswesengesetz, LGBl. 7800/2005. sz., a módosítások szerint; 
Landesgesetz, mit dem das Oberösterreichische Elektrizitätswirtschaf ts- und - 
organisationsgesetz 2006 erlassen wird (Oö. ElWOG 2006), LGBl. 1/2006. sz., a módosítások szerint; 
Salzburger Landeselektrizitätsgesetz 1999 (LEG), LGBl. 75/1999. sz., a módosítások szerint;  
Gesetz vom 16. November 2011 über die Regelung des Ele ktrizitätswesens in Tirol (Tiroler  
Elektrizitätsgesetz 2012 – TEG 2012), LGBl. 134/2011. sz.;  
Gesetz über die Erzeugung, Übertragung und Verteilung von elektrischer Energie  
(Vorarlberger Elektrizitätswirtschaftsgesetz), LGBl. 59/2003. sz., a módosítások  szerint;  
Gesetz über die Neuregelung der Elektrizitätswirtschaft (Wiener Elektrizitätswirtschaftsgesetz  
2005 – WElWG 2005), LGBl. 46/2005. sz.;  
Steiermärkisches Elektrizitätswirtschafts - und Organisationsgesetz(ELWOG), LGBl. 70/2005.  
sz.; valamint  
Kärntner Elektrizitätswirtschafts -und Organisationsgesetz(ELWOG), LGBl. 24/2006. sz.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
CZ: A villamos energia termelése, átvitele, elosztása, kereskedelme és a villamosenergia -piac 
szereplőinek egyéb tevékenységei, és a gáz termelése, átvitele, elosztása, tárolása és kereskedelme, 
valamint a hőtermelés és a hőelosztás engedélyhez kötött. Ilyen  engedélyt csak az Unióban 
tartózkodási engedéllyel rendelkező természetes személy vagy az Unióban letelepedett jogi személy 
kaphat. Kizárólagos jogok állnak fenn a villamos energia átvitelére, a gázszállításra és a piaci 
részvételre vonatkozó engedélyeket  illetően (ISIC Rev. 3.1 40, CPC 7131, 63297, 742, 887).  
LT: Villamos energia átvitelére, forgalmazására, lakossági ellátására és kereskedelmének 
megszervezésére vonatkozó engedély kizárólag a Litván Köztársaságban letelepedett jogi személyek 
vagy külföld i jogi személyek fióktelepei vagy másik tagállamok a Litván Köztársaság területén 
letelepedett egyéb szervezetei számára bocsátható ki. A villamos energia termelésére, a 
villamosenergia -termelés kapacitásának fejlesztésére és közvetlen vezeték építésére vo natkozó 
engedélyeket a Litván Köztársaságban lakhellyel rendelkező egyének vagy a Litván Köztársaságban 
 
678 
 letelepedett jogi személyek vagy a jogi személyek fióktelepei vagy másik tagállamok a Litván 
Köztársaság területén letelepedett szervezetei kaphatnak. E z a fenntartás nem alkalmazandó a 
villamos energia díjazás ellenében vagy szerződés alapján történő átvitelével és elosztásával 
kapcsolatos tanácsadási szolgáltatásokra (ISIC Rev. 3.1 401, CPC 887).  
Tüzelőanyagok esetében letelepedés szükséges. A tüzelőan yagok szállítására, elosztására és 
tárolására, valamint a földgáz cseppfolyósítására vonatkozó engedély kizárólag a Litván 
Köztársaságban letelepedett jogi személyek vagy a jogi személyek fióktelepei vagy egy másik 
tagállam a Litván Köztársaság területén l etelepedett egyéb szervezetei (leányvállalatai) számára 
bocsátható ki.  
Ez a fenntartás nem alkalmazandó a tüzelőanyagok díjazás ellenében vagy szerződés alapján történő 
átvitelével és elosztásával kapcsolatos tanácsadási szolgáltatásokra (CPC 713, CPC 887 ).  
PL: Az energiaügyi törvény értelmében az alábbi tevékenységek engedélykötelesek:  
(i) tüzelőanyagok vagy villamos energia termelése, a következők kivételével: szilárd 
vagy gáznemű tüzelőanyagok termelése; az 50 MW -t nem meghaladó összkapacitású, a 
megújuló energia -forrásoktól eltérő villamosenergia -forrásokat felhasználó 
villamosenergia -termelés; az 5 MW -t nem meghaladó összkapacitású, a 
megújulóenergia -forrásoktól eltérő forrásokat felhasználó kapcsolt hő - és 
villamosenergia -termelés; az 5 MW -t nem meghalad ó összkapacitású források 
felhasználásával történő hőtermelés;  
(ii)  gáznemű tüzelőanyagok tároló létesítményekben való tárolása, földgáz 
cseppfolyósítása és cseppfolyósított földgáz visszagázosítása LNG -létesítményekben, 
valamint folyékony tüzelőanyagok tárolá sa, a következő kivételével: folyékony gáz 
kevesebb mint 1 MJ/s kapacitású létesítményekben történő helyi tárolása és 
kiskereskedelmi célra szolgáló folyékony tüzelőanyagok tárolása;  
(iii) tüzelőanyagok vagy energia szállítása/átvitele vagy elosztása, a követke zők 
kivételével: gáznemű tüzelőanyagok elosztása kevesebb mint 1 MJ/s kapacitású 
hálózatokban, valamint hő szállítása vagy elosztása, amennyiben a fogyasztók által 
rendelt teljes mennyiség nem haladja meg az 5 MW -ot;  
(iv) tüzelőanyagok vagy energia kereskedelm e, a következők kivételével: szilárd 
tüzelőanyag kereskedelme; a fogyasztó tulajdonában lévő, 1 kV -nál alacsonyabb 
feszültségű berendezéseket működtető villamos energia kereskedelme; gáznemű 
tüzelőanyagok kereskedelme, amennyiben azok éves forgalmának érté ke nem haladja 
meg a 100  000 EUR-nak megfelelő összeget; folyékony tüzelőanyagok kereskedelme, 
amennyiben azok éves forgalmának értéke nem haladja meg a 100  000 EUR-t; és a 
gáznemű tüzelőanyagok és a villamos energia olyan brókerházak által árutőzsdén 
folytatott kereskedelme, amelyek az árutőzsdéről szóló, 2000. október 26 -i törvénynek 
megfelelően folytatnak brókertevékenységet az árutőzsdén, valamint a hő 
kereskedelme, amennyiben a fogyasztók által rendelt mennyiség nem haladja meg az 5 
MW -t. A forgalommal  kapcsolatos korlátozás nem alkalmazandó a gáznemű 
tüzelőanyagok vagy a folyékony gáz nagykereskedelmét vagy a palackos gáz 
kiskereskedelmét érintő szolgáltatások esetében.  
 
679 
 Az illetékes hatóság kizárólag olyan kérelmező számára bocsáthat ki engedélyt, aki nek vagy 
amelynek bejegyzett székhelye vagy tartózkodási helye valamely EGT -tagállam vagy a Svájci 
Államszövetség területén található (ISIC Rev. 3.1 040, CPC 63297, 74220, CPC 887).  
Intézkedések:  
CZ: Az energiaszektorban fennálló üzleti feltételekről és az államigazgatás tevékenységéről szóló, 
458/2000 Coll. sz. törvény (energiatörvény).  
LT: A Litván Köztársaság a földgázról szóló, 2000. október 10 -i VIII -1973. sz. törvénye; és a Litván 
Köztársaság villamos energiáról szóló, 2000. július 20 -i VIII -1881. sz. törvénye.  
PL: Az 1997. április 10 -i energetikai törvény, 32. és 33. cikk.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
SI: A villamos energia és a földgáz előállítása, kereskedelme, a végfogyasztók számára történő 
eljuttatása, átvitele/szállítása és elosztása az Unióban való letelepedéshez kötött (ISIC Rev. 3.1 4010, 
4020, CPC 7131, CPC 887).  
Intézkedések:  
SI: Energetski z akon (energetikai törvény) 2014, a Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 17/2014. 
sz.; és a 2014. évi bányászati törvény.  
  
 
680 
 18. fenntartás – Mezőgazdaság, halászat és gyártás  
Ágazat – alágazat:  Mezőgazdaság, vadgazdálkodás, erdőgazdálkodás; állat - és 
rénszarvastenyésztés, halászat és akvakultúra; kiadói, nyomdai és 
egyéb sokszorosítási tevékenység  
Iparági besorolás:  ISIC Rev. 3.1 011, ISIC Rev. 3.1 012, ISIC Rev. 3.1 013, ISIC Rev. 3.1 014, 
ISIC Rev. 3.1 015, ISIC Rev. 3.1 153 1, ISIC Rev. 3.1 050, IS IC Rev. 3.1 050 
1, ISIC Rev. 3.1 050 2, ISIC Rev. 3.1 221, ISIC Rev. 3.1 222, ISIC Rev. 3.1 
323, ISIC Rev. 3.1 324, CPC 881, CPC 882, CPC 88442  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Teljesítőképességi követel mények  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása; Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  EU/ tagállam (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
(a)  Mezőgazdaság, vadászat és erdészet (ISIC Rev. 3.1 011, 012, 013, 014, 015, 1531, CPC 881)  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
IE: Külföldi lakóhellyel rendelkező személyek malomipari tevékenységének megkezdése engedélyhez 
kötött (ISIC Rev. 3.1 1531).  
Intézkedés ek:  
IE: A mezőgazdasági termékekről (gabonafélékről) szóló, 1933. évi törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
FI: A rénszarvastartás vagy rénszarvastenyésztés csak valamely EGT -tagállam azon állampolgárai 
számára engedélyezett, akik a rénszarvas -tenyésztési területen rendelkeznek állandó lakóhellyel. 
Kizárólagos jogok adhatók.  
FR: A mezőgazdasági szövetkezetek tagságához vagy igazgatói tisztségének ellátásához előzetes 
engedélyre van szükség (ISIC Rev. 3.1 0 11, 012, 013, 014, 015).  
SE: Csak lappok birtokolhatnak rénszarvasokat és foglalkozhatnak rénszarvastenyésztéssel.  
Intézkedések:  
 
681 
 FI: Poronhoitolaki (a rénszarvastenyésztésről szóló törvény) (848/1990), 1. fejezet, 4. szakasz, a 
Finnország csatlakozásáró l szóló szerződés 3. jegyzőkönyve.  
FR: Code rural et de la pêche maritime.  
SE: A rénszarvastenyésztésről szóló törvény (1971:437), 1. szakasz.  
(b)  Halászat és akvakultúra (ISIC Rev. 3.1 050, ISIC Rev. 0501, ISIC Rev. 0502, CPC 882)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatások 
vonatkozásában: Piacra jutás:  
FR: Egy francia lobogó alatt hajózó francia hajó csak akkor kaphat halászati engedélyt, vagy akkor 
halászhat nemzeti kvóták alap ján, ha valós gazdasági kapcsolat fűzi Franciaországhoz, és irányítására 
és ellenőrzésére Franciaország területén található állandó létesítményből kerül sor (ISIC Rev. 3.1 050, 
CPC 882).  
Intézkedések:  
FR: Code rural et de la pêche maritime.  
(c) Előállítá s- kiadói, nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység (ISIC Rev. 3.1 221, 222, 
323, 324, CPC 88442)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatások 
vonatkozásában: Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét:  
LV: Kizárólag a Lettországban bejegyzett jogi személyek vagy a lettországi természetes személye k 
jogosultak tömegtájékoztatási eszközök alapítására és ezekben való közzétételre. Fióktelepek 
létesítése nem megengedett (CPC 88442).  
Intézkedések:  
LV: A sajtóról és egyéb tömegtájékoztatási eszközökről szóló törvény, 8. szakasz.  
A Beruházások liberali zálása – Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Helyi jelenlét vonatkozásában:  
DE (a kormányzat regionális szintjére is vonatkozik): Minden nyilvánosan terjesztett vagy nyomtatott 
újságon, folyóiraton vagy időszaki kiadványon egyértelműen fel kell tüntetni a „felelős szerkesztőt” 
(a természetes személy teljes nevét és címét). Előírható , hogy a felelős szerkesztő Németországban, 
az Unióban vagy valamely EGT -országban állandó lakóhellyel rendelkezzen. A szövetségi 
belügyminiszter kivételeket engedélyezhet (ISIC Rev. 3.1 223, 224).  
Intézkedések:  
DE:  
Regionális szinten:  
Gesetz über die P resse Baden -Württemberg (LPG BW);  
Bayerisches Pressegesetz (BayPrG);  
 
682 
 Berliner Pressegesetz (BlnPrG);  
Brandenburgisches Landespressegesetz (BbgPG);  
Gesetz über die Presse Bremen (BrPrG);  
Hamburgisches Pressegesetz;  
Hessisches Pressegesetz (HPresseG);  
Landes pressegesetz für das Land Mecklenburg -Vorpommern (LPrG M -V); 
Niedersächsisches Pressegesetz (NPresseG);  
Pressegesetz für das Land Nordrhein -Westfalen (Landespressegesetz NRW);  
Landesmediengesetz (LMG) Rheinland -Pfalz;  
Saarländisches Mediengesetz (SMG);  
Sächsisches Gesetz über die Presse (SächsPresseG);  
Pressegesetz für das Land Sachsen -Anhalt (Landespressegesetz);  
Gesetz über die Presse Schleswig -Holstein (PressG SH);  
Thüringer Pressegesetz (TPG).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás  vonatkozásában:  
IT: Amennyiben az Egyesült Királyság lehetővé teszi, hogy olasz beruházók a az Egyesült Királyság egy 
kiadóvállalatának tőkerészesedésének és szavazati jogának több mint 49  %-át birtokolják, 
Olaszország engedélyezi, hogy az Egyesült Királyság beruházói egy o laszországi kiadóvállalat 
tőkerészesedésének és szavazati jogának több mint 49  %-át birtokolják ugyanolyan feltételek mellett 
(ISIC Rev. 3.1 221, 222).  
Intézkedések:  
IT: A 416/1981. sz. törvény, 1. cikk (és a későbbi módosítások).  
A Beruházások liberalizálása – Felső vezetés és igazgatótanács vonatkozásában:  
PL: Állampolgársági követelmény vonatkozik az újságok és lapok főszerkesztőire (ISIC Rev.  
3.1 221, 222).  
Intézkedések:  
PL: Az 1984. január 26 -i sajtótörvény, Jogi Közlöny, 5 . sz., 24. tétel, későbbi módosításokkal.  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
 
683 
 SE: Az olyan természetes személyeknek, akik Svédországban nyomtatott és terjesztett folyóiratok 
tulajdonosai, svédországi lakóhellyel vagy EGT -tagállami állampolgársággal kell rendelkezniük. Az 
ilyen folyóiratok tulajdonosainak, amennyiben jogi személyek, az EGT -ben kell letelepedniük. A 
Svédországban nyomtatott és kiadott folyóiratok és a technikai feljegyzések felelős szerkesztőjének 
svédországi állandó lakóhellyel kell rendelkeznie (ISIC Rev. 3.1 22, CPC 88442).  
Intézkedések:  
SE: A sajtószabadságról szóló törvény (1949:105);  
a szólásszabadságról szóló alaptörvény (1991 :1469); valamint  
a sajtószabadságról szóló törvényre és a szólásszabadságról szóló alaptörvényre vonatkozó 
rendeletekről szóló törvény (1991:1559).  
  
 
684 
 Az Egyesült Királyságra jegyzéke  
1. fenntartás – Valamennyi ágazat  
2. fenntartás – Szakmai szolgáltatáso k (valamennyi szakma az egészségügy kivételével)  
3. fenntartás – Szakmai szolgáltatások (állategészségügyi szolgáltatások)  
4. fenntartás – Kutatási és fejlesztési szolgáltatások  
5. fenntartás – Üzleti szolgáltatások  
6. fenntartás – Kommunikációs szolgáltatások  
7. fenntartás – Szállítási szolgáltatások és a szállítási szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiegészítő 
szolgáltatások  
8. fenntartás – Energiával kapcsolatos tevékenységek  
  
 
685 
 1. fenntartás – Valamennyi ágazat  
Ágazat : Valamennyi ágazat  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása  
Kormányzati szint:  Központi és regionális (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
A Beruházások liberalizálása – Teljesítőképességi követelmények vonatkozásában:  
Az Egyesült Királyság végrehajthat olyan kötelezettségvállalást vagy egyéb vállalást, amelyet a 
vállalatfelvásárlásokról és egyesülésekről szóló törvénykönyvnek az ajá nlattétel utáni vállalkozásokra 
vonatkozó rendelkezéseivel összhangban, illetve felvásárlással vagy egyesüléssel kapcsolatos 
kötelezettségvállalási utasítások alapján vállalt, amennyiben a kötelezettségvállalást vagy egyéb 
vállalást nem a felvásárlás vagy egyesülés jóváhagyásának feltételeként rendelték el vagy írták elő.  
Intézkedések:  
A felvásárlásokról és egyesülésekről szóló törvénykönyv  
A 2006. évi társasági törvény.   
A tulajdonjogról (vegyes rendelkezések) szóló 1989. évi törvény a vállalkozási okirato k felvásárlással 
vagy egyesüléssel kapcsolatos érvényesítése tekintetében.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács 
vonatkozásában:  
Ez a fenntartás csak az egészségügyi, szociális vagy oktatási szolgálta tásokra vonatkozik:  
Az Egyesült Királyság valamely meglévő állami vállalatban, illetve valamely, az egészségügyi, szociális 
vagy oktatási szolgáltatásokat (CPC 93, CPC 92) nyújtó, már meglévő kormányzati szervezetben 
fennálló tőkerészesedéseinek, illetve előbbiek eszközeinek értékesítésekor vagy elidegenítésekor, 
uniós beruházók vagy vállalkozásaik számára megtilthatja vagy korlátozhatja az ilyen részesedések 
vagy eszközök tulajdonlását, illetve az ilyen részesedések és eszközök tulajdonosai által a 
részes edések és eszközök eredményeként létrejött vállalkozások felett gyakorolt ellenőrzést.  Az ilyen 
értékesítés vagy elidegenítés tekintetében az Egyesült Királyság bármilyen intézkedést elfogadhat 
vagy fenntarthat a felső vezetés vagy az igazgatótanács tagjai nak állampolgárságával kapcsolatban, 
illetve a szolgáltatók számának korlátozásáról.  
E fenntartás alkalmazásában:  
 
686 
 (i) az e megállapodás hatálybalépését követően fenntartott vagy elfogadott bármely 
olyan intézkedés, amely az értékesítés vagy elidegenítés időp ontjában megtiltotta 
vagy korlátozta a tőkerészesedések vagy eszközök tulajdonlását, illetve 
állampolgársággal kapcsolatos követelményeket vagy korlátozásokat szabott az e 
fenntartásban leírt szolgáltatók számára vonatkozóan, meglévő intézkedésnek 
tekinten dő; valamint  
(ii) „állami vállalkozás”: olyan vállalkozás, amely az Egyesült Királyság tulajdonában van 
vagy tulajdonosi érdekeltségen keresztül irányítása alatt áll, és a megállapodás 
hatálybalépése után létrehozott vállalkozásokat csupán a meglévő állami 
vállalkozásban vagy kormányzati szervezetben meglévő tőkerészesedés, illetve előző 
eszközeinek eladása vagy elidegenítése céljából foglalja magában.  
Intézkedések:  
A fenti Leírás részben foglaltak szerint.  
  
 
687 
 2. fenntartás – Szakmai szolgáltatások (valamennyi  szakma az egészségügy kivételével)  
Ágazat – alágazat:  Szakmai szolgáltatások – jogi szolgáltatások; könyvvizsgálói (audit) 
szolgáltatás  
Iparági besorolás:  CPC 861 része, CPC 862 része  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  Központi és regionális (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
(a) Jogi szolgáltatások (a CPC 861 része)  
Bizonyos jogi szolgáltatások nyújtásához szükség lehet arra, hogy engedélyt szerezzenek be az 
illetékes hatóságtól, vagy hogy megfeleljenek a nyilvántartásba vételi követelményeknek. 
Amennyiben az engedély megszerzésére, illetve a nyilvántartásba vételre vonatkozó követelmények 
megkülönböztetésmentesek é s megfelelnek a SERVIN.5.49. cikkben foglalt 
kötelezettségvállalásoknak, nem szerepelnek a felsorolásban. Ezek közé tartozhat például az a 
követelmény, hogy meghatározott képesítést szerezzenek, elismert képzési időszakot teljesítettek, 
vagy tagság esetén az illetékes hatóság joghatósága alá tartozó irodát vagy postai címet követeljenek 
meg.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és a Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Helyi jelenlét, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
A vonatkozó szakmai vagy szabályozói testület lakóhelyet (kereskedelmi jelenlétet)  írhat elő néhány 
brit belföldi jogi szolgáltatás nyújtása tekintetében. A jogi formával kapcsolatban 
megkülönböztetésmentességi követelmények vannak érvényben.  
A vonatkozó szakmai vagy szabályozói testület lakóhelyet írhat elő néhány brit belföldi, a mig rációval 
kapcsolatos jogi szolgáltatás nyújtása tekintetében.  
Intézkedések:  
Anglia és Wales tekintetében az ügyvédekről szóló 1974. évi törvény (Solicitors Act 1974), az 
igazságszolgáltatásról szóló 1985. évi törvény (Administration of Justice Act 1985) é s a jogi 
szolgáltatásokról szóló 2007. évi törvény (Legal Services Act 2007). Skócia esetében az ügyvédekről 
szóló 1980. évi (skót) törvény (Solicitors [Scotland] Act 1980) és a jogi szolgáltatásokról szóló 2010. 
évi (skót) törvény (Legal Services [Scotlan d] Act 2010). Észak -Írországra vonatkozóan az ügyvédekre 
vonatkozó 1976. évi (észak -ír) rendelet (Solicitors [Northern Ireland] Order 1976). Valamennyi 
joghatóság esetében a bevándorlásról és menekültügyről szóló 1999. évi törvény (Immigration and 
Asylum A ct). Ezen túlmenően az egyes joghatóságokon belül alkalmazandó intézkedések magukban 
foglalják a szakmai és szabályozási testületek által meghatározott összes követelményt.  
 
688 
 (b) Könyvvizsgálói (audit) szolgáltatások (CPC – 86211, 86212, amelyek nem számviteli és 
könyvviteli szolgáltatások)  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
Az Egyesült Királyság illetékes hatóságai elismerhetik egy uniós vagy más harmadik országbeli 
állampolgár könyvvizsgáló képesítésének egyenértékűségét, hogy utóbbit az Egyesült Királyságban 
viszonosság alapján jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak ismerjék el (CPC 8621).  
Intézkedések:  
A 2006. évi társasági törvény.   
 
689 
 3. fenntartás – Szakmai szolgáltatások (állategészségügyi szolgáltatások)  
Ágazat – alágazat:  Szakmai szolgáltatások – állategészségügyi szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC932  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és H atárokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  Központi és regionális (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
Állatorvosi tevékenység folytatásához személyes jelenlét szükséges. Az állategészségügyi 
tevékenység gyakorlása olyan állatorvoso k számára van fenntartva, akik a Királyi Állatorvosi 
Akadémia (RCVS) tagjai.  
Intézkedések:  
Veterinary Surgeons Act (az állatorvosokról szóló törvény) (1966)  
  
 
690 
 4. fenntartás – Kutatási és fejlesztési szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Kutatási és fejlesztési (K&F) szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 851, 853  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  Központi és regio nális (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
Az Egyesült Királyság által nyújtott finanszírozásban részesülő, állami forrásból finanszírozott kutatási 
és fejlesztési (K+F) szolgáltatások esetében kizárólagos jogok vagy engedélyek csak Egyesült Királyság 
állampolgárainak és olyan egyesült királysági j ogi személyeknek adhatók, amelyek létesítő okirat 
szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy üzleti tevékenységének fő helye az Egyesült Királyság 
területén van (CPC 851, 853).  
Ez a fenntartás nem érinti az [Ötödik részt] [Uniós programokban való részv étel, Hatékony és 
eredményes pénzgazdálkodás és Pénzügyi rendelkezések], valamint a SERVIN.1.1. cikk [Cél és hatály] 
(6) és (7) bekezdésében biztosított, valamelyik Fél általi beszerzésnek vagy vissza nem térítendő 
támogatásoknak a kizárását.  
Intézkedések:   
Valamennyi jelenlegi és jövőbeli kutatási és innovációs program.  
  
 
691 
 5. fenntartás – Üzleti szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Üzleti szolgáltatások – bérbeadási vagy lízingszolgáltatások 
üzemeltetők nélkül és egyéb üzleti szolgáltatások  
Iparági besorolás : CPC 831 része  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  Központi és regionális (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
A személyzet nélküli légi járművek bérlése/lízingje (sima bérlet) esetében az egyesült királysági 
légitársaság által használt légi járművekre a légi járművek nyilvántartásba vételére vonatkozó 
követelmények alkalmazandók. A sima bérleti megállapodásra, ame lynek az Egyesült Királyság részes 
fele, a repülésbiztonságra vonatkozó nemzeti jogszabályokban foglalt követelmények 
alkalmazandók, például az előzetes jóváhagyás és egyéb, a harmadik országbeli, nyilvántartásba vett 
légi járművek használatára alkalmazand ó feltételek. A nyilvántartásba vétel feltétele lehet az, hogy a 
légi jármű tulajdonosai csak az egyedi állampolgársági követelménynek megfelelő természetes 
személyek lehetnek, vagy olyan vállalkozások, amelyek teljesítik a tőketulajdonra és az ellenőrzésr e 
vonatkozó egyedi kritériumokat (CPC 83104).  
A számítógépes helyfoglalási (CRS) szolgáltatások esetében, amennyiben az egyesült királysági 
légitársaságok az Egyesült Királyságon kívül nem részesülnek az Egyesült Királyság által a CRS -
szolgáltatóknak bizt osított elbánással egyenértékű elbánásban, vagy ha az egyesült királysági CRS -
szolgáltatók nem részesülnek az Egyesült Királyságban a nem egyesült királysági légitársaságoknak 
biztosított elbánással egyenértékű elbánásban, akkor intézkedések hozhatók az eg yenértékű elbánás 
biztosítása érdekében, adott esetben a nem egyesült királysági légitársaságokkal szemben az 
egyesült királysági CRS -szolgáltatók által, vagy a nem egyesült királysági CRS -szolgáltatókkal szemben 
az egyesült királysági légitársaságok által .  
Intézkedések:  Az Európai Parlament és a Tanács 1008/2008/EK rendelete (2008. szeptember 24.) a 
Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról (átdolgozott változat), 
ahogyan azt az Európai Unió (kilépés) 2018. évi törvénye (Europe an Union (Withdrawal) Act) 
megtartotta, és amelyet a légi járatok működtetésére vonatkozó (módosító stb.) (EU -ból való 
kilépés) rendeletek (S.I. 2018/1392) módosítottak.  
Az Európai Parlament és a Tanács 80/2009/EK rendelete (2009. január 14.) a számítógép es 
helyfoglalási rendszerek ügyviteli szabályzatáról és a 2299/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül 
helyezéséről, amelyet az Egyesült Királyság jogában az Európai Unió által elfogadott (kilépésről szóló) 
2018. évi törvény megtartott és amelyet a számítóg épes helyfoglalási rendszerekről szóló 2018. évi 
(módosító) (EU -ból való kilépés) rendelet módosított (S.I. 2018/1080).  
 
692 
 6. fenntartás – Kommunikációs szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Kommunikációs szolgáltatások – postai és futárpostai szolgáltatások  
Iparági besorolás:  A CPC 71235 része, a 73210 része és a CPC 751 része.  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  Központi és regionális (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
A levélgyűjtő szekrények közforgalmi útvonalak mentén történő elhelyezésének, a postai bélyegek 
kibocsátásának, illetve a bírósági vagy közigazgatási eljárások során igénybe vett ajánlott postai 
szolgáltatásoknak a megszervezése a nem zeti joggal összhangban korlátozódhat.  Az egyértelműség 
érdekében az postai szolgáltatók meghatározott általános teljes körű szolgáltatási kötelezettséghez 
vagy a kárpótlási alaphoz történő pénzügyi hozzájáruláshoz köthetik.  
Intézkedések:  
A postai szolgál tatásokról szóló 2011. évi törvény.  
  
 
693 
 7. fenntartás – Szállítási szolgáltatások és a szállítási szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiegészítő 
szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Szállítási szolgáltatások – vízi szállításhoz kapcsolódó kiegészítő 
szolgáltatások, v asúti szállításhoz kapcsolódó kiegészítő 
szolgáltatások, közúti szállításhoz kapcsolódó kiegészítő 
szolgáltatások, légi közlekedési szolgáltatásokhoz kapcsolódó 
kiegészítő szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 711, 712, 721, 741, 742, 743, 744, 745, 746, 748 és 749  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  Központi és regionális (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
(a) Légi közlekedési szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások (CPC 746)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás vonatkozásában:  
A földi kiszolgálás nyitottságának szintje a repülőtér méretétől függ. Az egyes repülőtereken 
korlátozódhat a szolgáltatók száma. A „nagy repülőtereken” e korlát nem lehet két szolgáltatónál 
kevesebb.  
Intézkedések:  
A repülőterekről szóló, 1997. évi rendeletek (S.I. 1997/2389)  
(b) Minden szállítási módhoz kapcsolódó támogató szolgáltatások  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Piacra jutás, Helyi jelenlét, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
Vámügyi s zolgáltatásokat, beleértve a vámkezelési szolgáltatásokat, valamint az átmeneti megőrzési 
létesítmények vagy vámraktárak használatával kapcsolatos szolgáltatásokat, csak az Egyesült 
Királyságban letelepedett személyek nyújthatnak. A kétségek elkerülése érd ekében ide tartoznak az 
Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkező személyek, az Egyesült Királyságban állandó 
telephellyel vagy az Egyesült Királyságban létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező személyek.  
Intézkedések:  
Adózás (a határokon átnyú ló kereskedelemről szóló 2018. évi törvény); a vám ‑ és jövedéki 
igazgatásról szóló 1979. évi törvény; a vámokról (kivitel) (az EU -ból való kilépés) szóló 2019. évi 
 
694 
 rendeletek; a vámokról (behozatali vám) (az EU -ból való kilépés) szóló 2018. évi rendeletek;  a 
vámokról (különleges eljárások és passzív feldolgozás) (az EU -ból való kilépés) szóló 2018. évi 
rendeletek; a vám - és jövedéki adóról (vegyes rendelkezések és módosítások) szóló (EU) 2019/1215 
rendelet (az EU -ból való kilépés).  
(c) Vízi szállítást támogató  kiegészítő szolgáltatások  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás vonatkozásában:  
Ami a kikötői szolgáltatásokat illeti, a kikötőt üzemeltető szerv vagy az illetékes hatóság 
korlátozhatja az  adott kikötői szolgáltatások tekintetében a kikötői szolgáltatók számát.  
Intézkedések:  
A kikötői szolgáltatások nyújtását és a kikötők pénzügyi átláthatóságára vonatkozó közös szabályokat 
biztosító keretrendszer létrehozásáról szóló, 2017. február 15 -i (EU) 2017/352 rendelet, az Egyesült 
Királyság jogában az Európai Unió által a kilépésről r endelkező 2018. évi törvény által fenntartott és 
a révkalauz -szolgáltatásokról (módosító) (EU -ból való kilépés) szóló 2020. évi rendelettel (S.I. 
2020/671) módosított 6. cikk.  
A kikötői szolgáltatásokról szóló 2019. évi rendelet.  
  
 
695 
 8. fenntartás – Energiá val kapcsolatos tevékenységek  
Ágazat – alágazat:  Energiával kapcsolatos tevékenységek – bányászat és kőfejtés  
Iparági besorolás:  ISIC Rev. 3.1 11, 8675, 883  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
Kormányzati szint:  Központi és regionális (eltérő rendelkezés hiányában)  
 
Leírás:  
Az Egyesült Királyság kontinentális talapzatán végzett feltárási és kitermelési tevékenységek 
végzéséhez, valamint a természeti erőforrásokhoz való közvetlen hozzáférést vagy azok kiaknázását 
igénylő szolgáltatások nyújtásához engedély szükséges.  
Ez a fen ntartás az Egyesült Királyság kontinentális talapzata tekintetében kibocsátott kitermelési 
engedélyekre vonatkozóan alkalmazandó. Az engedély megszerzéséhez az adott vállalkozásnak 
székhellyel kell rendelkeznie az Egyesült Királyság területén. Ez az alábbi ak valamelyikét jelenti:  
(i) személyzettel való jelenlét az Egyesült Királyság területén;  
(ii) egyesült királysági vállalkozás bejegyzése a cégnyilvántartásba (Companies House); 
vagy  
(iii) külföldi vállalkozás egyesült királysági fióktelepének bejegyzése a cégnyilvánt artásba 
(Companies House).  
Ez a követelmény bármely olyan vállalkozás esetében alkalmazandó, amely új engedélyért 
folyamodik vagy egy meglévő engedélyhez kíván csatlakozni engedményezés útján. Ez minden 
engedélyre és minden vállalkozásra alkalmazandó, füg getlenül attól, hogy üzemeltetők -e vagy sem. 
Ahhoz, hogy valamely vállalkozás egy lelőhelyre kiterjedő engedély részese lehessen, az alábbi 
követelményeknek kell megfelelnie: (a) a cégnyilvántartásban (Companies House) egyesült királysági 
vállalkozásként k erült bejegyzésre; vagy (b) üzleti tevékenységét az Egyesült Királyságban lévő 
állandó telephelyen keresztül folytatja a 2003. évi pénzügyi törvény 148. szakaszában foglaltak 
szerint (amely általában megköveteli a személyzettel való jelenlétet) (ISIC Rev. 3.1 11, CPC 883, CPC 
8675).  
Intézkedések:  
Petroleum Act 1998 (a kőolajról szóló 1988. évi törvény).  
 
696 
 SERVIN -2. MELLÉKLET:  JÖVŐBELI INTÉZKEDÉSEK  
Megjegyzések  
1.  Az Egyesült Királyság és az Európai Unió jegyzékei a SERVIN 2.7. cikk [Nem megfelelő 
intézkedések – A beruházások liberalizálása], a SERVIN.3.6. cikk [Nem megfelelő intézkedések – 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem] és a SERVIN.5.50 cikk [Nem me gfelelő intézkedések – 
Jogi szolgáltatások] értelmében meghatározzák az Egyesült Királyság és az Unió által tett 
fenntartásokat azon meglévő intézkedések tekintetében, amelyek nem felelnek meg a következők 
által keletkeztetett kötelezettségeknek:  
(a) SERVIN.2. 2. cikk [Piacra jutás – A beruházások liberalizálása] vagy SERVIN.3.2. cikk 
[Piacra jutás – Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem];  
(b) SERVIN.3.3. cikk [Helyi jelenlét – Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem];  
(c) SERVIN.2.3. cikk [Nemzeti elbánás – A beruházások liberalizálása] vagy SERVIN.3.4. cikk 
[Nemzeti elbánás – Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem];  
(d) SERVIN.2.4. cikk [Legnagyobb kedvezményes elbánás – Beruházások liberalizálása] vagy 
SERVIN.3.5. cikk [Legnagyobb kedvezményes elbánás — Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem];  
(e) SERVIN.2.5. cikk. [Felső vezetés és igazgatótanács];  
(f) SERVIN.2.6. cikk [Teljesítőképességi követelmények]; vagy  
(g) SERVIN.5.49. cikk [Kötelezettségek – Jogi szolgáltatások].  
2.  A Felek fenntartásai nem sértik a Felek GATS szerinti jogait és kötelezettségeit.  
3.  Valamennyi fenntartás az alábbi elemeket határozza meg:  
(a) „ágazat”: az az általános ágazat, amely vonatkozásában a fenntartást teszik;  
(b) „alágazat”: az a konkrét ágazat, a mely vonatkozásában a fenntartást teszik;  
(c) „iparági besorolás”: adott esetben a CPC, az ISIC rev 3.1 vagy a Fél fenntartásában 
kifejezetten másképp részletezettek szerint a fenntartás hatálya alá tartozó 
tevékenységre utal;  
(d) „a fenntartás típusa”: meghatáro zza az (1) bekezdésben említett kötelezettséget, 
amelyre vonatkozóan a fenntartást megfogalmazták;  
(e) „leírás”: meghatározza a fenntartás által érintett ágazat, alágazat, illetve tevékenységek 
hatályát; valamint  
(f) „meglévő intézkedések”: az átláthatóság céljá ból azonosítja a fenntartás által érintett 
ágazatra, alágazatra, illetve tevékenységekre vonatkozó hatályos intézkedéseket.  
4.  Egy fenntartás értelmezése során a fenntartás valamennyi elemét mérlegelni kell. A „leírás” 
rész valamennyi másik résszel szemb en irányadó.  
5. Az Egyesült Királyság és az Európai Unió jegyzékeinek alkalmazásában:  
 
697 
 (a) „ISIC Rev 3.1”: a gazdasági tevékenységek ENSZ Statisztikai Bizottsága által 
meghatározott nemzetközi ágazati osztályozási rendszere (Statistical Papers, M sorozat, 4. 
sz., ISIC Rev 3.1, 2002);  
(b) „CPC”: ideiglenes központi termékosztályozás (Statistical Papers, M sorozat, 77. sz., az 
ENSZ Statisztikai Bizottsága, Nemzetközi Gazdasági és Szociális Ügyek Főosztálya, New York, 
1991.);  
6.  Az Egyesült Királyság és az Un ió jegyzéke alkalmazásában egy olyan fenntartás, amely az 
Unió vagy az Egyesült Királyság területén való helyi jelenlétet követel meg, a SERVIN.3.3. cikkel [Helyi 
jelenlét] szemben, de nem a SERVIN.3.2. cikkel [Piacra jutás] vagy a SERVIB.3.4. cikkel [Nemz eti 
elbánás] szemben érvényesül. Továbbá ez a követelmény nem tekinthető fenntartásnak a 
SERVIN.2.3. cikkel [Nemzeti elbánás] szemben.   
7.  Az Unió szintjén megfogalmazott fenntartás az Unió valamely intézkedésére, valamely 
tagállam központi szintű intézke désére vagy valamely tagállamon belüli kormányzati intézkedésre 
vonatkozik, kivéve, ha a fenntartás kizárja valamely tagállamot. A valamely tagállam által 
megfogalmazott fenntartás az említett tagállam központi, regionális vagy helyi szintű kormányzati 
intézkedésére vonatkozik. A belga fenntartások alkalmazásában, a központi kormányzati szint 
magában foglalja a szövetségi kormány, valamint a régiók és a közösségek kormányait, melyek 
mindegyike azonos jogalkotási hatáskörökkel bír. Az Unió és tagállamai fenn tartásainak 
alkalmazásában Finnországban a regionális kormányzati szint az Åland -szigeteket jelenti. Az Egyesült 
Királyság szintjén megfogalmazott fenntartás a központi, regionális vagy helyi szintű kormányzati 
intézkedésére vonatkozik.  
8.  Az alábbi fenn tartások jegyzéke nem tartalmazza a képesítési előírásokkal és eljárásokkal, a 
műszaki szabványokkal és az engedélyezési előírásokkal kapcsolatos intézkedéseket, ha azok nem 
jelentenek korlátozást a SERVIN.2.2. cikk[Piacra jutás – A beruházások liberalizál ása], a SERVIN.2.3. 
cikk [Nemzeti elbánás – A beruházások liberalizálása], a SERVIN.3.2. cikk [Piacra jutás – Határokon 
átnyúló szolgáltatáskereskedelem], a SERVIN.3.3. cikk [Helyi jelenlét – Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem], a SERVIN.3.4. cikk [Nemzeti elbánás – Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem] vagy a SERVIN.5.49. cikk [Kötelezettségek – Jogi szolgáltatások] 
értelmében. Ezen intézkedések között szerepelhetnek mindenekelőtt a következők: engedély 
megszerzésének szükségessége, az általá nos szolgáltatási kötelezettségnek való megfelelés, elismert 
képesítések megszerzése a szabályozott ágazatokban, külön vizsgák letétele, ideértve a 
nyelvvizsgákat, egy konkrét foglalkozás tagsági követelményeinek való megfelelés, például egy 
szakmai szerve zetbeli tagság, a szolgáltatónak helyi ügynökkel vagy helyi irodával kell rendelkeznie, 
vagy egyéb megkülönböztetésmentes követelményeknek való megfelelés, például egyes 
tevékenységeket nem végezhetnek védett övezetekben vagy területeken. Még ha nem is 
szerepelnek a jegyzékben, ezen intézkedések továbbra is alkalmazandók.  
9.  Az egyértelműség kedvéért az Európai Unióra vonatkozóan a nemzeti elbánás nyújtásának 
kötelezettsége nem foglalja magában azt a kötelezettséget, hogy az adott tagállamban nyújtott 
elbánást az Európai Unió működéséról szóló szerződés értelmében, vagy az eml ített szerződés 
alapján elfogadott bármely intézkedés szerint nyújtott elbánást – beleértve ezen intézkedéseknek a 
tagállamokban történő végrehajtását – ki kell terjeszteni az Egyesült Királyság természetes vagy jogi 
személyeire:  
(i) természetes személyek  vagy egy másik tagállamban lakóhellyel rendelkezők; vagy  
 
698 
 (ii) az Unió valamely más tagállamának joga szerint létesített jogi személy, amelynek 
bejegyzett székhelye, központi ügyvezetésének helye vagy elsődleges üzleti 
tevékenységének helye az Unióban található.  
10.  Az egyik Fél beruházói által a másik Fél jogá nak (beleértve az Unió esetében valamely 
tagállam jogát is) megfelelően alapított olyan jogi személyeknek nyújtott elbánás, amelyek létesítő 
okirat szerinti székhelye, központi ügyintézési helye vagy üzleti tevékenységének fő helye az említett 
másik Fél te rületén található, nem érinti az ilyen jogi személyekre a másik Fél területén való 
megalapításkor esetlegesen vonatkozó és továbbra is alkalmazandó, a Második rész [Kereskedelem, 
közlekedés és halászat] Első tárgyköre [Kereskedelem] II. címének [Szolgáltat ások és beruházások] 2. 
fejezetével [A beruházások liberalizálása] összhangban álló feltételeket és kötelezettségeket.  
11.  A jegyzékek a FINPROV.1. cikkel [Területi hatály] és az OTH.9.2. cikkel [Földrajzi hatály] 
összhangban csak az Egyesült Királyság és  az Európai Unió területére alkalmazandók, és kizárólag az 
Unió és tagállamai, valamint az Egyesült Királyság közötti kereskedelmi kapcsolatokkal 
összefüggésben relevánsak. Nincsenek hatással a tagállamoknak az Unió jogából eredő jogaira és 
kötelezettségei re.  
 
12.  A nagyobb egyértelműség kedvéért a megkülönböztetésmentes intézkedések a SERVIN. 2.2. 
cikk [Piacra jutás – Beruházások liberalizációja], a SERVIN.3.2. cikk [Piacra jutás – Szolgáltatások 
határokon átnyúló kereskedelme] vagy a SERVIN.5.49. cikk [ Kötelezettségek – Jogi szolgáltatások] 
értelmében nem korlátozzák a piacra jutást az alábbi intézkedések tekintetében:   
(a) amely az infrastruktúra, illetve az infrastruktúrán keresztül nyújtott áruk vagy 
szolgáltatások tulajdonjogának szétválasztását írja elő  a tisztességes verseny biztosítása 
érdekében, például az energia, a közlekedés és a telekommunikáció területén;  
(b) amely korlátozza a tisztességes verseny biztosítása érdekében a tulajdonjogok 
koncentrációját;  
(c) amely a természeti erőforrások és a környezet m egőrzésének és védelmének 
biztosítására irányul, ideértve az odaítélt koncessziós szerződések hozzáférhetőségének, 
számának és hatályának korlátozását, valamint moratórium vagy tilalom bevezetését;  
(d) amely korlátozza a kiadott engedélyek számát műszaki vagy  fizikai szűkösség miatt, 
például telekommunikációs spektrumok és frekvenciák esetében; vagy  
(e) amely előírja, hogy egy vállalkozás tagjainak, tulajdonosainak, partnereinek vagy 
igazgatóinak bizonyos hányada rendelkezzen bizonyos végzettséggel vagy egy 
megha tározott szakmát gyakoroljon, például a jogászok vagy könyvelők esetében.  
13.  A pénzügyi szolgáltatások tekintetében: Külföldi leányvállalatoktól eltérően, a valamely 
tagállamban nem európai uniós pénzügyi intézmény által közvetlenül megalapított fióktel epekre – 
néhány jól körülhatárolt kivételtől eltekintve – nem vonatkoznak azok az európai uniós szinten 
harmonizált prudenciális rendeletek, amelyek az Unió területén a leányvállalatok számára 
kiterjesztett lehetőségek kiaknázását teszik lehetővé új létesí tmények felállításához, és határokon 
átnyúló szolgáltatáshoz. Ezért az ilyen fiókok egy tagállam területén a helyi pénzügyi intézményekkel 
egyenlő feltételek mellett kapnak engedélyt a működésre, és kötelezhetőek számos különös 
prudenciális előírás teljesí tésére, például a banki és az értékpapír -üzletágakban, az elkülönített 
tőkésítésre és más fizetőképességi előírásokra, a beszámolásra és a számlák nyilvánosságra 
hozatalára vonatkozó előírások, vagy biztosítás esetében, a külön garanciára és letétre vonatk ozó 
 
699 
 előírások, az elkülönített tőkésítés, és a műszaki tartalékokra és a szavatolótőke legalább 
egyharmadára kiterjedő eszközök lokalizációja az érintett tagállamban.  
A fenntartások alábbi jegyzékében a következő rövidítések találhatók:  
 
UK Egyesült Kirá lyság  
EU Európai Unió, ideértve valamennyi tagállamát is   
AT Ausztria  
BE Belgium   
BG Bulgária  
CY Ciprus  
CZ Cseh Köztársaság  
DE Németország  
DK Dánia  
EE Észtország  
EL Görögország  
ES Spanyolország  
FI Finnország  
FR Franciaország  
HR Horvátország  
HU Magyarország  IE Írország  
IT Olaszország  
LT Litvánia  
LU Luxemburg  
LV Lettország  
MT Málta  
NL Hollandia  
PL Lengyelország  
PT Portugália  
RO Románia  
SE Svédország  
SI Szlovénia  
SK Szlovák Köztársaság  
 
 
  
 
700 
 Az Unió jegyzéke  
1. fenntartás – Valamennyi  ágazat  
2. fenntartás – Szakmai szolgáltatások (az egészségügyi szolgáltatások kivételével)    
3. fenntartás – Szakmai szolgáltatások – egészségügyi szolgáltatások és gyógyszerek 
kiskereskedelmi értékesítése  
4. fenntartás – Üzleti szolgáltatások – Kutatási és fejlesztési szolgáltatások  
5. fenntartás – Üzleti szolgáltatások – Ingatlanszolgáltatások  
6. fenntartás – Üzleti szolgáltatások – Kutatási és fejlesztési szolgáltatások – Kölcsönzési vagy lízing 
szolgáltatások  
7. fenntartás – Üzleti szolgáltatások – Követelésbehajtási szolgáltatások és hitelminősítéssel 
kapcsolatos szolgáltatások  
8. fenntartás – Üzleti szolgáltatások – Munkaerő -közvetítő szolgáltatások  
9. fenntartás – Üzleti szolgáltatások – Biztonsági és nyomozási szolgáltatások  
10. fenntartás – Üzleti szolgáltatások – Egyéb üzleti szolgáltatások  
11. fenntartás – Telekommunikáció  
12. fenntartás – Építési szolgáltatások  
13. fenntartás – Forgalmazási szolgáltatások  
14. fenntartás – Oktatási szolgáltatások  
15. fenntartás – Környezetvédelemmel kapcsolatos s zolgáltatások  
16. fenntartás – Pénzügyi szolgáltatások  
17. fenntartás – Egészségügyi és szociális szolgáltatások  
18. fenntartás – Idegenforgalommal és utazással kapcsolatos szolgáltatások  
19. fenntartás – Szabadidős, kulturális és sportszolgáltatások  
20. fenntartás – Szállítási szolgáltatások és kiegészítő szállítási szolgáltatások  
21. fenntartás – Mezőgazdaság, halászat és vízgazdálkodás  
22. fenntartás – Energiával kapcsolatos tevékenységek  
23. fenntartás – Máshová nem sorolt egyéb szolgáltatások  
 
 
701 
  
  
 
702 
 1. fenntartás – Valamennyi ágazat  
Ágazat:  Valamennyi ágazat  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
A jogi szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettségek  
 
Fejezet/szakasz:  A beruházások liberalizálása; Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem és A jogi szolgáltatások szabályozási kerete  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fennta rtson bármely intézkedést az alábbiak 
tekintetében:  
(a) Letelepedés   
A Beruházások  liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:   
EU: Az országos vagy helyi szinten közszolgáltatásnak tekintett szolgáltatások állami monopóliumot 
képezhetnek, illetve kizár ólagos jogai magán gazdasági szereplőnek is megadhatóak.  
A közüzemi szolgáltatások olyan ágazatokban működnek, mint a kapcsolódó tudományos és műszaki 
szaktanácsadás, társadalomtudományi és humán kutatás -fejlesztési szolgáltatások, műszaki 
vizsgálati és e lemzőszolgáltatások, környezetvédelmi szolgáltatások, egészségügyi szolgáltatások, 
szállítási szolgáltatások és valamennyi szállítási módozatot kiegészítő szolgáltatások ágazata. 
Gyakran biztosítanak kizárólagos jogokat ilyen szolgáltatásokra a magánszekto r gazdasági 
szereplőinek, amelyre példa a közigazgatási szervek által a gazdasági szereplőknek speciális 
szolgáltatási kötelezettségek mellett adott koncesszió. Mivel a közüzemi szolgáltatások gyakran a 
központi kormányzási szint alatt is megtalálhatók, gy akorlati szempontból nem észszerű részletes és 
kimerítő ágazatspecifikus jegyzéket adni. Ez a fenntartás nem vonatkozik a telekommunikációs és 
számítógépes, valamint az ezekhez kapcsolódó szolgáltatásokra.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemz eti elbánás: Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és A jogi szolgáltatások szabályozási kerete 
– Kötelezettségek vonatkozásában:  
FI: Az ålandi regionális állampolgársággal nem rendelkező természetes személyek és a jog i személyek 
esetében az Åland -szigeteken korlátozzák az ingatlantulajdon ålandi illetékes hatóságok engedélye 
nélküli megszerzésének és fenntartásának jogát. Az ålandi regionális állampolgársággal nem 
rendelkező természetes személyek vagy bármely vállalkoz ás esetében az Åland -szigeteken 
korlátozzák a letelepedésre vagy gazdasági tevékenység folytatására vonatkozó jogot az ålandi 
illetékes hatóságok engedélye nélkül.  
Meglévő intézkedések:  
 
703 
 FI: Ahvenanmaan maanhankintalaki (Az Åland -on történő földvásárlásról szóló törvény) (3/1975), 2. 
szakasz; Ahvenanmaan itsehallintolaki (Åland autonómiájáról szóló törvény) (1144/1991), 11. 
szakasz.  
A Beruházások  liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Teljesítőképességi követelmények, 
Felső  vezetés és igazgatótanács,  A jogi szolgáltatások szabályozási kerete –Kötelezettségek 
vonatkozásában:  
FR: A pénzügyi és monetáris törvény L151 -1. cikke és 151 -1. cikke és az azt követő cikkei alapján 
Franci aországban a külföldi beruházásokat a pénzügyi és monetáris törvény R.151 -3. cikkében 
felsorolt ágazatokban a gazdasági minisztérium előzetes engedélyétől kell függővé tenni.   
Meglévő intézkedések:  
FR: A fenti leírás részben foglaltak szerint.  
A Beruházá sok liberalizálása – Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács vonatkozásában:   
FR: Újonnan privatizált vállalatokban való külföldi részesedésszerzés a nyilvánosság számára felkínált 
részvénytőkének egy változó összegére korlátozott, amelyet a franc ia kormány határoz meg eseti 
alapon. Bizonyos kereskedelmi, ipari és kisüzemi tevékenységek terén a letelepedéshez külön 
engedély szükséges, amennyiben az ügyvezető igazgató nem rendelkezik állandó tartózkodási 
engedéllyel.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás  és A jogi szolgáltatások szabályozási kerete –
Kötelezettségek vonatkozásában:  
HU: A letelepedés korlátolt felelősségű társaság, részvénytársaság vagy képviseleti iroda formájában 
valósulhat meg. A fióktelepként történő első piacra lépés nem e ngedélyezett, kivéve a pénzügyi 
szolgáltatásokat.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:   
BG: Az állami vagy köztulajdon hasznosításához vagy használatához kapcsolódó bizonyos gazdasági 
tevékenységekre a koncessziókró l szóló törvény rendelkezései szerint nyújtott koncessziók 
vonatkoznak.  
Azoknál a kereskedelmi társaságoknál, amelyekben az állam vagy a települési önkormányzat a 
tőketulajdon 50 százalékát meghaladó részesedéssel rendelkezik, a privatizációs ügynökség va gy más 
állami, illetve regionális hatóság – attól függően, hogy melyik az illetékes hatóság – által kiadott 
engedély szükséges ahhoz, hogy a társaság befektetett eszközére vonatkozó ügyletet, a részesedési 
érdekeltség megszerzésére, lízingre, közös tevéken ységre, hitelezésre, követelést biztosító 
zálogjogra vonatkozó bármely szerződést köthessenek, valamint hogy váltókból eredő 
kötelezettségeket vállalhassanak. Ez a fenntartás nem alkalmazandó a bányászatra és az 
ásványianyag -kitermelésre, amelyre külön fen ntartás vonatkozik az Európai Uniónak a SERVIN -1. 
MELLÉKLETBEN található jegyzékében.   
IT: A kormány gyakorolhat bizonyos különleges hatásköröket a nemzetvédelem és nemzetbiztonság 
területén működő vállalatokban és bizonyos stratégiai fontosságú tevékenys égekben az energia, a 
szállítás és a kommunikáció területén. Ez a nemzetvédelem és nemzetbiztonság területén stratégiai 
fontosságú tevékenységet végző minden jogi személyre vonatkozik, nem csak a privatizált 
vállalatokra.  
 
704 
 Amennyiben a védelmi vagy nemzetb iztonsági alapvető érdekeket érintő súlyos kár fenyeget, a 
kormányt a következő különleges hatáskörökkel ruházzák fel:  
a) különleges feltételek megállapítása a részesedések vásárlása terén;  
b) vétójoga van az olyan különleges műveletekkel kapcsolatos hat ározatok elfogadása tekintetében, 
mint a székhelyáthelyezések, egyesülések, szétválások, valamint a tevékenységváltások; vagy  
c) részvények vásárlásának elutasítása, amennyiben a vevő a tőkében való részesedés olyan szintjét 
kísérli meg birtokolni, amely valószínűsíthetően sérti a védelmi vagy nemzetbiztonsági érdekeket.  
Az energia, közlekedés és kommunikáció területén a stratégiai eszközökkel kapcsolatos bármely 
határozatot, jogi aktust vagy ügyletet (például székhelyáthelyezések, egyesülések, szétváláso k, 
tevékenységváltások vagy megszűnések) az érintett vállalat bejelenti a miniszterelnöki hivatalnak. 
Különösen, az Európai Unión kívüli természetes vagy jogi személyek vásárlásait kell bejelenteni, 
amelyek e személyek számára ellenőrzést biztosítanak a vá llalat felett.  
a miniszterelnök a következő különleges hatásköröket gyakorolhatja:  
a) vétójoga van minden olyan határozat, jogi aktus és ügylet tekintetében, amely a közérdeket 
rendkívül fenyegető súlyos kárt jelent a biztonság területén, valamint a háló zatok működése vagy az 
ellátás szempontjából;  
b) különleges feltételek megállapítása a közérdek garantálása érdekében; vagy  
c) a vásárlás elutasítása kivételes esetekben, amennyiben az állam alapvető érdekeit veszély 
fenyegeti.  
A kritériumokat, amelyek al apján a valós vagy kivételes fenyegetést értékelik, valamint a különleges 
hatáskörökre vonatkozó feltételeket és eljárásokat a törvény határozza meg.  
Meglévő intézkedések:  
IT: A védelem és nemzetbiztonság, energia, közlekedés és kommunikáció területén mű ködő 
vállalatokban a különleges hatáskörökről szóló 56/2012. sz. törvény; valamint  
A nemzetvédelem és nemzetbiztonság területén a stratégiai fontosságú tevékenységeket 
meghatározó 2012. november 30 -i DPCM 253. sz. miniszterelnöki rendelet.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás, 
Teljesítőképességi követelmények, Felső vezetés és igazgatótanács vonatkozásában:   
LT: A nemzetbiztonság szempontjából stratégiai fontosságú vállalkozások, ágazatok és 
létesítmények.  
Meglévő intézkedések:  
LT: A Litván Köztársaság nemzetbiztonságát biztosító alapvető fontosságú objektumok védelméről 
szóló, 2002. október 10 -i IX-1132. sz. törvénye (legutóbb a 2018. január 12 -i XIII -992. sz. törvénnyel 
módosítva).  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás és Felső vezetés és igazgatótanács vonatkozásában:   
 
705 
 SE: Diszkriminatív előírások az alapítókra, a felső vezetésre és az igazgatótanácsra vonatkozóan, 
amennyiben a jogi személy új formáit belefoglalják a svéd jog ba.  
(b) Ingatlantulajdon -szerzés  
A Beruházások  liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső  vezetés és igazgatótanács 
vonatkozásában:  
HU: Állami tulajdon szerzése.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:   
HU: A termőföld külföldi jogi személyek és lakóhellyel nem rendelkező természetes személyek általi 
vásárlása.  
Meglévő intézkedések:  
HU: A 2013. évi CXXII. törvény a mező - és erdőgazdasági földek forgalmáról (II. fejezet  
(6–36. bekezdés) és IV. fejezet (3 8–59. bekezdés)); valamint  
A 2013. évi CCXII. törvény a mező - és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. 
törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról (IV. fejezet 8 –20. 
bekezdés)).  
LV: Az Egyesült Királyság vagy e gy harmadik ország állampolgárai általi földvásárlás.  
Meglévő intézkedések:  
LV: A vidéki területekre vonatkozó földprivatizációról szóló törvény 28., 29., 30. szakasza.  
SK: Külföldi vállalatok vagy természetes személyek nem szerezhetnek mezőgazdasági termőföldet 
vagy erdőterületeket egy település beépített területének határán kívül, valamint néhány egyéb 
típusú földterületet (pl. természeti erőforrások, tavak, folyók, közut ak stb.).  
Meglévő intézkedések:  
SK: 44/1988. sz. törvény a természeti erőforrások védelméről és kiaknázásáról;  
229/1991. sz. törvény a földterületek és más mezőgazdasági javak tulajdonlásának szabályozásáról;  
460/1992. sz. törvény a Szlovák Köztársaság alkotmányáról;  
180/1995. sz. törvény a földtulajdont érintő rendelkezésekre irányuló intézkedésekről;  
202/1995. sz. devizatörvény;  
503/2003. sz. törvény a termőföld tulajdonjogának visszaszolgáltatásáról;  
326/2005. sz. törvény az erdőterületekről; vala mint  
140/2014. sz. törvény a mezőgazdasági földterület megszerzéséről.  
 
706 
 A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem  – 
Helyi jelenlét vonatkozásában:  
BG: A külföldi természetes és jogi személyek nem szerezh etnek földtulajdont. Külföldi részvétellel 
működő bolgár jogi személyek nem szerezhetnek mezőgazdasági földtulajdont. Külföldi jogi 
személyek és állandó külföldi lakóhellyel rendelkező természetes személyek vásárolhatnak 
épületeket és ingatlan -tulajdonjogo kat (használati jog, építési jog, ráépítési jog és szolgalmak). Az 
állandó külföldi lakóhellyel rendelkező külföldi természetes személyek, külföldi jogi személyek, 
amelyekben a külföldi részvétel többségi szavazati jogot biztosít, vagy megakadályozhatja 
határozatok elfogadását, csak engedéllyel szerezhetnek ingatlanra vonatkozó tulajdonjogot, a 
Minisztertanács által kijelölt bizonyos földrajzi régiókban.   
BG: A Bolgár Köztársaság alkotmányának 22. cikke; A mezőgazdasági földterületek tulajdonáról és 
haszno sításáról szóló törvény 3. cikke; és az erdőterületekről szóló törvény 10. cikke.  
EE: A külföldi természetes vagy jogi személyek, akik nem az EGT -ből valók vagy a Gazdasági 
Együttműködési és Fejlesztési Szervezet tagjai, csak a megyei kormányzó és az önko rmányzati 
képviselőtestület engedélyével szerezhetnek mezőgazdasági földterületet és/vagy erdőföldterületet 
magába foglaló ingatlanvagyont, és igazolniuk kell a törvényben foglaltaknak megfelelően, hogy az 
ingatlanvagyont hatékonyan, fenntartható módon és a célnak megfelelően kívánják felhasználni.  
Meglévő intézkedések:  
EE: Kinnisasja omandamise kitsendamise seadus (Ingatlanvásárlás korlátozásáról szóló törvény) 2. és 
3. fejezet.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:   
LT: Bármely intézkedés, amely konzisztens az Európai Unió által a szolgáltatások kereskedelméről 
szóló egyezményben (GATS) vállalt kötelezettségekkel és amely Litvániában a f öldvásárlás 
tekintetében alkalmazandó. A földvásárlási eljárást, annak feltételeit és korlátait az alkotmányjog, a 
földről szóló törvény és a termőföldtulajdon -szerzésről szóló törvény határozza meg.  
Azonban a helyi önkormányzatok (helyhatóságok), a Gazda sági Együttműködési és Fejlesztési 
Szervezet és az Észak -atlanti Szerződés Szervezet tagjainak más olyan állami entitásai, amelyek 
Litvániában gazdasági tevékenységet folytatnak, és amelyek az alkotmányjog alapján az európai 
uniós integráció és a Litvánia részvételével működő más integráció kritériumaival összhangban 
állnak, jogosultak a közvetlen tevékenységük végzéséhez szükséges épületek és létesítmények 
építéséhez és működtetéséhez szükséges nem mezőgazdasági földterületek tulajdonjogát 
megszerezni.  
Meglévő intézkedések:  
LT: A Litván Köztársaság alkotmánya;  
A Litván Köztársaság legutóbb a 2003. március 20 -i IX-1381. sz. törvénnyel módosított 1996. június 
20-i I-1392. sz. alkotmányos törvénye a Litván Köztársaság alkotmánya 47. cikke (3) bekezdésének 
végrehajtásáról;  
A földről szóló, 2004. január 27 -i IX-1983. sz. törvény; valamint  
 
707 
 A mezőgazdasági földtulajdonszerzésről szóló, 2014. április 24 -i XII-854. sz. törvény.  
(c) Elismerés   
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
EU: Az oklevelek és más szakmai képesítések kölcsönös elismeréséről szóló európai uniós irányelvek 
csak az Unió állampolgáraira alkalmazandók. A szabályozott szakmai szolgáltatásnyújtás joga az egyik 
tagállamban nem biztosít ugyanilyen jogot egy másik tagállamban.  
(d) Legnagyobb kedvezményes elbánás   
A Beruházások liberalizálása – Legnagyobb kedvezményes elbánás és Határokon átnyú ló 
szolgáltatáskereskedelem – Legnagyobb kedvezményes elbánás és A jogi szolgáltatások szabályozási 
kerete – Kötelezettségek vonatkozásában:   
EU: Megkülönböztetett elbánásban részesít valamely harmadik országot a hatályos nemzetközi 
beruházási szerződések vagy más kereskedelmi megállapodások vagy e megállapodás 
hatálybalépésének napja előtt aláírt megállapodások alapján.  
Az EU: Megkülönböztetett elbánásban részesít valamely harmadik országot bármely meglévő vagy 
jövőbeli két - vagy többoldalú megállapodás a lapján.  
(i) megteremti a szolgáltatások és a beruházások belső piacát;  
(ii) megadja a letelepedéshez való jogot; vagy  
(iii) előírja a jogszabályok közelítését egy vagy több gazdasági ágazatban.  
A „szolgáltatások és beruházások belső piaca” olyan belső határok nélküli  terület, amely biztosítja a 
szolgáltatások, a tőke és a személyek szabad mozgását.  
A letelepedés joga szerint lényegében minden korlátozást el kell törölni, amely a két - vagy 
többoldalú megállapodás részes felei között a letelepedést gátolja, az adott me gállapodás 
hatálybalépésétől kezdve. A letelepedés joga alapján a két - vagy többoldalú megállapodás részes 
feleinek állampolgárai olyan feltételek alapján hozhatnak létre és működtethetnek vállalkozásokat, 
mint amilyeneket az ilyen letelepedés országában h atályos jogszabályok az ottani állampolgárok 
tekintetében meghatároznak.  
A jogszabályok közelítése a következőket jelenti:  
(i) a két - vagy többoldalú megállapodásban részes egy vagy több fél jogszabályainak közelítése 
az adott megállapodásban részes másik fé l jogszabályaihoz; vagy  
(ii) közös jogszabályok beépítése a két - vagy többoldalú megállapodásban részes felek jogába.  
Ilyen közelítésre vagy beépítésre csak abban az esetben kerül sor és csak akkortól kell megtörténtnek 
tekinteni, amikor azt a két - vagy többo ldalú megállapodásban részes fél vagy felek belső jogában 
törvénybe iktatják.  
Meglévő intézkedések:  
 
708 
 EU: Megállapodás Az Európai Gazdasági Térségről;  
Stabilizációs megállapodások;  
Az EU és a Svájci Államszövetség közötti kétoldalú megállapodások; valamint  
Mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások.  
Az EU: Megkülönböztetett elbánásban részesít a letelepedési joggal kapcsolatban állampolgárokat 
vagy vállalkozásokat a köv etkező tagállamok között meglévő vagy jövőbeli kétoldalú megállapodások 
alapján: BE, DE, DK, EL, ES, FR, IE, IT, LU, NL, PT , valamint az alábbi országok vagy hercegségek 
bármelyike: Andorra, Monaco, San Marino és a Vatikánvárosi Állam.  
DK, FI, SE : Dánia, Svédország és Finnország által az északi együttműködés előmozdítása céljából 
hozott intézkedések, mint például:  
a) a kutatás -fejlesztési (K+F) projektek pénzügyi támogatása (Északi Ipari Alap);  
b) nemzetközi projektek megvalósíthatósági tanulmányainak fin anszírozása (projektexportot 
támogató északi alap); valamint  
c) környezetvédelmi technológiát hasznosító vállalatok pénzügyi támogatása (Északi 
Környezetvédelmi Finanszírozási Társaság). Az Északi Környezetvédelmi Finanszírozási Társaság 
(NEFCO) célja, ho gy előmozdítsa az északi területeken a környezetvédelmet érintő beruházásokat, 
különös hangsúlyt fektetve Kelet -Európára.  
Ez a fenntartás nem érinti a valamely Fél általi közbeszerzés alóli kizárást vagy támogatásokat a 
SERVIN.1.1. cikk [Célkitűzés és hatá ly] (6) és (7) bekezdésében foglaltak szerint.  
PL: A letelepedésre vagy a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtásra vonatkozó preferenciális 
feltételek, amelyek magukban foglalhatják a Lengyelországban alkalmazandó fenntartások 
jegyzékében szereplő egyes ko rlátozások megszüntetését vagy módosítását, meghosszabbíthatók 
kereskedelmi és navigációs szerződések révén.  
PT: eltekint az állampolgársági követelményekről azon országok szolgáltatásnyújtó természetes 
személyei által gyakorolt egyes tevékenységek és sza kmák gyakorlása esetében, ahol a portugál a 
hivatalos nyelv (Angola, Brazília, Zöld -foki-szigetek, Bissau -Guinea, Egyenlítői -Guinea, Mozambik, São 
Tomé és Príncipe és Kelet -Timor).  
(e) Fegyverek, lőszerek és hadianyagok  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás, 
Felső vezetés és igazgatótanács, Teljesítőképességi követelmények és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás, Helyi 
jelenlét vo natkozásában:  
EU: Fegyverek, lőszerek és hadianyagok gyártása, forgalmazása vagy kereskedelme. Hadianyagnak 
csak az olyan termék minősül, amelynek kizárólagos rendeltetése és készítésének célja a katonai 
felhasználás, háborús vagy védelmi tevékenységek ki fejtésével összefüggésben.  
  
 
709 
   
 
710 
 2. Fenntartás – Szakmai szolgáltatások  – az egészségügyi szolgáltatások kivételével  
Ágazat:  Szakmai szolgáltatások – jogi szolgáltatások: közjegyzők és 
végrehajtók által nyújtott szolgáltatások; számviteli és könyvelési 
szolgáltatások; könyvvizsgálói szolgáltatások, adótanácsadás; 
építészeti és településtervezési szolgáltatások, mérnöki szolgáltatások 
és integrált mérnöki szolgáltatások  
Iparági besorolás:  A CPC 861 része, a 87902 része, 862, 863, 8671, 8672, 8673, 8674, a 
879 része.  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:  
Az EU fenntartja azt a jogot, h ogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést a következők 
tekintetében:  
(a) Jogi szolgáltatások   
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra ju tás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
EU, kivéve SE: A közfeladatokkal megbízott jogi szakértő, például közjegyző, „ huissiers de justice ” 
vagy más „ officiers publics et ministériels ” által nyújtott jogi tanácsadási, jogi dokumentációs és 
hitelesítési szolg áltatások és hivatalos kormányaktus útján kinevezett bírósági végrehajtók által 
nyújtott szolgáltatások (a CPC 861 része, a 87902 része).  
A Beruházások liberalizálása – Legnagyobb kedvezményes elbánás és a Határon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Legnagyobb kedvezményes elbánás vonatkozásában:  
BG: A vállalkozások alapítására és működésére, valamint a szolgáltatások nyújtására vonatkozó te ljes 
nemzeti elbánás csak olyan cégekre terjeszthető ki, amelyeket azokban az országokban alapítottak 
vagy azon országok állampolgárai alapítottak, amelyekkel preferenciális megállapodást kötöttek vagy 
fognak kötni (a CPC 861 része).  
LT: Külföldi országok ügyvédei csak nemzetközi megállapodások alapján járhatnak el a bíróságon 
ügyvédként (a CPC 861 része), ideértve a bíróságok előtt képviselettel kapcsolatos egyedi 
rendelkezéseket.  
(b)  Számviteli és könyvviteli szolgáltatások  (a CPC 8621 a könyvvizsgálói szolgáltatások 
kivételével, 86213, 86219, 86220)  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás vonatkozásában:   
 
711 
 HU: A határokon átnyúló számviteli és könyvelési tevékenységek.  
Meglévő intézkedések :  
HU: A 2000. évi C. törvény; és a 2007. évi LXXV. törvény.  
(c)  Könyvvizsgálói (audit) szolgáltatások  (CPC – 86211, 86212, amelyek nem számviteli és 
könyvviteli szolgáltatások)   
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem  – Nemzeti elbánás  vonatkozásában:  
BG: A Mérlegképes Könyvvizsgálók Intézetének tagjai közé tartozó bejegyzett könyvvizsgálók által 
független pénzügyi ellenőrzést kell elvégezni. A viszonosságra is figyelemmel, a Mérlegképes 
Könyvvizsgálók Intézetének be kell jegyeznie egy egyesült királysá gi vagy egy harmadik országbeli 
könyvvizsgáló szervezetet, amennyiben az utóbbi igazolja a következőket:  
(a) a testületi tagok és a szervezet nevében ellenőrzést végző bejegyzett könyvvizsgálók 
háromnegyede megfelel a bolgár könyvvizsgálókra vonatkozó köv etelményeknek és sikeresen 
megfelelt az erre vonatkozó vizsgákon;  
(b) a könyvvizsgáló szervezet független pénzügyi ellenőrzést végez a függetlenségre és objektivitásra 
vonatkozó követelményekkel összhangban; valamint  
(c) a könyvvizsgáló szervezet honlapj án éves átláthatósági jelentést tesz közzé vagy teljesíti a 
nyilvánosságra vonatkozó egyéb, ezzel egyenértékű követelményeket, amennyiben közérdeklődésre 
számot tartó jogalanyok ellenőrzését végzi.  
Meglévő intézkedések:  
BG: A független pénzügyi ellenőrzésről szóló törvény.  
A Beruházások  liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső  vezetés és igazgatótanács 
vonatkozásában:  
CZ: Csak az olyan jogi személy, amelyben a tőkerészesedés vagy a szavazati jog legalább 60 s zázaléka 
a Cseh Köztársaság vagy az uniós tagállamok állampolgárainak van fenntartva, kaphat engedélyt 
könyvvizsgálói szolgáltatások nyújtására a Cseh Köztársaságban.  
Meglévő intézkedések:  
CZ: A könyvvizsgálókról szóló, 2009. április 14 -i 93/2009. sz. tör vény.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás vonatkozásában:   
HU: Határokon átnyúló könyvvizsgálati szolgáltatások.  
Meglévő intézkedések:  
A 2000. évi C. törvény; és a 2007. évi LXXV. törvény.  
PT: Határokon átnyúló könyvvizsgálati sz olgáltatások.  
(d)  Építészeti és várostervezési szolgáltatások (CPC 8674)  
 
712 
 A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
HR: Határokon átnyúló várostervezési szolgáltatásnyújtás.   
 
713 
 3. fenntartás – Szakmai sz olgáltatások – egészségügyi szolgáltatások és gyógyszerek 
kiskereskedelmi értékesítése  
Ágazat:  Egészségüggyel kapcsolatos szakmai szolgáltatások és 
gyógyszertermékek, orvosi és ortopédiai áruk kiskereskedelme, 
valamint gyógyszerészek által nyújtott egyéb szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 63211, 85201, 9312, 9319, 93121  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határoko n átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést az alábbiak 
tekintetében:  
(a) Orvosi és fogorvosi szolgáltatások; szülésznők, ápolók, gyógytornászok, pszichológusok és 
a para medikális személyzet által nyújtott szolgáltatások (CPC 63211, CPC 85201, CPC 9312, CPC 
9319, CPC 932)   
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jut ás és Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
FI: Valamennyi egészségüggyel kapcsolódó szolgáltatás, akár államilag, akár magánfinanszírozott, 
beleértve az orvosi és fogorvosi szolgáltatásokat, a szülészek, fizikoterapeuták, paramedikusok és 
pszichológusok által nyújtott szolgáltatásokat, kivéve az ápolók által nyújtott szolgáltatásokat (CPC 
9312, 93191).  
Meglévő intézkedések:  
FI: Laki yksityisestä terveydenhuollosta (A magánegészségügyi ellátásról szóló törvény) (152/1990).  
BG: Valamennyi egészségüggyel kapcsolódó szolgáltatás, akár államilag, akár magánfinanszírozott, 
beleértve az orvosi és fogorvosi szolgáltatásokat, az ápolók, szülészek, fizikoterapeuták, 
paramedikusok és pszichológusok által nyújtott szolgáltatásokat (CPC 931 2, 9319 része).  
Meglévő intézkedések:  
BG: Az egészségügyi létesítményekről, az ápolók, szülészek szakmai szervezetéről és a kapcsolódó 
szakorvosi testületről szóló törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló  
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás és Nemzeti elbánás vonatkozásában:   
 
714 
 CZ, MT: Valamennyi egészségüggyel kapcsolatos szakmai szolgáltatásnyújtás, akár államilag, akár 
magánfinanszírozott, többek között az olyan szakemberek által nyújtott szolgáltatás ok, mint az 
orvosok, fogorvosok, szülészek, ápolók, fizikoterapeuták, paramedikusok, pszichológusok és egyéb 
kapcsolódó szolgáltatások (CPC 9312, 9319 része).  
Meglévő intézkedések:  
CZ: Az emberi felhasználásra szánt emberi szövetek és sejtek minőségének é s biztonságának 
megőrzéséről szóló 296/2008. sz. törvény  
(Az emberi szövetekről és sejtekről szóló törvény);  
A gyógyszerekről és egyes kapcsolódó jogszabályok módosításáról szóló 378/2007. sz. törvény (A 
gyógyszerekről szóló törvény);  
Az orvostechnikai eszközökről és az adminisztratív díjakról szóló 634/2004. sz. törvény módosításáról 
szóló 268/2014. sz. törvény, a későbbiekben módosítva;  
A szervek és szövetek adományozásáról, kivételéről és átültetéséről és egyes törvények 
módosításáról szóló 285/2002. sz. törvény (Az átültetésről szóló törvény).  
Az egészségügyi szolgáltatásokról és azok nyújtásának feltételeiről szóló 372/2011 Coll. törvény.  
A különleges egészségügyi szolgáltatásokról szóló 373/2011 Coll. törvény).  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskere skedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét 
vonatkozásában:  
EU, kivéve NL és SE: Valamennyi egészségüggyel kapcsolatos szakmai szolgáltatásnyújtás, akár 
államilag, akár magánfinanszírozott, többek között az olyan szakemberek által nyújtott 
szolgáltatások esetében, mint az orvosok, fogorvosok, szülészek, ápolók, fizikoterapeuták, 
paramedikusok és pszichológusok tartózkodási hely szükséges. Ezeket a szolgáltatásokat csak az 
Európai Unió területén fizikailag jelen lévő természetes személyek nyújt hatják (CPC 9312, 93191 
része).  
BE: Valamennyi egészségüggyel kapcsolatos szakmai szolgáltatás határokon átnyúló nyújtása, akár 
államilag, akár magánfinanszírozott, többek között orvosok, fogorvosok és szülészek által nyújtott 
szolgáltatások, ápolók, fizi koterapeuták, pszichológusok és paramedikusok által nyújtott 
szolgáltatások. (CPC 85201 része, a 9312 része és a CPC 93191 része)  
PT: (A Legnagyobb kedvezményes elbánás vonatkozásában is) A fizikoterapeuták, a paramedikusok 
és a podológusok szakmáját ille tően a külföldi szakemberek viszonossági alapon folytathatnak 
tevékenységet.  
(b) Állategészségügyi  szolgáltatások  (CPC 932)   
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti elbánás, Helyi  jelenlét vonatkozásában:  
BG: Állategészségügyi létesítményt természetes és jogi személy is létrehozhat.  
 
715 
 Az állatgyógyászat gyakorlása valamely EGT -állam állampolgárságához kötött, és állandó tartózkodási 
engedélyre van szükség (az állandó lakóhellyel ren delkezők számára előírt a fizikai jelenlét).  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
BE, LV: Határokon átnyúló állategészségügyi szolgáltatások.  
(c) Gyógyszertermékek, orvosi és ortopédiai áruk kiskere skedelme, valamint gyógyszerészek 
által nyújtott egyéb szolgáltatások  (CPC 63211)   
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi 
jelenlét vonatkozásában:   
EU, kivéve EL, IE, LU, LT  és NL: Megkülönböztetés mentes alapon korlátozzák az egy adott 
szolgáltatás nyújtására egy meghatározott helyi zónában vagy területen jogosult szolgáltatók számát, 
E célból gazdasági szükségességi vizsgálatot végezhetnek, figyelembe véve az olyan tényezőket, mint 
a meglévő létesí tmények száma és az azokra gyakorolt hatás, közlekedési infrastruktúra, népsűrűség 
vagy földrajzi kiterjedés.  
EU, kivéve BE, BG, EE, ES, IE  és SK : A csomagküldő kereskedelem csak az EGT -tagállamokból 
lehetséges, ezért letelepedés szükséges ezen országok b ármelyikében a gyógyszerek és speciális 
orvosi termékek uniós vásárlók számára történő kiskereskedelméhez. CZ: A kiskereskedelmi 
értékesítés csak tagállamokból lehetséges.  
BE: A gyógyszerek és speciális orvosi termékek kiskereskedelmi értékesítése kizárólag Belgiumban 
létrehozott gyógyszertárból lehetséges.  
 BG, EE,  ES, IT és LT: Gyógyszerek határokon átnyúló kiskereskedelmi értékesítése.  
 IE és LT: A vényköteles gyógyszerek határokon átnyúló kiskereskedelme.  
PL: Az orvosi termékek kereskedelmében közvetítőknek állandó lakóhellyel vagy székhellyel kell 
rendelkezniük a Lengyel Köztársaság területén.  
A Beruházások liberalizálása  – Piacra jutás, Nemz eti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács, 
Teljesítőképességi követelmények és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, 
Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
FI: Gyógyszerek kiskereskedelmi értékesítése és gyógyászati és ortopédiai termékek  
kiskereskedelme.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
SE: A gyógyszerek kiskereskedelmi értékesítése, v alamint a lakosság gyógyszerrel való ellátása.  
Meglévő intézkedések:   
AT: Arzneimittelgesetz (Medication Act), BGBl. 185/1983. sz. módosított törvény, §§ 57, 59, 59a; 
valamint  
Medizinproduktegesetz (Medical Products Law), BGBl. 657/1996. sz. módosított t örvény, § 99.  
 
716 
 BE: Arrêté royal du 21 janvier 2009 portant instructions pour les pharmaciens; és Arrêté royal du 10 
novembre 1967 relatif à l'exercice des professions des soins de santé.  
CZ: 378/2007 Coll. törvény a gyógyszerekről, módosítva. és 372/2011 Coll. törvény az egészségügyi 
szolgáltatásokról, módosítva.  
FI: Lääkelaki (Gyógyszerekről szóló törvény) (395/1987).  
PL: A gyógyszerekről szóló törvény 73a. cikke (2020. évi Jogi Közlöny, 944. tétel, 1493).  
SE: A gyógyszerek kereskedelméről szóló törvény (2009:336);  
A gyógyszerek kereskedelméről szóló rendelet (2009:659); valamint  
A svédországi gyógyászatitermék -ügynökség további szabályokat fogadott el, amelyek részletei a 
következő helyen találhatók: (LVFS 2009:9).   
  
 
717 
 4. fenntartás – Üzleti szolgáltat ások – Kutatási és fejlesztési szolgáltatások  
Ágazat:  Kutatási és fejlesztési szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 851, 852, 853  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
 
Fejezet:  Határon átnyúló szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést a következők 
tekintetében:  
RO: A kutatási és fejlesztési szolgáltatások határokon át történő nyújtása.  
Meglévő intézkedések:  
RO: 6 / 2011. sz. kormányhatározat;  
Az oktatási é s kutatási miniszter 3548 / 2006. sz. rendelete; és a 134 / 2011. sz. kormányhatározat.  
  
  
 
718 
 5. fenntartás – Üzleti szolgáltatások – Ingatlanszolgáltatások  
Ágazat:  Ingatlanszolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 821, 822  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
 
Fejezet:  Határon átnyúló szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést a következők 
tekintetében:  
CZ és HU: Határokon átnyúló ingatlanszolgáltatások  
 
  
 
719 
 6. fenntartás – Üzleti szolgáltatások – Kutatási és fejlesztési szolgáltatások – Kölcsönzési vagy lízing 
szolgáltatások  
Ágazat:  Kölcsönzés vagy lízing üzemeltető nélkül  
Iparági besorolás:  CPC 832  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
 
Fejezet : Határon átnyúló szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést az alábbiak 
tekintetében:  
BE és FR: Személyi és háztartási cikkekre vonatkozó lízing - vagy bérbeadási szolgáltatások határokon 
átnyúló nyújtása üzemeltető nélkül.  
  
  
 
720 
 7. fenntartás – Üzleti szolgáltatások – Követelésbehajtási szolgáltatások és hitelminősítéssel 
kapcsolatos szolgáltatások  
Ágazat:  Követelésbehajtási szolgáltatások, hitelminősítéssel kapcsolatos 
szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 87901, 87902  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Határon átnyúló szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést az alábbiak 
tekintetében:  
Az EU, kivéve ES, LV és SE, a díjbeszedéssel, pénzbehajtással, valamint hitelminősítéssel kapcsolatos 
szolgáltatások nyújtása vonatkozásában.  
  
 
721 
 8. fenntartás – Üzleti szolgáltatások – Munkaerő -közvetítő szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Üzleti szolgáltatások – Munkaerő -közvetítő szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209  
A fenntartás típusa:  Piacra jutá s  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést az alábbiak 
tekintetében:  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra ju tás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét 
vonatkozásában:   
EU, kivéve HU és SE: Háztartási kisegítő személyzet, egyéb kereskedelmi vagy ipari dolgozók, ápoló - 
és egyéb személyzet közvetítésének szolgáltatása (CPC 87204, 87205, 87206, 87209).  
 BG, CY, CZ, DE, EE, FI, MT, LT, LV , PL, PT, RO, SI  és SK: Vezetőtoborzással kapcsolatos szolgáltatások 
(87201).  
AT, BG, CY, CZ, EE, FI, LT, LV MT, PL, PT, RO, SI  és SK: Irodai munkaerő - és egyéb munkaerő -
közvetítési szolgáltatások létrehozása (CPC 87202).  
AT, BG, CY, CZ,  DE, EE, FI, MT, LT, LV , PL, PT, RO, SI  és SK: Irodaiasszisztencia -közvetítés (CPC 87203).  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét 
vonatkozásában:  
EU, kivéve BE, HU és SE : Irodai munkaerő - és egyéb mun kaerő -közvetítési szolgáltatások határokon 
átnyúló nyújtása (CPC 87202).  
IE: A vezetőtoborzással kapcsolatos szolgáltatások határokon átnyúló nyújtása (87201).  
FR, IE, IT  és NL: Irodai munkaerő -közvetítési szolgáltatások határokon átnyúló nyújtása (CPC 87 203).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás vonatkozásában:  
DE: A munkaerő -közvetítő szolgáltatók számának korlátozása.  
ES: A vezetőtoborzással kapcsolatos és a munkaerő -közvetítési szolgá ltatást nyújtók számának 
korlátozása (CPC 87201, 87202).  
 
722 
 FR: Ezek a szolgáltatások állami monopóliumot képezhetnek (CPC 87202).  
IT: Az irodai személyzet felvételével foglalkozó szolgáltatók számának korlátozása (87203).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
DE: Egyes meghatározott szakmák tekintetében a Munkaügyi és Szociális Minisztérium rendeletet 
bocsáthat ki az EU -n és az EGT -n kívüli személyzet elhelyezésére és felvételére vonatkozóan (CPC 
87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209).  
Meglévő intézkedések:   
AT: A 194/1994. sz. osztrák kereskedelmi törvény (Gewerbeordnung) §§97 és 135., Szövetségi Jogi 
Közlöny, módosítva; valamint  
A 196/1988. sz. ideiglenes foglalkoztatásról szóló törvény (Arbeitskräfteüber lassungsgesetz/AÜG), 
Szövetségi Jogi Közlöny,  
módosítva.  
BG: A foglalkoztatási törvény, 26., 27., 27a. és 28. cikk.  
CY: A 126(I)/2012. sz. magán -munkaközvetítő ügynökségről szóló törvény, módosítva.  
CZ: A foglalkoztatásról szóló törvény (435/2004).  
DE: Gesetz zur Regelung der Arbeitnehmerüberlassung (AÜG);  
Sozialgesetzbuch Drittes Buch (SGB III; a szociális törvénykönyv III. könyve) – foglalkoztatás 
előmozdítása;  
Verordnung über die Beschäftigung von Ausländerinnen und Ausländern (BeschV; külföldiek 
foglalkoztatásáról szóló rendelet).  
DK: 2014. január 17 -i 73. sz. törvényerejű rendelet §§ 8a – 8f. és a 2013. március 7 -i 228. sz. 
rendeletben foglaltak (a tengerészek foglalkoztatása); és A munkavállalói engedélyekről szóló 2006. 
évi törvény 1. szakaszána k (2) és (3) bekezdése.  
EL: A 4052/2012. sz. törvény (Hivatalos Kormányzati Közlöny 41A) néhány rendelkezése módosítva a 
4093/2012. sz. törvénnyel (Hivatalos Kormányzati Közlöny 222A).  
ES: Real Decreto -ley 8/2014, de 4 de julio, de aprobación de medidas urgentes para el crecimiento, 
la competitividad y la eficiencia, artículo 117 (tramitado como Ley 18/2014, de 15 de octubre).  
FI: Lakijulkisesta työvoima - ja yrityspalvelusta (Az állami fogl alkoztatási szolgálatokról és állami 
vállalatokról szóló törvény) (916/2012)  
HR: A munkaerőpiacról szóló törvény (OG 118/18, 32/20)  
A munkavállalásról szóló törvény (OG 93/14, 127/17, 98/19)  
A külföldiekről szóló törvény (OG 130/11m, 74/13, 67/17, 46/18, 53/20).  
 
723 
 IE: A munkavállalói engedélyekről szóló 2006. évi törvény 1. szakaszának (2) és (3) bekezdése.  
IT: 276/2003. sz. törvényerejű rendelet 4. és 5. cikke.  
LT: A Litván Köztársaságban alkalmazott Munka Törvénykönyve, amelyet a Litván Köztársaság 2016 . 
szeptember 14 -i XII-2603. sz. törvénye hagyott jóvá,  
A Litván Köztársaságban a külföldiek jogállásáról szóló, 2004. április 29 -i IX-2206. sz. törvény, 
legutóbb módosítva: a 2019. december 3 -i XIII-2582.  sz. törvény.  
LU: Loi du 18 janvier 2012 portant création de l'Agence pour le développement de l'emploi (a 
foglalkoztatásfejlesztést szolgáló ügynökség (ADEM) létrehozásáról szóló, 2012. január 18 -i törvény).  
MT: A foglalkoztatási és képzési szolgáltatásokról szóló törvé ny (Cap 343) (23 –25. cikk); és a 
munkaerő -közvetítő ügynökségekről szóló rendeletek S.L. 343.24).  
PL: A foglalkoztatásról és a munkaerőpiaci intézmények ösztönzéséről szóló, 2004. április 20 -i 
törvény 18. cikke (2015. évi Dz. U., 149. tétel, módosítva).  
PT: A február 12 -i 5/2014. sz. törvénnyel módosított szeptember 25 -i 260/2009. sz. törvényerejű 
rendelet (a munkaerő -közvetítő ügynökségek szolgáltatásaihoz való hozzáférés és 
szolgáltatásnyújtás).  
RO: A külföldön dolgozó román állampolgárok védelméről sz óló 156/2000. sz. törvény, újra 
kihirdetve, és a Kormány 384/2001. sz. határozata a 156/2000. sz. törvény alkalmazására vonatkozó 
módszertani normák jóváhagyásáról, későbbi módosításokkal;   
A 277/2002. sz. kormányrendelet, amelyet a 790/2004. sz. és az 11 22/2010. sz. kormányrendelet 
módosított; valamint  
53/2003. sz. törvény – A Munka Törvénykönyve, újra kihirdetve, későbbi módosításokkal és 
kiegészítésekkel, valamint a munkaerő ‑kölcsönző cég működési feltételeiről és az engedélyezési 
eljárásról szóló 1256 /2011. sz. kormányhatározat.  
SI: A munkaerőpiac szabályozásáról szóló törvény (a Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 
80/2010., 21/2013., 63/2013., 55/2017.); és A foglalkoztatásról, önfoglalkoztatásról és a külföldiek 
munkavállalásáról szóló 47/2015. sz. törvény,  
ZZSDT -UPB2 (a Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, RS, 1/2018).  
SK: 5/2004. sz. törvény a foglalkoztatási szolgáltatásokról; és a kereskedelmi engedélyezésről szóló 
455/1991. sz. törvény.  
  
 
724 
 9. fenntartás – Üzleti szolgáltatások – Biztons ági és nyomozási szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Üzleti szolgáltatások – Biztonsági és nyomozási szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 87301, 87302, 87303, 87304, 87305, 87309  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézke dést az alábbiak 
tekintetében:  
(a) Biztonsági szolgáltatások  (CPC 87302, 87303,  87304, 87305, 87309)  
A Beruházások liberalizálása  – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács, 
Teljesítőképességi követelmények és Határokon átnyúló szol gáltatáskereskedelem – Piacra jutás, 
Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
BG, CY, CZ, EE, ES, LT , LV, MT, PL, RO, SI  és SK: Biztonsági szolgáltatások nyújtása.  
DK, HR és HU: Az alábbi alágazatok: HR és HU: őrző -védő szolgáltatások (87305); HR: 
biztonságtechnikai tanácsadó szolgáltatások (87302); DK: repülőtéri őrző -védő szolgáltatások (87305 
része); HU: páncélozott járművel végzett szolgáltatások (87304).   
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatót anács és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
BE: Az őrző -védő szolgáltatásokkal (87305), valamint a biztonsági szolgáltatásokkal kapcsolatos 
tanácsadással és képzéssel (87302) foglalkozó jogi személyként működő vállalkozások 
igazgatótanácsi tagjai esetében tagállami állampolgárság szükséges. Az őrző -védő és 
biztonságtechnikai tanácsadó szolgáltatásokkal foglalkozó vállalkozások felső vezetésének valamely 
tagállam rezidens állampolgárának kell l ennie.  
FI: A biztonsági szolgáltatások nyújtására vonatkozó engedélyek csak az EGT -ben rezidens 
természetes személyeknek vagy az EGT -ben letelepedett jogi személyeknek adhatók.  
ES: A biztonsági szolgáltatások határokon át történő nyújtása. A magáncélú biz tonsági személyzet 
esetében állampolgársági követelmény áll fenn.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
 
725 
 BE, FI, FR  és PT: A biztonsági szolgáltatások külföldi szolgáltató általi határokon át történő n yújtása 
nem megengedett. Állampolgársági kötelezettség áll fenn: PT – szakképzett személyzet esetében; és 
FR – az ügyvezető igazgatók és az igazgatók esetében.  
Meglévő intézkedések:   
BE: Loi réglementant la sécurité privée et particulière, 2 Octobre 2017.  
BG: A magánbiztonsági szolgáltatásokról szóló törvény.  
CZ: A kereskedelmi engedélyezésről szóló törvény.  
DK: A légi közlekedés biztonságáról szóló rendelet.  
FI: Laki yksityisistä turvallisuuspalveluista 282/2002 (A biztonsági magánszolgáltatásokról szóló 
törvény).  
LT: A személyek és javak védelméről szóló, 2004. július 8 -i IX-2327. sz. törvény.  
LV: A biztonsági őrök tevékenységeiről szóló törvény (6., 7., 14. sz akasz).  
PL: A személyek és vagyontárgyak védelméről szóló, 1997. augusztus 22 -i törvény (Hivatalos Lap, 
2016, 1432. tétel, a módosítások szerint).  
PT: Law 34/2013 alterada p/ Lei 46/2019, 16 maio; és Ordinance 273/2013 alterada p/ Portaria 
106/2015, 13 a bril.  
SI: Zakon o zasebnem varovanju (a magánbiztonságról szóló törvény).  
(b) Nyomozási szolgáltatások  (CPC 87301)  
A Beruházások liberalizálása  – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács, 
Teljesítőképességi követelmények és Határok on átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, 
Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
EU, kivéve AT és SE : Nyomozási szolgáltatások nyújtása.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra  
jutás vonatkozásában:  
LT és PT: A nyomozási szolgáltatások állami monopólium tárgyát képzik.  
   
 
726 
 10. fenntartás – Üzleti szolgáltatások – Egyéb üzleti szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Üzleti szolgáltatások – egyéb üzleti szolgáltatások (fordítási és 
tolmácsolási szolgáltatások, sokszorosítási szolgáltatások, 
energiaelosztással kapcsolatos szolgáltatások, feldolgozóiparral 
kapcsolatos szolgáltatások)  
Iparági besorolás:  CPC 87905, 87904, 884, 887  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon  vagy fenntartson bármely intézkedést az alábbiak 
tekintetében:  
(a) Fordítási és tolmácsolási szolgáltatások (CPC 87905)   
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
HR: Hivatalos dokumentumok határokon át nyújtott fordítása és tolmácsolása.  
(b) Sokszorosítási szolgáltatások (CPC 87904)  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét 
vonatkozásában:  
HU: Határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatások  
(c) Az energiaelosztással kapcsolatos szolgáltatások és a feldolgozóiparral kapcsolatos 
szolgáltatások (CPC 884 része, 887 a tanácsadási és konzultációs szolgáltatások kivételével)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemze ti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét 
vonatkozásában:  
HU: Az energiaelosztással kapcsolatos szolgáltatások, és a feldolgozóiparral kapcsolatos 
szolgáltatás ok határokon át történő nyújtása tekintetében, az említett ágazatokhoz kapcsolódó 
tanácsadási és konzultációs szolgáltatások kivételével.  
(d) Hajók, vasúti járművek, valamint légi járművek és alkatrészeik karbantartása és javítása 
(CPC 86764 része, CPC 86 769, CPC 8868)  
 
727 
 A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét 
vonatkozásában:  
EU, kivéve DE, EE  és HU: A vasúti járművek karbantartásával és javításával kapcsolatos szolgáltatások 
határokon át történő nyújtás a.  
EU, kivéve CZ, EE, HU, LU  és SK: A belföldi szállítást végző hajók karbantartásával és javításával 
kapcsolatos szolgáltatások határokon át történő nyújtása.  
EU, kivéve EE, HU  és LV: A tengeri hajók karbantartásával és javításával kapcsolatos szolgálta tások 
határokon át történő nyújtása.  
EU, kivéve AT, EE, HU, LV  és PL: A légi járművek és alkatrészeik karbantartásával és javításával 
kapcsolatos szolgáltatások határokon át történő nyújtása (CPC 86764 része, CPC 86769, CPC 8868).  
EU: A hajók kötelező felügyeletével és tanúsításával kapcsolatos szolgáltatások határokon át történő 
nyújtása.   
Meglévő intézkedések:  
EU: Az Európai Parlament és a Tanács 391/2009/EK rendelete (2009. április 23.) a hajófelügyeleti és 
hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairó l és szabványairól.  
(e) A légi közlekedéssel kapcsolatos egyéb üzleti szolgáltatások  
A Beruházások liberalizálása – Legnagyobb kedvezményes elbánás és Határon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Legnagyobb kedvezményes elbánás vonatkozásában:  
Az EU: Megkü lönböztetett elbánás valamely harmadik országgal szemben az alábbi szolgáltatásokkal 
kapcsolatos hatályos vagy jövőbeli kétoldalú megállapodások alapján:  
(a) a légi szállítási szolgáltatások értékesítése és marketingje;  
(b) számítógépes helyfoglalási ren dszerrel (CRS) kapcsolatos szolgáltatások;  
(c) légi járművek és ezek részeinek karbantartása és javítása;  
(d) személyzet nélküli légi járművek bérlése/lízingje.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Teljesítőképességi követelmény ek, 
Felső vezetés és igazgatótanács és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, 
Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
DE, FR:  Légi tűzoltás, repülésoktatás, légi permetezés, légi felmérés, légi térképkészítés, 
fényképezés, vala mint egyéb, levegőben végzett mezőgazdasági, ipari és felügyeleti szolgáltatások.    
FI, SE : Légi tűzoltás  
  
 
728 
 11. fenntartás – Telekommunikáció  
Ágazat:  Műholdas közvetítési szolgáltatások  
Iparági besorolás:  A CPC 861 része, a 87902 része, 862, 863, 8671, 8672, 8673, 8674, a 
879 része.  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:   
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézk edést a következők 
tekintetében:  
BE: Műholdas közvetítési szolgáltatások.  
  
 
729 
 12. fenntartás – Építési szolgáltatások  
Ágazat:  Építési szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 51  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést az alábbiak 
tekintetében:  
LT: A kivételes jelentőségű építési tervdokumentációk elkészítésére vonatk ozó jogot csak Litvániában 
bejegyzett tervezővállalat vagy olyan külföldi tervezővállalat kaphat, amelyet a kormány által az 
említett tevékenységek tekintetében felhatalmazott intézmény jóváhagyott. Az építés fő területein 
műszaki tevékenységek folytatásár a vonatkozó jogot meg lehet adni nem litván személynek, aki 
megkapta a litván kormány által felhatalmazott intézmény jóváhagyását.  
   
 
730 
 13. fenntartás – Forgalmazási szolgáltatások  
Ágazat:  Forgalmazási szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 62117, 62251, 8929, 62112 része, 62226, 631 része  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést az alábbiak 
tekintetében:  
(a) Gyógyszerek forgalmazása  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:   
BG: Gyógyszerek határokon átnyúló nagykereskedelme (CPC 62251) .  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Teljesítőképességi követelmények, 
Felső vezetés és igazgatótanács és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, 
Nemzeti elbánás vonatkozásá ban:  
FI: Gyógyszerkészítmények forgalmazása (CPC 62117, 62251, 8929).  
Meglévő intézkedések:   
BG: A humán gyógyászatban alkalmazott gyógyszerekről szóló törvény; az orvostechnikai eszközökről 
szóló törvény.  
FI: Lääkelaki (Gyógyszerekről szóló törvény) (395/1987).  
(b)  Alkoholtartalmú italok forgalmazása   
FI: Alkoholtartalmú italok forgalmazása (62112 része, 62226, 63107, 8929).  
Meglévő intézkedések:   
FI: Alkoholilaki (Alkoholról szóló törvény) (1102/2017).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás vonatkozásában:  
SE: Monopólium létesítése a likőrök, a bor és a sör kiskereskedelmi értékesítése felett (az 
alkoholmentes sör kivételével). Jelenleg a S ystembolaget AB ilyen állami monopóliummal 
 
731 
 rendelkezik a likőrök, a bor és a sör kiskereskedelmi értékesítése felett (az alkoholmentes sör 
kivételével). A szeszes italok olyan italok, amelyek alkoholtartalma meghaladja a 2,25 
térfogatszázalékot. A sör eset ében az alkoholtartalom legalább 3,5 térfogatszázalék (CPC 631 része).  
Meglévő intézkedések:   
SE: A szeszes italokról szóló törvény (2010:1622).  
(c)  Egyéb  forgalmazás (CPC 621 része, CPC 62228, CPC 62251, CPC 62271, CPC 62272 része, CPC 
62276, CPC 63108, CPC 6329 része)  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
BG: Vegyipari termékek, nemesfémek és drágakövek, orvosi a nyagok, orvosi felhasználású termékek 
és tárgyak, dohány és dohánytermékek, valamint alkoholtartalmú italok nagykereskedelmi 
forgalmazása.  
Bulgária fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést az árutőzsdei 
ügynökök által n yújtott szolgáltatások tekintetében.  
Meglévő intézkedések:   
BG: A humán gyógyászatban alkalmazott gyógyszerekről szóló törvény;  
az orvostechnikai eszközökről szóló törvény;  
az állategészségügyi tevékenységekről szóló törvény;  
a vegyi fegyverek tilalmáró l és a mérgező vegyi anyagok és prekurzoraik ellenőrzéséről szóló törvény;  
a dohányról és dohánytermékekről szóló törvény; a jövedéki adókról és az adóraktárakról szóló 
törvény; és a borról és szeszes italokról szóló törvény.  
   
 
732 
 14. fenntartás – Oktatási szolgáltatások  
Ágazat:  Oktatási szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 92  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést az alábbiak 
tekintetében:  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Teljesítőképességi követelmény ek, 
Felső vezetés és igazgatótanács és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, 
Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
EU: Állami finanszírozású vagy bármilyen formájú állami támogatásban részesülő oktatási 
szolgáltatások. Amenn yiben a magánfinanszírozású oktatási szolgáltatások külföldi szolgáltató általi 
nyújtása megengedett, a magánszolgáltatók részvétele az oktatási rendszerben 
megkülönböztetésmentesen odaítélt koncesszió tárgyát képezheti.  
EU, kivéve CZ, NL, SE  és SK: A mag ánfinanszírozású egyéb oktatási szolgáltatások nyújtása esetében, 
amelyek az alapfokú, középfokú, felsőfokú és felnőttoktatástól különböző szolgáltatásokat 
jelentenek (CPC 929).  
CY, FI, MT  és RO: magánfinanszírozású alapfokú, középfokú és felnőttoktatás ( CPC 921, 922, 924).  
AT, BG, CY, FI, MT és RO: Magánfinanszírozású felsőoktatási szolgáltatások nyújtása (CPC 923).  
CZ és SK: A magánfinanszírozású oktatási szolgáltatást nyújtó intézmény igazgatótanácsi tagjai 
többségének az ország állampolgárának kell lennie (CPC 921, 922, 923 SK esetében, kivéve 92310, 
924).  
SI: Magánfinanszírozású általános iskolát kizárólag szlovén termés zetes vagy jogi személyek 
alapíthatnak. A szolgáltatónak bejegyzett irodát vagy fióktelepet kell létesítenie. A 
magánfinanszírozású közép - vagy felsőfokú oktatási szolgáltatást nyújtó intézmény igazgatótanácsi 
tagjai többségének szlovén állampolgárnak kell  lenniük (CPC 922, 923).  
SE: A közigazgatási szervek által oktatási tevékenység nyújtása céljából jóváhagyott oktatási 
szolgáltatók. Ez a fenntartás vonatkozik a bizonyos állami támogatásban részesülő, 
magánfinanszírozású oktatási szolgáltatásokra, többek  között az állam által elismert oktatási 
 
733 
 szolgáltatókra, az állami felügyelet alatt működő oktatási szolgáltatókra vagy a tanulmányi 
támogatásra jogosító oktatásra (CPC 92).  
SK: Valamennyi magánfinanszírozású oktatási szolgáltatás nyújtója esetében EGT -beli tartózkodási 
helyre van szükség, kivéve a felsőfokú műszaki és szakképzési szolgáltatásokat. Gazdasági 
szükségesség vizsgálata előírható és a helyi hatóságok korlátozhatják a létesítendő iskolák számát 
(CPC 921, 922, 923 kivéve 92310, 924).  
A Határokon  átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét 
vonatkozásában:   
BG, IT és SI: A magánfinanszírozású alapfokú oktatási szolgáltatások határon át történő nyújtásának 
korlátozása (CPC 921).  
BG és IT: A magánfinanszírozású k özépfokú oktatási szolgáltatások határon át történő nyújtásának 
korlátozása (CPC 922).  
AT: A rádiós vagy televíziós műsorszolgáltatás keretében megvalósuló magánfinanszírozású 
felnőttoktatási szolgáltatások határon át történő nyújtásának korlátozása (CPC 924).  
Meglévő intézkedések:  
BG: A közoktatásról szóló törvény, 12. cikk;  
a felsőoktatásról szóló törvény, a kiegészítő rendelkezések (4) bekezdése, és a szakoktatásról és 
szakképzésről szóló törvény, 22. cikk.  
FI: Perusopetuslaki (az alapfokú oktatásró l szóló törvény) (628/1998);  
lukiolaki (az általános emelt szintű középfokú oktatásról szóló törvény) (629/1998);  
laki ammatillisesta koulutuksesta (a szakképzésről és szakoktatásról szóló törvény) (630/1998);  
laki ammatillisesta aikuiskoulutuksesta (a felnőtt szakképzésről szóló törvény) (631/1998);  
ammattikorkeakoululaki (a politechnikumokról szóló törvény) (351/2003); és yliopistolaki (az 
egyetemekről szóló törvény) (558/2009).  
IT: Az 1592/1933. sz. királyi rendelet (a középfokú oktatásról szóló tör vény);  
a 243/1991. sz. törvény (a magánegyetemek számára nyújtott alkalmi állami hozzájárulás);  
a CNVSU (Comitato nazionale per la valutazione del sistema universitario) 20/2003. sz. határozata; 
valamint  
a 25/1998. sz. köztársasági elnöki rendelet (DPR).   
SK: Az oktatásról szóló 245/2008. sz. törvény;  
az egyetemekről szóló 131/2002. sz. törvény; valamint  
az oktatásban és az iskola önkormányzatokban az állami igazgatásról szóló 596/2003. sz. törvény.  
 
734 
   
 
735 
 15. fenntartás – Környezetvédelemmel kapcsola tos szolgáltatások  
Ágazat – alágazat:  Környezetvédelmi szolgáltatások – hulladék - és talajgazdálkodás  
Iparági besorolás:  CPC 9401, 9402, 9403, 94060  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
 
Fejezet:  Határon átnyúló szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést az alábbiak 
tekintetében:  
DE: Hulladékgazdálkodási szolgáltatások a tanácsadási szolgáltatások kivételével, valamint a 
talajvédelemmel és a fertőzött talaj kezelésével kapcsolatos szolgáltatások a tanácsadási 
szolgáltatások kivételével.  
  
 
736 
 16. fenntartás – Pénzügyi szolgáltatások  
Ágazat: Pénzügyi szolgáltatások  
Iparági besorolás:  Nem alkalmazandó  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést az alábbiak 
tekintetében:  
(a) Valamennyi pénzügyi szolgáltatás   
A Beruházások liberalizálása – Legnagyobb kedvezményes elbánás és a Határon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Legnagyobb kedvezményes elbánás vonatkozásában:  
EU: Megkülönböztetett elbánás biztosítása valamely harmadik ország beruházói vagy pénzügyi 
szolg áltatói számára bármely két - vagy többoldalú nemzetközi beruházási megállapodás vagy egyéb 
kereskedelmi megállapodás alapján.  
A Beruházások  liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:   
EU: annak joga, hogy az EU egy fiókteleptől eltérő pénzügyi szolgálta tónak az Egyesült Királyág 
területén történő letelepedése esetén megkülönböztetésmentes alapon egy adott jogi forma 
felvételét írja elő.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét 
vonatkozásában:  
EU: annak  joga, hogy az EU elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést a pénzügyi 
szolgáltatások határon át történő nyújtása tekintetében, az alábbiak kivételével:  
EU (kivéve BE, CY, EE, LT, LV, MT, PL, RO, SI):  
(i) közvetlen biztosítási szolgáltatások (beleértve  az együttes biztosítást is) és közvetlen 
biztosításközvetítési szolgáltatások az alábbiakkal kapcsolatos kockázatok biztosítására:   
a. tengeri szállítás és kereskedelmi repülés, valamint űrrepülés és teherforgalom az 
űrben (beleértve a műholdakat) olyan biz tosítással, amely a következők egyikére 
vagy mindegyikére terjed ki: szállított áruk, az árukat szállító jármű és bármely ebből 
származó kötelezettség; valamint  
 
737 
 b. nemzetközi árutovábbításban részt vevő áruk;   
(ii) viszontbiztosítás és továbbengedményezés;  
(iii) bizto sításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások;  
(iv) pénzügyi információk nyújtása és továbbítása, pénzügyi adatfeldolgozás és ezzel kapcsolatos 
szoftverek más pénzügyi szolgáltatók révén; valamint  
(v) banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó tanácsadási  és egyéb kiegészítő 
pénzügyi szolgáltatások, a banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásoknak (a biztosítás 
kivételével) a SERVIN.5.38. cikk [Fogalommeghatározások] a) pontjának ii.L. alpontjában 
foglalt meghatározása szerint, de az adott alpontban meghatározo tt közvetítés kivételével.  
BE:  
(i) közvetlen biztosítási szolgáltatások (beleértve az együttes biztosítást is) és közvetlen 
biztosításközvetítési szolgáltatások az alábbiakkal kapcsolatos kockázatok biztosítására:   
a. tengeri szállítás és kereskedelmi repülés, valamint űrrepülés és teherforgalom az 
űrben (beleértve a műholdakat) olyan biztosítással, amely a következők egyikére 
vagy mindegyikére terjed ki: szállított áruk, az árukat szállító jármű és bármely ebből 
származó kötelezettség; valamint  
b. nemzetközi árut ovábbításban részt vevő áruk;   
(ii) viszontbiztosítás és továbbengedményezés;  
(iii) biztosításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások;  
(iv) banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások nyújtása a banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásoknak 
(a biztosítás kivételével) a SERVIN.5.38. cikk [Fogalommeghatározások] a) pontjának ii.L. 
alpontjában foglalt meghatározása szerint, kivéve a pénzügyi információk n yújtását és 
továbbítását, és a pénzügyi adatfeldolgozást és ezzel kapcsolatos szoftvereket más pénzügyi 
szolgáltatók révén;  
CY:  
(i) közvetlen biztosítási szolgáltatások (beleértve az együttes biztosítást is) az alábbiakkal 
kapcsolatos kockázatok biztosításár a:  
a. tengeri szállítás és kereskedelmi repülés, valamint űrrepülés és teherforgalom az 
űrben (beleértve a műholdakat) olyan biztosítással, amely a következők egyikére 
vagy mindegyikére terjed ki: szállított áruk, az árukat szállító jármű és bármely ebből 
származó kötelezettség; valamint  
b. nemzetközi árutovábbításban részt vevő áruk;  
(ii) biztosításközvetítés;  
(iii) viszontbiztosítás és továbbengedményezés;  
(iv) biztosításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások;  
 
738 
 (v) átruházható értékpapírokkal történő kereskedés saját számlára vagy ügyfelek számlájára, 
akár tőzsdén, akár tőzsdén kívüli piacon vagy más módon;  
(vi) pénzügyi információk nyújtása és továbbítása, pénzügyi adatfeldolgozás és ezzel kapcsolatos 
szoftverek más pénzügyi szolgáltatók révén; valamint  
(vii) banki és egyéb pénzügyi szol gáltatásokhoz kapcsolódó tanácsadási és egyéb kiegészítő 
pénzügyi szolgáltatások, a banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásoknak (a biztosítás 
kivételével) a SERVIN.5.38. cikk [Fogalommeghatározások] a) pontjának ii.L. alpontjában 
foglalt meghatározása szerin t, de az adott alpontban meghatározott közvetítés kivételével.  
EE:  
(i) Közvetlen biztosítás (beleértve az együttes biztosítást is);  
(ii) viszontbiztosítás és továbbengedményezés;  
(iii) biztosításközvetítés;  
(iv) biztosításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások;  
(v) letétek át vétele;  
(vi)  minden típusú kölcsönzés;  
(vii) pénzügyi lízing;  
(viii) minden pénzforgalmi és pénztovábbítási szolgáltatás; garanciák és 
kötelezettségvállalások;  
(ix) saját számlára vagy ügyfélszámlára akár tőzsdén, akár tőzsdén kívül folytatott kereskedés;  
(x)  bármilyen fajta értékpapír (akár nyilvános, akár zárt körű) kibocsátásában való részvétel, 
ideértve jegyzési garanciavállalást és az ügynökkénti elhelyezést, és az ilyen kibocsátásokhoz 
kapcsolódó szolgáltatások nyújtását;  
(xi) pénzügynöki tevékenység;  
(xii) vagyonkezelés, például  készpénz - és portfóliókezelés, mindenfajta kollektív 
beruházás kezelése, értékpapírok kezelése, értékpapír -letétkezelés és bizalmi vagyonkezelői 
szolgáltatások;  
(xiii)  pénzügyi eszközökkel elszámolásával és kiegyenlítésével kapcsolatos szolgáltatások, 
ideértve  az értékpapírokat, származékos termékeket és egyéb forgatható 
instrumentumokat;  
(xiv)  pénzügyi információk nyújtása és továbbítása, pénzügyi adatfeldolgozás és ezzel 
kapcsolatos szoftverek; valamint  
(xv) banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó tanács adási és egyéb 
kiegészítő pénzügyi szolgáltatások, a banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásoknak (a biztosítás 
kivételével) a SERVIN.5.38. cikk [Fogalommeghatározások] a) pontjának ii.L. alpontjában 
foglalt meghatározása szerint, de az adott alpontban meghat ározott közvetítés kivételével.  
 
739 
 LT:  
(i) közvetlen biztosítási szolgáltatások (beleértve az együttes biztosítást is) az alábbiakkal 
kapcsolatos kockázatok biztosítására:  
a. tengeri szállítás és kereskedelmi repülés, valamint űrrepülés és teherforgalom az 
űrben (beleértve a műholdakat) olyan biztosítással, amely a következők egyikére 
vagy mindegyikére terjed ki: szállított áruk, az árukat szállító jármű és bármely ebből 
származó kötelezettség; valamint  
b. nemzetközi árutovábbításban részt vevő áruk;  
(ii) viszontbiztosítá s és továbbengedményezés;  
(iii) biztosításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások;  
(iv) letétek átvétele;  
(v)  minden típusú kölcsönzés;  
(vi)  pénzügyi lízing;  
(vii)  minden pénzforgalmi és pénztovábbítási szolgáltatás; garanciák és kötelezettségvállalások,  
(viii) saját számlára vagy ügyfélszámlára akár tőzsdén, akár tőzsdén kívül folytatott 
kereskedés;  
(ix)  bármilyen fajta értékpapír (akár nyilvános, akár zárt körű) kibocsátásában való részvétel, 
ideértve jegyzési garanciavállalást és az ügynökkénti elhelyezést, és az  ilyen kibocsátásokhoz 
kapcsolódó szolgáltatások nyújtását;  
(x) pénzügynöki tevékenység,  
(xi) vagyonkezelés, például készpénz - és portfóliókezelés, mindenfajta kollektív beruházás 
kezelése, értékpapírok kezelése, értékpapír -letétkezelés és bizalmi vagyonkezelői 
szolgáltatások;  
(xii)  pénzügyi eszközökkel kapcsolatos elszámolási és klíring szolgáltatások, ideértve az 
értékpapírokat, származékos termékeket és egyéb forgatható értékpapírokat;  
(xiii)  pénzügyi információk nyújtása és továbbítása, pénzügyi adatfeldolgozás és ezze l 
kapcsolatos szoftverek; valamint  
(xiv) banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó tanácsadási és egyéb 
kiegészítő pénzügyi szolgáltatások, a banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásoknak (a biztosítás 
kivételével) a SERVIN.5.38. cikk [Fogalommeghatározá sok] a) pontjának ii.L. alpontjában 
foglalt meghatározása szerint, de az adott alpontban meghatározott közvetítés kivételével.  
LV:  
(i) közvetlen biztosítási szolgáltatások (beleértve az együttes biztosítást is) az alábbiakkal 
kapcsolatos kockázatok biztosítá sára:  
 
740 
 a. tengeri szállítás és kereskedelmi repülés, valamint űrrepülés és teherforgalom az 
űrben (beleértve a műholdakat) olyan biztosítással, amely a következők egyikére 
vagy mindegyikére terjed ki: szállított áruk, az árukat szállító jármű és bármely ebből  
származó kötelezettség; valamint  
b. nemzetközi árutovábbításban részt vevő áruk;  
(ii) viszontbiztosítás és továbbengedményezés; valamint  
(iii) kiegészítő biztosítási szolgáltatások  
(iv) bármilyen fajta értékpapír (akár nyilvános, akár zárt körű) kibocsátásában való részvéte l, 
ideértve jegyzési garanciavállalást és az ügynökkénti elhelyezést, és az ilyen kibocsátásokhoz 
kapcsolódó szolgáltatások nyújtását;  
(v)  pénzügyi információk nyújtása és továbbítása, pénzügyi adatfeldolgozás és ezzel kapcsolatos 
szoftverek más pénzügyi szo lgáltatók révén; valamint  
(vi) banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó tanácsadási és egyéb kiegészítő 
pénzügyi szolgáltatások, a banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásoknak (a biztosítás 
kivételével) a SERVIN.5.38. cikk [Fogalommeghatározások] a) p ontjának ii.L. alpontjában 
foglalt meghatározása szerint, de az adott alpontban meghatározott közvetítés kivételével.  
MT:  
(i) közvetlen biztosítási szolgáltatások (beleértve az együttes biztosítást is) az alábbiakkal 
kapcsolatos kockázatok biztosítására:  
a. tengeri szállítás és kereskedelmi repülés, valamint űrrepülés és teherforgalom az 
űrben (beleértve a műholdakat) olyan biztosítással, amely a következők egyikére 
vagy mindegyikére terjed ki: szállított áruk, az árukat szállító jármű és bármely ebből 
származó  kötelezettség; valamint  
b. nemzetközi árutovábbításban részt vevő áruk;  
(ii) viszontbiztosítás és továbbengedményezés;  
(iii) biztosításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások;  
(iv) letétek átvétele;  
(v)  minden típusú kölcsönzés;   
(vi) pénzügyi információk nyújtása és továbbítása, pénzügyi adatfeldolgozás és ezzel kapcsolatos 
szoftverek más pénzügyi szolgáltatók révén; valamint   
(vii) banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó tanácsadási és egyéb kiegészítő 
pénzügyi szolgáltatások,  a banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásoknak (a biztosítás 
kivételével) a SERVIN.5.38. cikk [Fogalommeghatározások] a) pontjának ii.L. alpontjában 
foglalt meghatározása szerint, de az adott alpontban meghatározott közvetítés kivételével.  
PL:  
 
741 
 (i) közvetlen bi ztosítási szolgáltatások (beleértve az együttes biztosítást is) a nemzetközi 
kereskedelemben az árukkal kapcsolatos kockázatok biztosítására:  
(ii) a nemzetközi kereskedelemben az árukhoz kapcsolódó kockázatok viszontbiztosítása és 
továbbengedményezése;  
(iii) közvetl en biztosítási szolgáltatások (beleértve az együttes biztosítást és a 
továbbengedményezést is) és közvetlen biztosításközvetítési szolgáltatások az alábbiakkal 
kapcsolatos kockázatok biztosítására:  
a. tengeri szállítás és kereskedelmi repülés, valamint űrrep ülés és teherforgalom az 
űrben (beleértve a műholdakat) olyan biztosítással, amely a következők egyikére 
vagy mindegyikére terjed ki: szállított áruk, az árukat szállító jármű és bármely ebből 
származó kötelezettség; valamint  
b. nemzetközi árutovábbításban ré szt vevő áruk;  
(iv) pénzügyi információk nyújtása és továbbítása, pénzügyi adatfeldolgozás és ezzel kapcsolatos 
szoftverek más pénzügyi szolgáltatók révén; valamint  
(v)  banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó tanácsadási és egyéb kiegészítő 
pénzügyi s zolgáltatások, a banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásoknak (a biztosítás 
kivételével) a SERVIN.5.38. cikk [Fogalommeghatározások] a) pontjának ii.L. alpontjában 
foglalt meghatározása szerint, de az adott alpontban meghatározott közvetítés kivételével.  
RO:  
(i) közvetlen biztosítási szolgáltatások (beleértve az együttes biztosítást is) és közvetlen 
biztosításközvetítési szolgáltatások az alábbiakkal kapcsolatos kockázatok biztosítására:   
a. tengeri szállítás és kereskedelmi repülés, valamint űrrepülés és teherforg alom az 
űrben (beleértve a műholdakat) olyan biztosítással, amely a következők egyikére 
vagy mindegyikére terjed ki: szállított áruk, az árukat szállító jármű és bármely ebből 
származó kötelezettség; valamint  
b. nemzetközi árutovábbításban részt vevő áruk;   
(ii) viszontbiztosítás és továbbengedményezés; valamint  
(iii)  kiegészítő biztosítási szolgáltatások  
(iv) letétek átvétele;   
(v) minden típusú kölcsönzés;   
(vi)  garanciák és kötelezettségvállalások,   
(vii) pénzügynöki tevékenység,   
(viii) pénzügyi információk nyújtása és továbbítása, pénzügyi adatfeldolgozás és ezzel 
kapcsolatos szoftverek; valamint   
 
742 
 (ix) banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó tanácsadási és egyéb kiegészítő 
pénzügyi szolgáltatások, a banki és egyéb pénzügyi szolg áltatásoknak (a biztosítás 
kivételével) a SERVIN.5.38. cikk [Fogalommeghatározások] a) pontjának ii.L. alpontjában 
foglalt meghatározása szerint, de az adott alpontban meghatározott közvetítés kivételével.  
SI:  
(i) közvetlen biztosítási szolgáltatások (beleértve az együttes biztosítást is) és közvetlen 
biztosításközvetítési szolgáltatások az alábbiakkal kapcsolatos kockázatok biztosítására:   
(ii) tengeri szállítás és kereskedelmi repülés, valamint űrrepülés és teherforga lom az űrben 
(beleértve a műholdakat) olyan biztosítással, amely a következők egyikére vagy 
mindegyikére terjed ki: szállított áruk, az árukat szállító jármű és bármely ebből származó 
kötelezettség; valamint  
(iii) nemzetközi árutovábbításban részt vevő áruk;   
(iv) viszontbiztosítás és továbbengedményezés;  
(v) biztosításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások;  
(vi) minden típusú kölcsönzés;   
(vii) garanciák és kötelezettségvállalások elfogadása külföldi hitelintézetektől belföldi jogi 
személyek és egyéni vállalkozók által;   
(viii) pénz ügyi információk nyújtása és továbbítása, pénzügyi adatfeldolgozás és ezzel 
kapcsolatos szoftverek más pénzügyi szolgáltatók révén; valamint   
(ix) banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó tanácsadási és egyéb kiegészítő 
pénzügyi szolgáltatások, a b anki és egyéb pénzügyi szolgáltatásoknak (a biztosítás 
kivételével) a SERVIN.5.38. cikk [Fogalommeghatározások] a) pontjának ii.L. alpontjában 
foglalt meghatározása szerint, de az adott alpontban meghatározott közvetítés kivételével.  
(b) Biztosítási és bi ztosítással összefüggő szolgáltatások   
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
BG: Külföldi biztosítótársaság nem köthet közvetlenül olyan szállítási biztosítást, amely árukra is 
vonatkozik, sem pedig g épjármű -biztosítást, illetve olyan felelősségbiztosítást, amely a Bulgária 
területén felmerülő kockázatokra terjed ki.  
DE: Amennyiben külföldi biztosítótársaság fióktelepet hozott létre Németországban, akkor biztosítási 
szerződést Németországban a nemzetk özi szállítással kapcsolatban csak a Németországban 
letelepedett fióktelepen keresztül köthet.  
Meglévő intézkedések:  
DE: Luftverkehrsgesetz (LuftVG); valamint  
Luftverkehrszulassungsordnung (LuftVZO).  
 
743 
 A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti el bánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
ES: Tartózkodási hely szükséges, vagy kétéves tapasztalat a biztosításmatematikusi szakmára 
vonatkozóan.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Hely i jelenlét vonatkozásában:   
FI: A biztosításalkuszi szolgáltatás feltétele, hogy a szolgáltató üzletvitelének állandó helye az Európai 
Unióban legyen.  
Csak olyan biztosító nyújthat közvetlen biztosítási szolgáltatásokat (együttes biztosítást is beleértve), 
amelynek központi irodája az Európai Unióban van, vagy amely fiókteleppel rendelkezik 
Finnországban.  
Meglévő intézkedések:  
FI: Laki ulkomaisista vakuutusyhtiöistä (a külföldi biztosítótársaságokról szóló törvény) (398/1995);  
Vakuutusyhtiölaki (a biztosítótársaságokról szóló törvény) (521/2008);  
Laki vakuutusten tarjoamisesta (a biztosítási értékesítésről szóló törvény) (234/2018).  
FR: A szárazföldi szállításhoz kapcsolódó kockázatok biztosítását csak az Európai Unióban 
letelepedett biztosítócég ek végezhetik.  
Meglévő intézkedések:  
FR: Code des assurances.  
HU: Közvetlen biztosítási szolgáltatásokat kizárólag uniós jogi személyek és Magyarországon 
letelepedett fióktelepek nyújthatnak.  
Meglévő intézkedések:  
HU: A 2003. évi LX. sz. törvény.  
IT: Csak az Európai Unióban letelepedett biztosítótársaságok köthetnek áruszállítási biztosítást, 
gépjárműbiztosítást, illetve olyan felelősségbiztosítást, amely kiterjed az Olaszország területén 
felmerülő kockázatokra, kivéve az Olaszországba irányuló impor tot is magában foglaló nemzetközi 
szállítást.  
A biztosításmatematikai szolgáltatások határon át történő nyújtása.  
Meglévő intézkedések:  
IT: A magánbiztosítási kódex 29. cikke (A 2005. szeptember 7 -i 209. sz. törvényerejű rendelet), a 
biztosításmatematika i szakmáról szóló 194/1942. sz. törvény.  
PT: Az árukat, légi járművet, hajótestet/repülőgéptörzset és felelősséget fedező légi és tengeri 
szállítási biztosítást csak az Európai Unióban letelepedett vállalkozások/jogi személyek köthetnek. 
Portugáliában köz vetítőként csak az EU -ban letelepedett vállalkozások vagy uniós természetes 
személyek járhatnak el ilyen biztosítási ügyletekben.  
 
744 
 Meglévő intézkedés:  
PT: A 147/2015. sz. törvény 3. cikke, a 7/2019. sz. törvény 8. cikke.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
SK: Külföldi állampolgárok részvénytársaság formájában alapíthatnak biztosítótársaságot, vagy a 
Szlovák Köztársaságban bejegyzett székhellyel rendelkező fiókintézeteiken keresztül végezhetnek 
biztosítási tevékenys éget. Az engedélyezés mindkét esetben a felügyeleti hatóság értékelésének 
tárgyát képezi.  
Meglévő intézkedések:  
SK: A biztosításról szóló 39/2015. sz. törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáske reskedelem – Piacra jutás vonatkozásában:  
FI: A kötelező nyugdíjbiztosítást nyújtó biztosítótársaságok esetében az igazgatósági és 
felügyelőbizottsági tagok legalább felének, az ügyvezető igazgatónak EGT -n belüli tartózkodási 
hellyel kell rendelkeznie, kiv éve, ha az illetékes hatóságok mentességet adtak ez alól. Finnországban 
külföldi biztosítók fióktelepként nem kaphatnak engedélyt kötelező nyugdíjbiztosítási tevékenység 
folytatására. Legalább egy könyvvizsgálónak állandó tartózkodási hellyel kell rendelke znie az EGT -
ben.  
Más biztosítótársaságok esetében az igazgatótanácsi és felügyelőbizottsági tagok legalább egyikének 
és az ügyvezető igazgatónak az EGT -n belüli tartózkodási hellyel kell rendelkeznie. Legalább egy 
könyvvizsgálónak állandó tartózkodási hell yel kell rendelkeznie az EGT -ben. Egy egyesült királysági 
biztosítótársaság vezérképviselőjének tartózkodási hellyel kell rendelkeznie Finnországban, kivéve, 
ha a társaság tevékenységének központi irodája az Európai Unióban van.  
Meglévő intézkedések:  
FI: Laki ulkomaisista vakuutusyhtiöistä (a külföldi biztosítótársaságokról szóló törvény) (398/1995); 
Vakuutusyhtiölaki (a biztosítótársaságokról szóló törvény) (521/2008);  
Laki vakuutusedustuksesta (a biztosításközvetítésről szóló törvény) (570/2005);  
Laki vakuutusten tarjoamisesta (a biztosítási értékesítésről szóló törvény) (234/2018); valamint  
Laki työeläkevakuutusyhtiöistä (a kötelező nyugdíjbiztosítást nyújtó biztosítótársaságokról szóló 
törvény) (354/1997).  
(c) Banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások   
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi 
jelenlét vonatkozásában:   
EU: Csak az Európai Unióban létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező jogi személyek végezhetik 
a befektetési alapok eszközei nek letétkezelését. Olyan szakosodott alapkezelő társaság létrehozása 
szükséges a közös alapok, beleértve a befektetési alapok kezelésének ellátásához, valamint 
amennyiben a nemzeti jogszabályok megengedik a befektetési társaságok tevékenységéhez, 
 
745 
 amelynek  létesítő okirat szerinti székhelye és tevékenységének központi helye ugyanabban a 
tagállamban van.  
Meglévő intézkedések :  
EU: Az Európai Parlament és a Tanács 2009/65/EK irányelve (2009. július 13.) az átruházható 
értékpapírokkal foglalkozó kollektív bef ektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, 
rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról; valamint  
az Európai Parlament és a Tanács 2011/61/EU irányelve (2011. június 8.) az 
alternatívbefektetésialap -kezelőkről.  
EE: Letétek átvételé hez az észt Pénzügyi Felügyeleti Hatóság engedélye és az észt jog szerint 
részvénytársaságként, leányvállalatként vagy fióktelepként való bejegyzés szükséges.  
Meglévő intézkedések:  
EE: Krediidiasutuste seadus (a hitelintézetekről szóló törvény) 206. és 21.  §. 
SK: Csak alapkezelő társaságok nyújthatnak befektetési szolgáltatásokat, ha jogi formájuk a törvény 
által előírt törzstőkével rendelkező részvénytársaság.  
Meglévő intézkedések:  
SK: Az értékpapírokról és befektetési szolgáltatásokról szóló 566/2001. sz. törvény; a bankokról szóló 
483/2001. sz. törvény.  
A Beruházások liberalizálása – Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács vonatkozásában:   
FI: Legalább egy alapítónak, az ig azgatótanács és a felügyelőbizottság egy tagjának, a banki 
szolgáltatók ügyvezető igazgatójának és a hitelintézet nevében aláírásra jogosult személynek EGT -n 
belüli állandó tartózkodási hellyel kell rendelkeznie. Legalább egy könyvvizsgálónak állandó 
tartó zkodási hellyel kell rendelkeznie az EGT -ben.  
Meglévő intézkedések:  
FI: Laki liikepankeista ja muista osakeyhtiömuotoisista luottolaitoksista (a kereskedelmi  
bankokról és a korlátozott felelősségű társasági formában működő más hitelintézetekről szóló 
törvény) (1501/2001);  
Säästöpankkilaki (1502/2001) (a takarékpénztárakról szóló törvény);  
Laki osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista (1504/2001) (a  
szövetkezeti hitelintézetekről és a szövetkezeti hitelintézetek formájában működő m ás 
hitelintézetekről szóló törvény);  
Laki hypoteekkiyhdistyksistä (936/1978) (a jelzálog társaságokról szóló törvény);  
Maksulaitoslaki (297/2010) (A pénzforgalmi intézményekről szóló törvény);  
 
746 
 Laki ulkomaisen maksulaitoksen toiminnasta Suomessa (298/2010) (a külföldi pénzforgalmi 
intézmények  
finnországi működéséről szóló törvény); valamint  
Laki luottolaitostoiminnasta (a hitelintézetekről szóló törvény) (121/2007).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgálta táskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:  
IT: A „consulenti finanziari” (pénzügyi tanácsadók) szolgáltatásai. A házaló kereskedés során a 
közvetítőknek valamely tagállamban állandó lakóhellyel rendelkező, meghatalmazott pénzügyi 
ügynököket kell alk almazniuk.  
Meglévő intézkedések:  
IT: A Consob közvetítőkről szóló (2007. októberi 29 -i 16190. sz.) rendeletének 91 -111. cikke.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi jelenlét vonatkozásában:   
LT: A nyugdíjalapok eszközeinek letéteményeseként kizárólag Litvániában bejegyzett székhellyel vagy 
fiókteleppel rendelkező és az EGT területén befektetési szolgáltatások nyújtására engedéllyel 
rendelkező bankok léphetnek fel. A bankvezetőség legalább egy tagjának beszélnie kell a litván 
nyelvet.   
Meglévő intézkedések:  
LT: A 2017. november 16 -i XIII -729. sz. törvénnyel módosított Litván Köztársaság bankokról szóló, 
2004. március 30 -i IX-2085. sz. törvénye ;  
a 2018. december 20 -i XIII -1872. sz. törvénnyel módosított Litván Köztársaság kollektív befektetési 
vállalkozásokról szóló, 2003. július 4 -i IX-1709. sz. törvénye ,  
a Litván Köztársaság önkéntes kiegészítő nyugdíjjárulék -fizetésről szóló, 1999. június 3 -i VIII -1212. sz. 
törvénye  (módosítva a 2012. december 20 -i XII-70. sz. törvénnyel);  
a Litván Köztársaság kifizetésekről szóló, 2003. június 5 -i IX-1596. sz. törvénye, utoljára módosítva a 
2019. október 17 -i XIII -2488. sz. törvénnyel;  
a Litván Köztársaság pénzforgalmi intézményekről szóló, 2009. december 10 -i XI-549. sz. törvénye (a 
2018. április 17 -i XIII -1093. sz törvény új változata).  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás vonatkozásában:  
FI: Pénzforgalmi szolgáltatások esetében, finnországi tartózkodási helyet vagy székhelyet írhatnak 
elő.  
 
  
 
747 
 17. fenntartás – Egészségügyi és szociális szolgáltatások  
Ágazat:  Egészségügyi és szociális szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 93, 931, a 9312 kivételével, 93191 része, 9311, 9 3192, 93193, 
93199  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgálta táskereskedelem  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést az alábbiak 
tekintetében:  
(a) Egészségügyi szolgáltatások – kórházi, mentőszolgálattal, valamint bentlakásos ápolással 
kapcsolatos szolgáltatások  (CPC 93, 931, a 9312 kivételével, a 93191 része, 9311, 93192, 93193, 
93199)   
A Beruházások  liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Teljesítőképességi követelmények, 
Felső  vezetés és igazgatótanács vonatkozásában:  
EU: Állami finanszírozású vagy bár milyen formájú állami támogatásban részesülő egészségügyi 
szolgáltatások.  
EU: Valamennyi magánfinanszírozású egészségügyi szolgáltatás esetében, kivéve a 
magánfinanszírozású kórházakat, a magánfinanszírozású mentőszolgálatot, valamint a 
magánfinanszírozás ú bentlakásos, nem kórházi ápolással kapcsolatos szolgáltatásokat. A 
magánszolgáltatóknak a magánfinanszírozású egészségügyi hálózatban való részvétele 
megkülönböztetésmentesen odaítélt koncesszió tárgyát képezheti. Gazdasági szükségesség 
vizsgálata előírh ató. Fő kritériumok: a meglévő létesítmények száma és az azokra gyakorolt hatás, 
közlekedési infrastruktúra, népsűrűség, földrajzi kiterjedés és új munkahelyek létrehozása.  
Ez a fenntartás nem kapcsolódik valamennyi egészségüggyel kapcsolatos szakmai szol gáltatás 
nyújtásához, beleértve az olyan szakemberek, mint például az orvosok, fogorvosok, szülészek, 
ápolók, fizikoterapeuták, paramedikusok és pszichológusok által nyújtott szolgáltatásokat, akikre 
egyéb fenntartások vonatkoznak (CPC 931, kivéve 9312, 93 191 része).  
 AT, PL és SI: Magánfinanszírozású mentőszolgálat (CPC 93192).  
BE: Magánfinanszírozású mentőszolgálati és bentlakásos, nem kórházi ápolással kapcsolatos 
szolgáltatások (CPC 93192, 93193).  
 
748 
  BG, CY, CZ, FI, MT és SK : Magánfinanszírozású kórház i, mentőszolgálattal és bentlakásos, nem 
kórházi ápolással kapcsolatos szolgáltatásokat (CPC 9311, 93192, 93193).  
FI: Egyéb humán -egészségügyi szolgáltatások nyújtása (CPC 93199).  
Meglévő intézkedések:  
CZ: Az egészségügyi szolgáltatásokról és azok nyújtásának feltételeiről szóló 372/2011 Sb. sz. 
törvény.  
FI: Laki yksityisestä terveydenhuollosta (A magánegészségügyi ellátásról szóló törvény) (152/1990).  
A Beruházások  liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti  elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás, 
Felső  vezetés és igazgatótanács, Teljesítőképességi követelmények vonatkozásában:  
DE: Németország társadalombiztosítási rendszere, amelynek értelmében a szolgáltatásokat 
különböző vállalatok vagy jogi személyek n yújthatják és versenyképességi elemeket foglalnak 
magukban, és ezért nem tartoznak a „kizárólag az államhatalom gyakorlása során nyújtott 
szolgáltatások” közé. Jobb elbánás biztosítása az egészségügyi és szociális szolgáltatásokra vonatkozó 
kétoldalú keres kedelmi megállapodás keretében (CPC 93).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
DE: A német hadsereg által működtetett magánfinanszírozású kórházakra vonatkozó tulajdonjog.  
Más kulcsfontosságú magánfinanszírozású kó rházak államosítása (CPC 93110).  
FR: A magánfinanszírozású laboratóriumi elemzési és vizsgálati szolgáltatások tekintetében.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem  – Piacra jutás, Nemzeti elbánás  vonatkozásában:  
FR: Magánfinanszírozású laboratóriu mi vizsgálatokkal és teszteléssel kapcsolatos szolgáltatások 
nyújtása (a 9311 része).  
Meglévő intézkedések:  
FR: Code de la Santé Publique  
(b) Egészségügyi és szociális szolgáltatások, beleértve a nyugdíjbiztosítást  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét 
vonatkozásában:  
EU, kivéve HU: Az egészségügyi szolgáltatások, szociális szolgáltatások és szociális tevékenységek 
vagy az állami nyugdíjrendszer, illetve a kötel ező társadalombiztosítási rendszer részét képző 
szolgáltatások határon át történő nyújtása. Ez a fenntartás nem kapcsolódik valamennyi 
egészségüggyel kapcsolatos szakmai szolgáltatás nyújtásához, beleértve az olyan szakemberek, mint 
például az orvosok, fog orvosok, szülészek, ápolók, fizikoterapeuták, paramedikusok és 
pszichológusok által nyújtott szolgáltatásokat, akikre egyéb fenntartások vonatkoznak (CPC 931, 
kivéve 9312, 93191 része).  
HU: Valamennyi közforrásból finanszírozott kórházi, mentőszolgálattal  és bentlakásos, nem kórházi 
ápolással kapcsolatos szolgáltatások határon át történő nyújtása (CPC 9311, 93192, 93193).   
 
749 
 (c) Szociális szolgáltatások, beleértve a nyugdíjbiztosítást   
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső  vezetés és igazgatótanács, 
Teljesítőképességi követelmények vonatkozásában:   
EU: Valamennyi közforrásból finanszírozott vagy bármilyen állami támogatásban részesülő szociális 
szolgáltatások vagy az állami nyugdíjrendszer vagy a kötelező társadalombiztosítá si rendszer részét 
képző tevékenységek vagy szolgáltatások nyújtása. A magánszolgáltatóknak a magánfinanszírozású 
szociális hálózatban való részvétele megkülönböztetésmentesen odaítélt koncesszió tárgyát 
képezheti. Gazdasági szükségesség vizsgálata előírha tó. Fő kritériumok: a meglévő létesítmények 
száma és az azokra gyakorolt hatás, közlekedési infrastruktúra, népsűrűség, földrajzi kiterjedés és új 
munkahelyek létrehozása.  
BE, CY, DE, DK, EL, ES, FR, IE, IT és PT: A magánfinanszírozású szociális szolgálta tások, kivéve a 
szanatóriumokkal, üdülőkkel és idősotthonokkal kapcsolatos szolgáltatásokat.  
CZ, FI, HU, MT, PL, RO, SK, és SI: Magánfinanszírozású szociális szolgáltatások nyújtása.  
DE: Németország társadalombiztosítási rendszere, amelynek értelmében a szolgáltatásokat 
különböző vállalatok vagy jogi személyek nyújthatják és versenyképességi elemeket foglalnak 
magukban, és ezért nem tartozhatnak a „kizárólag az államhatalom gyakorlása sorá n nyújtott 
szolgáltatások” közé.  
Meglévő intézkedések:  
FI: Laki yksityisistä sosiaalipalveluista (A privát szociális szolgálatokról szóló törvény) (922/2011).  
IE: A 2004. évi egészségügyi törvény (39. szakasz); valamint  
az 1970. évi egészségügyi törvén y (a módosítások szerint – 61A. szakasz).  
IT: A közegészségügyi rendszer intézményéről szóló 833/1978. sz. törvény;  
az egészségügy területén a szervezésről és fegyelemről szóló 502/1992. sz. törvényerejű rendelet; A 
szociális szolgáltatások reformjáról s zóló 328/2000. sz. törvény.  
 
  
 
750 
 18. fenntartás – Idegenforgalom és utazással kapcsolatos szolgáltatások  
Ágazat:  Idegenvezetői szolgáltatások, egészségügyi és szociális szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 7472  
A fenntartás típusa:  Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést az alábbiak 
tekintetében:  
A Beruházások libe ralizálása – Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
FR: Idegenvezetői szolgáltatások nyújtásához tagállami állampolgárság szükséges.  
A Beruházások liberalizálása – Legnagyobb kedvezményes elbánás é s a Határon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Legnagyobb kedvezményes elbánás vonatkozásában:  
LT: Amennyiben az Egyesült Királyság lehetővé teszi a litván állampolgárok számára az idegenvezetői 
szolgáltatások nyújtását, Litvánia azonos feltételekkel lehe tővé teszi az egyesült királysági 
állampolgárok számára az idegenvezetői szolgáltatások nyújtását.  
 
  
 
751 
 19. fenntartás – Szabadidős, kulturális és sportszolgáltatások  
Ágazat:  Szabadidő, kultúra és sport  
Iparági besorolás:  CPC 962, 963, 9619, 964  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést az alábbiak 
tekintetében:  
(a) Könyvtári, levéltári, múzeumi és egyéb kulturális szolgáltatások  (CPC963)   
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Teljesítők épességi követelmények, 
Felső vezetés és igazgatótanács és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, 
Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
EU, kivéve AT és a beruházások liberalizálásának vonatkozásában  LT: Könyvtári, levéltári,  múzeumi 
és egyéb kulturális szolgáltatások nyújtása.  
AT és LT: A letelepedéshez engedélyre vagy koncesszióra lehet szükség.  
(b)  Szórakoztatással kapcsolatos szolgáltatások, színház, élő koncert és cirkusz  (CPC 9619, 
964, kivéve 96492)  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:   
EU, kivéve AT és SE: A szórakoztatással kapcsolatos szolgáltatások – többek között színház, élő 
koncert, cirkusz, valamint diszkó – határokon átnyúló nyújtása.  
A Beruházások  liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Teljesítőképességi követelmények, 
Felső vezetés és igazgatótanács és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, 
Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
CY, CZ, FI, MT, PL, RO, SI  és SK: A szórakoztatással kapcsolatos szolgáltatások – többek között 
színház, élő koncert, cirkusz, valamint diszkó – nyújtásának tekintetében.  
BG: A szórakoztatással kapcsolatos alábbi szolgáltatások nyújtása: cirkusz, vidámpark és hasonló 
jellegű szolgálta tások, báltermi -, diszkó - és táncoktatói szolgáltatások, valamint egyéb 
szórakoztatással kapcsolatos szolgáltatások.  
 
752 
 EE: Szórakoztatással kapcsolatos szolgáltatások nyújtása, kivéve a filmszínházat.  
LT és LV: Valamennyi szórakoztatással kapcsolatos szolg áltatás nyújtása, kivéve a filmszínház 
üzemeltetését.  
CY, CZ, LV, PL, RO  és SK: Sport - és egyéb szabadidős szolgáltatások határokon átnyúló nyújtása.  
(c) Hír- és sajtóügynökségek (CPC  962)   
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás von atkozásában:  
FR: Francia nyelvű publikációkat kiadó vállalkozásokban a külföldi részesedés nem haladhatja meg a 
társaság tőkéjének vagy a szavazati jogoknak a 20 százalékát. Az egyesült királysági sajtóügynökségek 
letelepedésére a nemzeti szabályozásban e lőírt feltételek vonatkoznak. Sajtóügynökségek külföldi 
beruházók általi alapítása viszonossághoz kötött.  
Meglévő intézkedések:  
FR: Ordonnance n° 45 -2646 du 2 novembre 1945 portant règlementation provisoire des agences de 
presse; valamint Loi n° 86 -897 du 1 août 1986 portant réforme du régime juridique de la presse.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás vonatko zásában:   
HU: Hír - és sajtóügynökségi szolgáltatások.  
(d) Szerencsejáték - és fogadási szolgáltatások  (CPC 96492)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Teljesítőképességi követelmények, 
Felső vezetés és igazgatótanács és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, 
Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
EU: Szerencsejátékokkal kapcsolatos tevékenységek, amelyekbe beletartoznak a pénzbeli fogadással 
járó tevékenységek, beleértve különösen a sorsolásos játékoka t, a kaparós sorsjegyeket, a 
játékkaszinók, játéktermek vagy engedélyezett helyiségek által kínált szerencsejátékot, fogadási 
ügyleteket, bingójátékot, valamint jótékonysági vagy nonprofit szervezetek által és javára 
működtetett szerencsejáték -szolgáltatás okat.  
  
 
753 
 20. fenntartás – Szállítási szolgáltatások és kiegészítő szállítási szolgáltatások  
Ágazat:  Szállítási szolgáltatások  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést az alábbiak 
tekintetében:  
(a) Tengeri szállítás – Hajóról folytatott bármely egyéb kereskedelmi tevékenység  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács , 
Teljesítőképességi követelmények és Határokon átnyúló  szolgáltatáskereskedelem  – Piacra jutás, 
Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
EU: Valamely tengerjáró vagy nem tengerjáró hajó legénységének állampolgárságára.  
A Beruházások  liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás, 
Felső  vezetés és igazgatótanác s vonatkozásában:   
EU, kivéve LV és MT: A letelepedés helye szerinti állam nemzeti lobogója alatt közlekedő jármű 
lajstromozását és flotta üzemeltetését kizárólag uniós természetes vagy jogi személyek végezhetik 
(ez a tengerjáró hajóról végzett összes kereskedelmi tengeri tevékenységre – ideér tve a halászatot, 
akvakultúrát és a halászattal kapcsolatos szolgáltatásokat; a nemzetközi személy - és áruszállítást 
(CPC 721); valamint a tengeri szállítás kiegészítő szolgáltatásait is – alkalmazandó).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Hatá rokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás vonatkozásában:  
MT: Kizárólagos jogok állnak fenn a kontinentális Európa és Málta közötti, Olaszországon keresztül 
történő tengeri összeköttetésre vonatkozóan (CPC 7213, 7214, 742 része, 745, 749 része ).  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét 
vonatkozásában:  
SK: A külföldi befektetőknek székhellyel kell rendelkezniük a Szlovák Köztársaságban a szolgáltatás 
nyújtására jogosító engedélyre irányuló kérelem benyújtásához (CPC 722).  
(b) A tengeri szállítást kiegészítő szolgáltatások  
 
754 
 A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét 
vonatkozásában:  
EU: Révkalauzi és hajókikötési szolgáltatások. A nagyobb egyértelműség érdekében, t ekintet nélkül 
azokra a kritériumokra, amelyek a hajóknak valamely uniós tagállamban való lajstromba vételére 
vonatkoznak, az Európai Unió fenntartja a jogot, hogy előírja, hogy csak a valamelyik uniós 
tagállamban lajstromozott hajók nyújthassanak révkalau zi és hajókikötési szolgáltatásokat (CPC 
7452).  
EU, kivéve LT és LV: Csak az Európai Unió valamely tagállamának lobogója alatt közlekedő hajók 
nyújthatnak vontatási és tolatási szolgáltatásokat (CPC 7214).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és H atárokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti 
elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
LT: Csak litván jogi személyek vagy valamely uniós tagállam olyan,  
Litvániában fiókteleppel rendelkező jogi személyei, amelyek Litvánia Tengerbiztonsági Hivatala által 
kibocsátott tanúsítvánnyal rendelkeznek, nyújthatnak révkalauzi és hajókikötési, illetve vontatási és 
tolatási szolgáltatásokat (CPC 7214, 7452).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:   
BE: A rakománykezelési szolgáltatásokat csak akkreditált munkavállalók végezhetik, akik jogosultak a 
királyi rendelet által kijelölt kikötők területén való munkavégzésre (CPC 741).  
Meglévő intézkedések:  
BE: Loi du 8 juin 1972 organisant le travail portuaire;  
Arrêté royal du 12 janvier 1973 instituant une Commission paritaire des ports et fixant sa 
dénomination et sa compétence;  
Arrêté royal du 4 septembre 1985 portant agrément d'une organisation d'empl oyeur (Anvers);  
Arrêté royal du 29 janvier 1986 portant agrément d'une organisation d'employeur (Gand);  
Arrêté royal du 10 juillet 1986 portant agrément d'une organisation d'employeur (Zeebrugge); 
Arrêté royal du 1er mars 1989 portant agrément d'une orga nisation d'employeur (Ostende); 
valamint  
Arrêté royal du 5 juillet 2004 relatif à la reconnaissance des ouvriers portuaires dans les zones 
portuaires tombant dans le champ d'application de la loi du 8 juin 1972 organisant le travail 
portuaire, tel que mod ifié.  
(c) Belvízi szállításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások     
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás, 
Felső vezetés és igazgatótanács , Teljesítőképességi követelmények és Határokon átnyúló  
 
755 
 szolgáltatáskereskedelem  – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét, Legnagyobb kedvezményes 
elbánás vonatkozásában:  
EU: Belvízi szállításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások.  
(d) Vasúti szállítási és vasúti szállításhoz kapcsolódó kiegészítő szo lgáltatások  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
EU: Vasúti személyszállítás (CPC 7111).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti 
elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
EU: Vasúti teherszállítás (CPC 7112).  
LT: A vasúti szállítóeszközök karbantartásával és javításával kapcsolatos szolgáltatások állami 
monopólium tárgyát képzik (CPC 86764, 86769, 8868 része).  
SE (csak a Piacra jutás vonatkozásában): A vasúti szállítóeszközök karbantartásával és javításával 
kapcsolatos szolgáltatások esetében, el kell végezni a gazdasági szükségesség vizsgálatát, 
amennyiben a befektető saját terminálinfrastruktúrát tervez kialakít ani. Fő kritériumok: hely - és 
kapacitásbeli korlátok (CPC 86764, 86769, 8868 része).   
Meglévő intézkedések:  
EU: Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes 
európai vasúti térség létrehozásáról.  
SE: A tervezési és építési törvény (2010:900).  
(e) Közúti szállítási (személyszállítás, teherszállítás, nemzetközi közúti teherszállítás) és közúti 
szállításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás , Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét 
vonatkozásában:   
EU: A második rész [Kereskedelem, közlekedés és halászat] harmadik tárgykörének [Közúti 
közlekedés] I. címe [Közúti árufuvarozás] és II. címe [Közúti személyszállítás], valamint a ROAD -1. 
melléklet [Közúti  árufuvarozás] hatálya alá tartozó közúti szállítási szolgáltatások tekintetében.  
A Beruházások  liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső  vezetés és igazgatótanács 
vonatkozásában:   
EU: A második rész [Kereskedelem, közlekedés és halászat] harm adik tárgykörének [Közúti 
közlekedés] I. címe [Közúti árufuvarozás] és II. címe [Közúti személyszállítás], valamint a ROAD -1. 
melléklet [Közúti árufuvarozás] hatálya alá tartozó közúti szállítási szolgáltatások tekintetében.  
Egy uniós tagállamon belül a k abotázzsal kapcsolatos szolgáltatásoknak egy másik uniós tagállamban 
letelepedett külföldi beruházók általi nyújtásának korlátozása (CPC 712).  
 
756 
 A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács és 
Határokon átnyú ló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét 
vonatkozásában:  
EU: A második rész [Kereskedelem, közlekedés és halászat] harmadik tárgykörének [Közúti 
közlekedés] I. címe [Közúti árufuvarozás] és II. címe [Közúti személyszállít ás], valamint a ROAD -1. 
melléklet [Közúti árufuvarozás] hatálya alá tartozó közúti szállítási szolgáltatások tekintetében.  
i) a letelepedés követelménye és a közúti szállítással kapcsolatos 
szolgáltatások határokon át történő nyújtásának korlátozása (CPC 
712).  
ii) egy uniós tagállamon belül a kabotázzsal kapcsolatos 
szolgáltatásoknak egy másik uniós tagállamban letelepedett külföldi 
beruházók általi nyújtásának korlátozása (CPC 712).  
iii) az Európai Unión belüli taxi szolgáltatásokra vonatkozóan előírhatják a 
gazdasági szükségesség vizsgálatát, és korlátozhatják a szolgáltatók 
számát. Fő kritériumok: Helyi kereslet az alkalmazandó 
jogszabályokban előírtak szerint (CPC 71221).  
A Beruházások  liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:  
BE: Az engedélyek maximális számát törvény írhatja elő (CPC 71221).  
IT: Gazdasági szükségesség vizsgálata a limuzinszolgáltatásokat illetően. Fő kritériumok: a meglévő 
cégek száma és a rájuk gyakorolt hatás,  népsűrűség, földrajzi kiterjedés, közlekedésre gyakorolt 
hatás, új munkahelyek létesítése.  
Gazdasági szükségesség vizsgálata alkalmazandó a városok közötti buszjáratokat illetően. Fő 
kritériumok: a meglévő cégek száma és a rájuk gyakorolt hatás, népsűrűs ég, földrajzi kiterjedés, 
közlekedésre gyakorolt hatás, új munkahelyek létesítése.  
Gazdasági szükségesség vizsgálata alkalmazandó a teherszállítási szolgáltatásokat illetően. Fő 
kritériumok: helyi kereslet (CPC 712).  
BG, DE : A személy - és teherszállítás tekintetében kizárólagos jogok és engedélyek csak az uniós 
természetes személyeknek és olyan uniós jogi személyeknek adhatók, amelyek központi ügyintézési 
helye az Unióban van. (CPC 712).  
MT: Autóbuszos tömegközlekedés: Az egész hálózat koncesszióhoz kötö tt, amely magában foglalja a 
közszolgáltatási kötelezettségről szóló megállapodást bizonyos szociális ágazatok (mint a diákok és 
az idősek) ellátására (CPC 712).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
FI: A közúti sz állítási szolgáltatásokhoz engedély szükséges, amely nem terjed ki a külföldön 
nyilvántartott járművekre (CPC 712).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:   
FR: Városok közötti buszjáratok szolgáltatása (CPC 712).  
 
757 
 A Beruházások  liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:   
ES: A személyszállításra vonatkozóan, gazdasági szükségesség vizsgálata alkalmazandó a CPC 7122 
alá tartozó szolgáltatásokat illetően. Fő kritériumok: helyi kereslet. Gazdasági szükségesség 
vizsgála ta alkalmazandó a városok közötti buszjáratokat illetően. Fő kritériumok: a meglévő cégek 
száma és a rájuk gyakorolt hatás, népsűrűség, földrajzi kiterjedés, közlekedésre gyakorolt hatás, új 
munkahelyek létesítése.  
SE: A közúti szállítóeszközök karbantart ásával és javításával kapcsolatos szolgáltatások esetében, el 
kell végezni a gazdasági szükségesség vizsgálatát, amennyiben a szolgáltató saját 
terminálinfrastruktúrát tervez kialakítani. Fő kritériumok: hely - és kapacitásbeli korlátok (CPC 6112, 
6122, 867 64, 86769, 8867 része).  
SK: A teherszállításra vonatkozóan gazdasági szükségesség vizsgálata alkalmazandó. Fő kritériumok: 
helyi kereslet (CPC 712).  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás vonatkozásában:   
BG: A letelepedés előírása a közúti szállítást támogató szolgáltatások esetében (CPC 744).  
Meglévő intézkedések:  
EU: A közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról 
és a 96/26/EK tanácsi irányelv hatályon kív ül helyezéséről szóló, 2009. október 21 -i 1071/2009/EK 
európai parlamenti és tanácsi rendelet; A nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés 
közös szabályairól szóló, 2009. október 21 -i 1072/2009/EK  
európai parlamenti és tanácsi rendelet; valamint  
Az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól és az 
561/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. október 21 -i 1073/2009/EK európai parlamenti és 
tanácsi r endelet.  
FI: Laki kaupallisista tavarankuljetuksista tiellä (a kereskedelmi célú közúti szállításról szóló törvény)  
693/2006; Laki liikenteen palveluista (a személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvény) 320/2017;  
Ajoneuvolaki (a járművekről szóló t örvény) 1090/2002.  
IT: A 285/1992. sz. törvényerejű rendelet (közúti szabályok és annak további módosításai), 85. cikk;  
a 395/2000. sz. törvényerejű rendelet, 8. cikk (közúti személyszállítás);  
a 21/1992. sz. törvény (A nem menetrend szerinti közúti szem élyszállításról szóló kerettörvény);  
a 218/2003. sz. törvény, 1. cikk (a gépjárművezetővel együtt bérelt autóbusszal történő 
személyszállítás); és a 151/1981. sz. törvény (A helyi tömegközlekedésről szóló kerettörvény).  
SE: A tervezési és építési törvény  (2010:900).  
(f) Űrszállítás és űrjármű kölcsönzése  
 
758 
 A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Teljesítőképességi követelmények, 
Felső vezetés és igazgatótanács és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, 
Nemzeti elbá nás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
EU: a világűrön keresztüli szállítással és az űrjárművek kölcsönzésével kapcsolatos szolgáltatások 
(CPC 733, 734 része).  
(g) A legnagyobb kedvezményben részesített nemzet   
A Beruházások liberalizálása – Legnagyobb kedv ezményes elbánás és a Határon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Legnagyobb kedvezményes elbánás vonatkozásában:  
- A tengeri szállításon kívüli szállítás (kabotázs)   
FI: Megkülönböztetett elbánásban részesít valamely országot olyan meglévő vagy jövőbeli két oldalú 
megállapodás értelmében, amelyek a kölcsönösség elve alapján egy meghatározott másik ország 
lobogója alatt lajstromozott hajókat vagy külföldön nyilvántartásba vett járműveket mentesítenek a 
Finnországban érvényes általános kabotázs (ideértve a komb inált, vasúti/közúti szállítást is) tilalma 
alól (a CPC 711, 712 és 722 része).  
- Tengeri szállítást támogató szolgáltatások   
BG: amennyiben az Egyesült Királyság lehetővé teszi a Bulgáriából származó szolgáltatók részére a 
rakománykezelést, tengeri és folyami kikötői tárolást és raktározást, ideértve a konténerekkel és 
konténeres árukkal kapcsolatos szolgáltatások nyújtását, Bulgá ria azonos feltételekkel lehetővé teszi 
az egyesült királysági szolgáltatók számára a rakománykezelést, tengeri és folyami kikötői tárolást és 
raktározást, ideértve a konténerekkel és konténeres árukkal kapcsolatos szolgáltatások nyújtását (a 
CPC 741 része , a 742 része).  
- Hajók kölcsönzése és lízingje   
DE: Külföldi hajók chartertevékenysége Németországban tartózkodási hellyel rendelkező fogyasztók 
számára a viszonosság feltételéhez köthető (CPC 7213, 7223, 83103).  
-  Közúti és vasúti szállítás   
EU: Megkülönb öztetett elbánásban részesít valamely országot a nemzetközi közúti árufuvarozással 
(beleértve a kombinált szállítást – közúti vagy vasúti) és személyszállítással kapcsolatos, az Unió vagy 
a tagállamok és egy harmadik ország közötti meglévő vagy jövőbeli bi laterális megállapodások 
értelmében (CPC 7111, 7112, 7121, 7122, 7123). Ez az elbánás:  
(a) az egyes szerződő feleknél bejegyzett járművekre nézve tarthajta fenn vagy korlátozhatja az 
érintett szállítási szolgáltatások nyújtását a szerződő felek között vag y a szerződő felek 121 területén; 
vagy  
(b) az ilyen járművek részére adómentességet állapíthat meg.  
                                                            
121Ausztria tekintetében a legnag yobb kedvezményes elbánás alóli kivételnek a forgalmi jogokra vonatkozó 
része minden olyan országra vonatkozik, amelyekkel a közúti szállításra vonatkozó kétoldalú megállapodások 
vagy a közúti szállításra vonatkozó más megállapodások léteznek vagy a jövőbe n számolni lehet velük.  
 
759 
 - Közúti szállítás  
BG: A fennálló vagy jövőbeli megállapodások alapján hozott olyan intézkedések, amelyek az 
ilyenfajta szállítási szolgáltatások nyújtását fenntartják vagy korlátozzák és meghatározzák ezek 
nyújtásának feltételeit, ideértve a tranzitengedélyeket vagy kedvezmén yes útadókat, Bulgária 
területén vagy Bulgária határain keresztül (CPC 7121, 7122, 7123).  
CZ: A fennálló vagy jövőbeli megállapodások alapján hozott olyan intézkedések, amelyek fenntartják 
vagy korlátozzák a szállítási szolgáltatások nyújtását és meghatár ozzák a működési feltételeket, 
ideértve a Cseh Köztársaságba irányuló vagy az ott, illetve azon keresztül történő vagy onnan 
kiinduló szállítási szolgáltatásokra vonatkozó tranzitengedélyeket és/vagy kedvezményes útadókat az 
érintett szerződő felek vonatko zásában (CPC 7121, 7122, 7123).  
ES: Spanyolországban elutasítható az olyan szolgáltatók kereskedelmi jelenlét létesítésére vonatkozó 
engedélykérelme, amelyek származási országa nem biztosít hatékony piacra jutást a spanyol 
szolgáltatók számára (CPC 7123).   
Meglévő intézkedések:  
Ley 16/1987, de 30 de julio, de Ordenación de los Transportes Terrestres.  
HR: A nemzetközi közúti szállításról szóló fennálló vagy jövőbeli megállapodások alapján alkalmazott 
intézkedések, valamint amelyek fenntartják vagy korláto zzák a szállítási szolgáltatások nyújtását és 
meghatározzák a működési feltételeket, ideértve a Horvátországba irányuló vagy az ott, illetve azon 
keresztül történő vagy onnan kiinduló szállítási szolgáltatásokra vonatkozó tranzitengedélyeket vagy 
kedvezmén yes útadókat az érintett felek vonatkozásában (CPC 7121, 7122, 7123).  
LT: A kétoldalú megállapodások alapján hozott olyan intézkedések, amelyek a szállítási 
szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseket határoznak meg és meghatározzák a működési 
feltételeket , ideértve a Litván Köztársaságba irányuló vagy az azon keresztül történő vagy onnan 
kiinduló szállítási szolgáltatásokra vonatkozó kétoldalú tranzit - és egyéb szállítási engedélyeket az 
érintett szerződő felek vonatkozásában, továbbá útadókat és díjakat ( CPC 7121, 7122, 7123).  
SK: A fennálló vagy jövőbeli megállapodások értelmében hozott olyan intézkedések, amelyek 
fenntartják vagy korlátozzák a szállítási szolgáltatások nyújtását, illetve meghatározzák a működési 
feltételeket, ideértve a Szlovák Köztársa ságba irányuló vagy az ott, illetve azon keresztül történő 
vagy onnan kiinduló szállítási szolgáltatásokra vonatkozó tranzitengedélyeket vagy kedvezményes 
útadókat az érintett szerződő felek vonatkozásában (CPC 7121, 7122, 7123).  
-  Vasúti szállítás  
BG, CZ  és SK: A fennálló és a jövőbeli megállapodások, illetve az olyan megállapodások esetében, 
amelyek szabályozzák a közlekedési jogokat és a működési feltételeket, valamint a szállítási 
szolgáltatások nyújtását Bulgária, a Cseh Köztársaság és Szlovákia területén, továbbá az érintett 
országok között. (CPC 7111, 7112).  
- Légi szállítás – a légi szállítást kiegészítő szolgáltatások   
EU: Megkülönböztetett elbánásban részesít egy harmadik országot a földi kiszolgálással kapcsolatos 
fennáló vagy jövőbeli kétoldalú megálla podások alapján.  
- Közúti és vasúti szállítás  
 
760 
 EE: Amikor megkülönböztetett elbánásban részesít egy országot a nemzetközi közúti árufuvarozásról 
(beleértve a kombinált, közúti vagy vasúti szállítást) szóló fennálló vagy jövőbeli bilaterális 
megállapodások ér telmében, fenntartja vagy korlátozza a szállítási szolgáltatások nyújtását az 
Észtországba irányuló vagy az ott, illetve azon keresztül történő vagy onnan a szerződő felek felé 
kiinduló szállítási szolgáltatásokra vonatkozóan az egyes szerződő feleknél bej egyzett járművekre 
nézve, valamint az ilyen járművek részére adómentességet állapít meg. (CPC 711 része, 712 része, 
721 része).  
- Valamennyi személy - és teherszállítási szolgáltatás, kivéve tengeri és légi szállítást   
PL: Amennyiben az Egyesült Királyság le hetővé teszi a szállítási szolgáltatások nyújtását a 
Lengyelországból származó személy - és teherszállítási szolgáltatók számára az Egyesült Királyság 
területére és azon keresztül, Lengyelország azonos feltételekkel lehetővé teszi a szállítási 
szolgáltatáso k nyújtását az egyesült királysági személy - és teherszállítási szolgáltatók számára 
Lengyelország területére és azon keresztül.    
 
761 
 21. fenntartás – Mezőgazdaság, halászat és vízügy  
Ágazat:  Mezőgazdaság, vadgazdálkodás, erdőgazdálkodás; halászat, 
akvakultúra  és halászattal kapcsolatos szolgáltatások; víz 
összegyűjtése, tisztítása és elosztása  
Iparági besorolás:  ISIC Rev. 3.1 011, ISIC Rev. 3.1 012, ISIC Rev. 3.1 013, ISIC Rev. 3.1 014, 
ISIC Rev. 3.1 015, CPC 8811, 8812, 8813 kivéve a tanácsadási és 
konzultációs szolgáltatásokat; ISIC Rev. 3.1 0501, 0502, CPC 882  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások  liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:   
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést a következők 
tekintetében:  
(a) Mezőgazdaság, vadászat  és erdészet  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:   
HR: Mezőgazdasági és vadászati tevékenységek.   
HU: Mezőgazdasági tevékenységek (ISIC Rev. 3.1 011, 3.1 012, 3.1 013, 3.1 014, 3.1 015, CPC 8811, 
8812, 8813 kivéve a tanácsadási és konzultációs szolgáltatásoka t).  
Meglévő  intézkedések:  
HR: Mezőgazdasági földterületről szóló törvény, (OG 20/18, 115/18, 98/19).  
(b) Halászat, akvakultúra  és halászattal kapcsolatos szolgáltatások (ISIC Rev . 3.1 0501, 0502, 
CPC 882)   
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács, 
Teljesítőképességi követelmények, Legnagyobb kedvezményes elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás, Helyi 
jelenlét vonatkozásába n:  
EU:  
1.  Különösen a közös halászati politika, valamint harmadik országgal kötött halászati 
megállapodások keretein belül, a tagállamok szuverenitásán vagy joghatóságán belüli tengeri 
 
762 
 vizekben található biológiai erőforrásokhoz és halászterületekhez va ló hozzáférés és azok 
felhasználása, vagy tagállami halászati jogosítvány által biztosított halászati jogok, beleértve az 
alábbiakat:  
(a) az Egyesült Királyság vagy valamely harmadik ország lobogója alatt közlekedő hajókkal 
végzett fogások kirakodásának s zabályozása a számukra kiosztott kvóták tekintetében, vagy – 
kizárólag a tagállami lobogó alatt közlekedő hajók esetében – annak előírása, hogy a teljes fogás egy 
részét az uniós kikötőkben rakodják ki;  
(b) a vállalkozások minimális méretének meghatározás a a kisüzemi és a part menti halászhajók 
megőrzése érdekében;  
(c) a halászattal kapcsolatos hatályos vagy jövőbeli kétoldalú megállapodások szerint biztosított 
megkülönböztetett elbánás szerint; valamint  
(d) annak előírása, hogy a valamely tagállam lobogó ja alatt közlekedő hajók legénysége 
tagállami állampolgárokból álljon.  
2. Egy halászhajó csak akkor jogosult valamely tagállam lobogója alatt hajózni, ha:  
(a) az adott hajó  
(i) Unióban bejegyzett társaságok vagy  
(ii) tagállami állampolgárok 100  %-os tulajdonát képezi;  
(b) annak napi szintű működését az Unión belülről irányítják és ellenőrzik; valamint  
c) a hajó bérlője, vezetője vagy üzemeltetője az Unióban bejegyzett társaság vagy valamely tagállam 
állampolgára.  
3. Olyan kereskedelmi halászati enged ély, amely egy tagállam parti tengerén biztosít halászati 
jogot, csak valamely tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajó részére bocsátható ki.  
4. Tengeri vagy belvízi akvakultúrás létesítmények létrehozása.  
5.  Az 1. pont a), b), c) alpontja (a legna gyobb kedvezményes elbánás kivételével) és d) alpontja; 
a 2. pont a) i. alpontja, b) és c) alpontja, valamint 3. pontja kizárólag azokra az intézkedésekre 
alkalmazandó, amelyek a hajókra vagy a vállalkozásokra azok tényleges tulajdonosainak 
állampolgárságá tól függetlenül alkalmazandók.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:  
FR: Nem uniós országok állampolgárai nem vehetnek részt a francia állami tulajdonú tengereken 
hal/kagyló/alga tenyésztésében.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:   
BG: A tengeri és folyami élő erőforrásoknak Bulgária beltengeri és parti tengerin közlekedő hajók 
általi fogását Bulgária lobogója alatt közlekedő hajóknak kell végezniük. Külföldi hajó nem folytathat 
kereskedelmi halászati tevékenységet kizárólagos gazdasági övezetben, csak Bulgária és a lobogó 
 
763 
 szerinti állam közötti megállapodás alapján. A kizárólagos gazda sági övezeten keresztül történő 
áthaladás közben a külföldi halászhajók nem tarthatják halászeszközeiket működési üzemmódban.  
(c) Víz összegyűjtése, tisztítása és elosztása   
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló  
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
EU: Egyes tevékenységek tekintetében, beleértve a víz összegyűjtésével, tisztításával, valamint a 
háztartásokhoz, az ipari, kereskedelmi és egyéb felhasználókhoz val ó elosztásával kapcsolatos 
szolgáltatásokat, beleértve az ivóvíz -szolgáltatást és a vízgazdálkodást.    
 
764 
 22. fenntartás – Energiával kapcsolatos tevékenységek  
Ágazat:  Energiatermelés és kapcsolódó szolgáltatások  
Iparági besorolás:  ISIC Rev. 3.1 10, 1110, 12, 120, 1200, 13, 14, 232, 233, 2330, 40, 401, 
4010, 402, 4020, 4030 része, CPC 613, 62271, 63297, 7131, 71310, 
742, 7422, 88 része, 887.  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelménye k  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést az alábbiak 
tekintetében:  
(a) Energiaszolgáltatások – általános  (ISIC Rev. 3.1 10, 1110, 13, 14, 232, 40, 401, 402, 403 
része, 41; CPC 613, 62271, 63297, 7131, 742, 7422, 887 (kivéve a tanácsadási és konzultációs 
szolgáltatásokat))  
A Beruházások liberalizálása  – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és ig azgatótanács, 
Teljesítőképességi követelmények és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, 
Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
EU: Amennyiben valamely tagállam megengedi a gáz - vagy villamosenergia -átvitelirendszer vagy a 
csővezetékes kőolaj - és földgázszállító -rendszer külföldi tulajdonlását, az olyan harmadik országbeli 
természetes személyek vagy jogi személyek által irányított egyesült királysági vállalatok 
tekintetében, amelyek az Unió kőolaj - vagy földgáz - vagy villamosen ergia -importjának több mint 5 
százalékát teszik ki, az egész Unió vagy az egyes tagállamok energiaellátásának biztonságának 
garantálása érdekében. Ez a fenntartás nem alkalmazandó az energiaelosztással kapcsolatos 
tanácsadási és konzultációs szolgáltatások  esetében.  
Ez a fenntartás nem alkalmazandó HR, HU és LT esetében (LT esetében csak CPC 7131) a 
tüzelőanyagok csővezetékes szállítása tekintetében, sem LV esetében az energiaelosztással 
kapcsolatos szolgáltatások tekintetében, sem SI esetében a gázelosztással kapcsolatos szolgáltatások 
tekintetében (ISIC Rev. 3.1 401, 402, CPC 7131, 887 kivéve a tanácsadási és konzultációs 
szolgáltatásokat).  
CY: A kőolaj -feldolgozás tekintetében, amennyiben a beruházó egy olyan harmadik ország 
természetes vagy jogi személyének az ellenőrzése alatt áll, amely az Unió kőolaj - vagy 
földgázimportjának több mint 5 százalékát teszi ki, továbbá a következők tekintetében : gázgyártás, a 
saját gáztartalmú üzemanyag fővezetéken történő elosztása és kereskedelme, a villamos energia 
előállítása, szállítása vagy elosztása, a tüzelőanyagok csővezetékes szállítása, a villamos energia és 
gáz elosztásával kapcsolatos szolgáltatások , kivéve a tanácsadási és konzultációs szolgáltatásokat, a 
 
765 
 villamos energia nagykereskedelme, az üzemanyag, a villamos energia és a nem palackozott gáz 
kiskereskedelme. Az energiához kapcsolódó szolgáltatások állampolgárságra és tartózkodási helyre 
vonatko zó követelményhez kötöttek. (ISIC Rev. 3.1 232, 4010, 4020, CPC 613, 62271, 63297, 7131, és 
887 kivéve a tanácsadási és konzultációs szolgáltatásokat).  
FI: Az energia -, illetve gőz - és melegvíz -szállítási és elosztó hálózatok és rendszerek.  
FI: Mennyiség i korlátozások monopóliumok vagy kizárólagos jogok formájában a földgáz importja, 
valamint a gőz - és melegvíz előállítása és elosztása tekintetében. Jelenleg természetes 
monopóliumok és kizárólagos jogok vannak érvényben (ISIC Rev. 3.1 40, CPC 7131, 887 ki véve a 
tanácsadási és konzultációs szolgáltatásokat).   
FR: Villamosenergia -átviteli és földgázszállítási rendszerek, valamint csővezetékes kőolaj - és 
földgázszállítás (CPC 7131).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés  és igazgatótanács és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét 
vonatkozásában:  
BE: Energiaelosztási és energiaelosztással kapcsolatos szolgáltatások (CPC 887 a tanácsadási 
szolgáltatások kivételével).  
A B eruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
BE: Energiaátviteli szolgáltatások tekintetében a jogi személyek típusaival és a Belgium  által 
kizáró lagos jogokkal felruházott állami vagy magánszolgáltatókkal való bánásmóddal kapcsolatosan. 
Az Unióban való letelepedés szükséges (ISIC Rev. 3.1 4010, CPC 71310).  
BG: Energiaelosztással kapcsolatos szolgáltatások tekintetében (CPC 88 része).  
PT: A villam os energia előállítása, szállítása vagy elosztása, a gázgyártás, a tüzelőanyagok 
csővezetékes szállítása, a villamos energia nagykereskedelme, a villamos energia és a nem 
palackozott gáz kiskereskedelme valamint a villamos energia és földgázelosztással kap csolatos 
szolgáltatások tekintetében. A villamosenergia - és gázágazatot érintő koncessziók csak korlátozott 
sz. vállalatnak ítélhetők oda, amelyek székhelye és tényleges vezetése Portugáliában  található (ISIC 
Rev. 3.1 232, 4010, 4020, CPC 7131, 7422, 887 k ivéve a tanácsadási és konzultációs szolgáltatásokat).  
SK: Engedélyhez kötött a villamos energia előállítása, átvitele és elosztása esetében, a gázgyártás, a 
gázhalmazállapotú tüzelőanyagok elosztása, a gőz és melegvíz előállítása és elosztása, a 
tüzelőan yagok csővezetékes szállítása, a villamos energia, gőz és meleg víz kis - és nagykereskedelme, 
valamint az energiaelosztással kapcsolatos szolgáltatások, beleértve az energiahatékonysággal, az 
energiamegtakarítással és az energetikai audittal kapcsolatos sz olgáltatásokat. Gazdasági 
szükségesség vizsgálata alkalmazandó és az alkalmazása csak piaci telítettség esetén tagadható meg. 
Mindezen tevékenységekre vonatkozóan, engedély csak a valamely EGT -államban tartózkodási 
engedéllyel rendelkező természetes személ yeknek vagy az EGT -illetőségű jogi személyeknek adható.   
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
BE: A fémtartalmú érc bányászata, valamint az egyéb bányászat és ásványianyag -kitermelés 
kivételével, a harmadik országb eli természetes személyek által irányított vállalatoknak, amelyek az 
Európai Unió kőolaj - vagy földgáz - vagy villamosenergia -importjának több mint 5 százalékát teszik ki, 
 
766 
 megtiltható a tevékenység feletti irányítás megszerzése. Cégbejegyzés szükséges (fiók telep nem 
megengedett) (ISIC Rev. 3.1 10, 1110, 13, 14, 232, 4010 rész, 4020 rész, 4030 rész).  
Meglévő intézkedések:  
EU: A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon 
kívül helyezéséről szóló, 2009. júliu s 13-i  
2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv; valamint  
A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül 
helyezéséről szóló, 2009. július 13 -i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv.  
BG: Energiatörvény.  
CY:  A villamosenergia -piac szabályozásáról szóló, 2003. évi törvények, a módosított 122(I)/2003. sz. 
törvény;  
a földgázpiac szabályozásáról szóló, 2004. évi törvények, a módosított 183(I)/2004. sz. törvény;  
a kőolajról (csővezetékekrő l) szóló törvény, 273. fejezet;  
a kőolajról szóló törvény módosított 272. fejezete; valamint  
a kőolajra és tüzelőanyagra vonatkozó előírásokról szóló, 2003. évi törvények; a módosított 
148(I)/2003. sz. törvény. .  
FI: Maakaasumarkkinalaki (a földgázpiacr ól szóló törvény) (508/2000); valamint Sähkömarkkinalaki 
(a villamosenergia -piacról szóló törvény) (386/1995). Maakaasumarkkinalaki (a földgázpiacról szóló 
törvény) (587/2017)  
FR: Code de l’énergie.  
PT: A 230/2012. sz. törvényerejű rendelet és az október 26-i 231/2012. sz. törvényerejű rendelet – a 
földgáz vonatkozásában; a 215 -A/2012. sz. törvényerejű rendelet és az október 8 -i 215 -B/2012. sz. 
törvényerejű rendelet – a villamos energia vonatkozásában; valamint a február 15 -i 31/2006. sz. 
törvényerejű rend elet – a kőolaj/kőolajtermékek vonatkozásában.  
SK: A bányászatról, robbanóanyagokról és állami bányaigazgatásról szóló 51/1988. sz. törvény;  
a geológiai tevékenységről szóló 569/2007. sz. törvény;  
az energiáról szóló 251/2012. sz. törvény; a hőenergiáró l szóló 657/2004. sz. törvény.  
(b) Villamos energia  (ISIC Rev. 3.1 40, 401; CPC 62271, 887 (kivéve a tanácsadási és 
konzultációs szolgáltatásokat))  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács , 
Teljesítőképességi követelmények és Határokon átnyúló  szolgáltatáskereskedelem  – Piacra jutás, 
Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
FI: Villamos energia importja. A határokon átnyúló kereskedelem vonatkozásában a villamos energia 
nagy - és kiskereskedelme.  
 
767 
 FR: Csak olyan vállalkozás tulajdonolhat vagy működtethet villamosenergia -átviteli vagy elosztó 
rendszereket, amely alaptőkéje 100 százalékát a francia állam, másik közszférához tartozó szervezet 
vagy az Electricité de France (EDF) jegyzi.  
A Beruházások libe ralizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:   
BG: A villamos energia előállítása és a hőtermelés tekintetében.  
PT: A villamos energia szállítási és elosztási tevék enységeket a közszolgáltatások kizárólagos 
koncessziói révén végzik.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:   
BE: A 25 MW vagy annál nagyobb kapacitású villamos energia termelésére vonatkozó egyedi 
engedélyhez az Unióban vagy olyan másik államban történő letelepedésre van szükség, amelyre a 
jelenleg is hatályos, a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabá lyokról szóló, 1996. 
december 19 -i 96/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben előírtakkal hasonló szabályok 
vonatkoznak, amennyiben a vállalat tényleges és folyamatos üzleti kapcsolatban van a gazdasággal.  
A villamos energia előállítása Belgium  offshore területén koncesszióköteles és közös vállalkozási 
kötelezettség vonatkozik rá egy uniós illetőségű jogi személlyel vagy olyan ország jogi személyével, 
amelyre a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv 
hatál yon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26 -i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi 
irányelvvel hasonló szabályok vonatkoznak, különös tekintettel az engedélyezési és kiválasztási 
eljárásokra vonatkozó feltételek tekintetében.  
Ezenfelül, a jogi szemé ly központi ügyvezetésének vagy központi irodájának egy uniós tagállamban 
vagy egy, a fenti kritériumokat teljesítő országban kell lennie, amennyiben tényleges és folyamatos 
üzleti kapcsolatban van a gazdasággal.  
Az elektromos vezetékek építéséhez, amely összekapcsolja az offshore termelést az Elia átviteli 
hálózattal, engedélyezés szükséges, valamint a vállalatnak meg kell felelnie az előzetesen 
megállapított feltételeknek, kivéve a közös vállalkozásokra vonatkozó követelményeket.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem  – Nemzeti elbánás  vonatkozásában:  
BE: Engedélyhez kötött a villamosenergia -ellátás olyan közvetítő általi biztosítása, amely Belgiumban  
letelepedett, az országos hálózati rendszerhez vagy a 70 000 V -nál magasabb névleges feszültségű 
közvetlen hálózathoz csatlakozó fogyasztókkal rendelkezik. Ilyen engedély csak EGT -illetőségű 
természetes vagy jogi személynek adható.  
A Beruházások  liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:   
FR: A villamos energia előállítása tekintetében.  
Meglévő i ntézkedések:  
BE: Arrêté Royal du 11 octobre 2000 fixant les critères et la procédure d'octroi des autorisations 
individuelles préalables à la construction de lignes directes;  
 
768 
 Arrêté Royal du 20 décembre 2000 relatif aux conditions et à la procédure d'oct roi des concessions 
domaniales pour la construction et l'exploitation d'installations de production d'électricité à partir 
de l'eau, des courants ou des vents, dans les espaces marins sur lesquels la Belgique peut exercer sa 
juridiction conformément au dro it international de la mer; valamint Arrêté Royal du 12 mars 2002 
relatif aux modalités de pose de câbles d'énergie électrique qui pénètrent dans la mer territoriale ou 
dans le territoire national ou qui sont installés ou utilisés dans le cadre de l'explor ation du plateau 
continental, de l'exploitation des ressources minérales et autres ressources non vivantes ou de 
l'exploitation d'îles artificielles, d'installations ou d'ouvrages relevant de la juridiction belge.   
Arrêté royal relatif aux autorisations d e fourniture d'électricité par des intermédiaires et aux règles 
de conduite applicables à ceux -ci.  
Arrêté royal du 12 juin 2001 relatif aux conditions générales de fourniture de gaz naturel et aux 
conditions d'octroi des autorisations de fourniture de gaz  naturel  
FI: Maakaasumarkkinalaki (a földgázpiacról szóló törvény) (508/2000); valamint i Sähkömarkkinalaki 
(a villamosenergia -piacról szóló törvény) (588/2013); Maakaasumarkkinalaki (a földgázpiacról szóló 
törvény) (587/2017)  
FR: Code de l’énergie.  
PT: A 215-A/2012. sz. törvényerejű rendelet, valamint  
az október 8 -i 215 -B/2012. sz. törvényerejű rendelet – a villamos energia vonatkozásában.  
(c) Tüzelőanyagok , földgáz, kőolaj vagy kőolajipari termékek  (ISIC Rev. 3.1 232, 40, 402; CPC 
613, 62271, 63297, 7131, 71310, 742, 7422, 88 rész, 887 (kivéve a tanácsadási és konzultációs 
szolgáltatásokat))  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács , 
Teljesítőképes ségi követelmények és Határokon átnyúló  szolgáltatáskereskedelem  – Piacra jutás, 
Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
FI: Energiabiztonsági okokból a cseppfolyósítottföldgáz -terminál (LGN -terminál) (beleértve az LNG -
terminálnak az LNG tárolására vagy visszaala kítására használt részeit) külföldi természetes személyek 
vagy jogi személyek általi ellenőrzésének vagy tulajdonlásának megakadályozása.  
FR: Nemzeti energiabiztonsági okokból csak olyan vállalkozás tulajdonolhat vagy működtethet 
gázszállítási vagy eloszt ó rendszereket, amely alaptőkéje 100 százalékát a francia állam, másik 
közszférához tartozó szervezet vagy a ENGIE jegyzi.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
BE: A gázok ömlesztett tárolására vonatkozó szolgáltatások esetében a jogi személyek típusaival és a  
Belgium által kizárólagos jogokkal felruházott állami vagy magánszolgáltatókkal való bánásmóddal 
kapcsolatosan. Unión belüli letelepedés szükséges a gázok ömlesztett tárolására vonatkozó 
szolgáltatások tekintetében (CPC 742 része).  
BG: A kőolaj és földgá z csővezetékes szállítása, tárolása és raktározása tekintetében, beleértve a 
tranzitszállítást (CPC 71310, CPC 742 része).  
 
769 
 PT: A csővezetéken keresztül szállított tüzelőanyagok (földgáz) tárolásával és raktározásával 
kapcsolatos szolgáltatások határon át történő nyújtása esetében. Továbbá a földgáz szállításával, 
elosztásával és föld alatti tárolásával, valamint az LNG -hez használt átvételi, tároló - és újragázosító 
terminálokkal kapcsolatos koncessziók odaítélésére koncessziós szerződések révén kerül sor 
nyilvános pályázati felhívást követően (CPC 7131, CPC 7422).  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem  – Piacra jutás, Nemzeti elbánás  vonatkozásában:  
BE: A földgáz és más tüzelőanyagok csővezetékes szállítása engedélyezési kötelezettség hatálya alá 
tartozik. Engedély csak valamely tagállamban lakóhellyel/székhellyel rendelkező természetes vagy 
jogi személynek adható (a 2002. május 14 -i engedélyezési kötelezettség 3. cikkével összhangban).  
Amennyiben az engedélyt egy vállalat kérvényezi:  
a) a vállalatnak  a belga joggal, vagy egy másik tagállam jogrendjével, vagy egy olyan harmadik 
ország jogrendjével összhangban kell letelepednie, amely kötelezettséget vállalt, hogy 
fenntartja a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 1998. június 22 -i 
98/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben megállapított közös követelményekhez 
hasonló szabályozási keretet; valamint  
b) a vállalat székhelyének, elsődleges telephelyének vagy központi irodájának valamely 
tagállamban vagy egy olyan harmadik országban  kell lennie, amely kötelezettséget vállalt, 
hogy fenntartja a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 1998. június 22 -i 
98/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben megállapított közös követelményekhez 
hasonló szabályozási keretet,  feltéve, hogy ez a telephely vagy központi iroda tényleges és 
folyamatos üzleti kapcsolatban van az érintett ország gazdaságával (CPC 7131).  
BE: Általában véve, a Belgiumban letelepedett fogyasztók földgázzal való ellátása (a fogyasztók alatt 
mind eloszt óvállalatok, valamint olyan fogyasztók értendők, amelyek valamennyi ellátási pontból 
származó teljes együttes gázfogyasztása eléri az évi egy millió köbméter minimális szintet) a 
miniszter által kiadott egyedi engedélyezéstől függ, kivéve amennyiben a gázb eszállító egy olyan 
elosztó vállalat, amely saját elosztóhálózatot használ. Ilyen engedély csak Európai Unió természetes 
vagy jogi személyének adható.  
CY: A csővezetéken szállított tüzelőanyagok tárolásával és raktározásával kapcsolatos szolgáltatások 
határon át történő nyújtása, valamint a háztartási tüzelőolaj és a palackos gáz (nem csomagküldő 
kereskedelem útján történő) kiskereskedelmi értékesítése esetében (CPC 613, CPC 62271, CPC 
63297, CPC 7131, CPC 742).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás  és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra 
jutás vonatkozásában:  
HU: Csővezetékes szállítási szolgáltatások nyújtásához letelepedés szükséges. Szolgáltatás az állami 
vagy önkormányzatokkal kötött koncessziós szerződés útján nyújtható. E szolg áltatás nyújtását a 
koncesszióról szóló magyar törvény szabályozza (CPC 7131).  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás vonatkozásában:   
LT: Tüzelőanyagok csővezetékes szállítása, valamint a tüzelőanyagok kivételével áruk csővezetékes 
szállításának kiegészítő szolgáltatásai esetében.  
Meglévő intézkedések:  
 
770 
 BE: Arrêté Royal du 14 mai 2002 relatif à l'autorisation de transport de produits gazeu x et autres par 
canalisations; valamint  
Loi du 12 avril 1965 relative au transport de produits gazeux et autres par canalisations (article 8.2).  
BG: Energiatörvény.  
CY: A villamosenergia -piac szabályozásáról szóló, 2003. évi törvény, a módosított 122(I) /2003. sz. 
törvény;  
a földgázpiac szabályozásáról szóló, 2004. évi törvények, a módosított 183(I)/2004. sz. törvény;  
a kőolajról (csővezetékekről) szóló törvény, 273. fejezet;  
a kőolajról szóló törvény módosított 272. fejezete; valamint  
a kőolajra és t üzelőanyagra vonatkozó előírásokról szóló, 2003. évi törvények; a módosított 
148(I)/2003. sz. törvény.  
FI: Maakaasumarkkinalaki (a földgázpiacról szóló törvény) (508/2000); valamint 
Maakaasumarkkinalaki (a földgázpiacról szóló törvény) (587/2017)  
FR: Cod e de l’énergie.  
HU: A koncesszióról szóló, 1991. évi XVI. sz. törvény.  
LT: A Litván Köztársaság a földgázról szóló, 2000. október 10 -i VIII -1973. sz. törvénye.  
PT: A 230/2012. sz. törvényerejű rendelet és az október 26 -i 231/2012. sz. törvényerejű rendelet – a 
földgáz vonatkozásában; a 215 -A/2012. sz. törvényerejű rendelet és az október 8 -i 215 -B/2012. sz. 
törvényerejű rendelet – a villamos energia vonatkozásában; valamint a február 15 -i 31/2006. sz. 
törvényerejű rendelet – a kőolaj/kőolajtermékek vonatkozásában.  
(d) Nukleáris energia  (ISIC Rev. 3.1 12, 3.1 23, 120, 1200, 233, 2330, 40, 4010 része, CPC 887))  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:   
DE: A nukleáris fűtőanyag gyártása, feldolgozása vagy szállítása, valamint a nukleáris alapú 
villamosenergia -termelés va gy -elosztás tekintetében.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:   
AT és FI: A nukleáris fűtőanyag gyártása, feldolgozása, elosztása vagy s zállítása, valamint a nukleáris 
alapú villamosenergia -termelés vagy -elosztás tekintetében.  
BE: A nukleáris fűtőanyag gyártása, feldolgozása vagy szállítása, valamint a nukleáris alapú 
villamosenergia -termelés vagy -elosztás tekintetében.  
A Beruházások l iberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső  vezetés és igazgatótanács, 
Teljesítőképességi követelmények vonatkozásában:   
 
771 
 HU és SE: A nukleáris fűtőanyag feldolgozása és a nukleáris alapú villamosenergia -termelés 
tekintetében.  
A Beruházások libera lizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács 
vonatkozásában:  
BG: A hasadó és fuzionáló anyagok, illetve ezek alapanyagai feldolgozásához, valamint az ezekkel 
való kereskedelemhez kapcsolódó, a nukleárisenergia -termelő létesítm ények berendezéseinek és 
rendszereinek karbantartásához és javításához kapcsolódó, ezen anyagok, valamint a 
feldolgozásukból eredő hulladék szállításához kapcsolódó szolgáltatások, az ionizálós sugárzáshoz 
kapcsolódó szolgáltatások, valamint az atomenergia  békés célú felhasználásához kapcsolódó 
valamennyi szolgáltatás (köztük a tervezői és konzultációs szolgáltatások és a szoftverekkel 
kapcsolatos szolgáltatások stb.) tekintetében.   
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában :  
FR: E tevékenységek során be kell tartani az Euratom -megállapodásban foglalt kötelezettségeket.  
Meglévő intézkedések:  
AT: Bundesverfassungsgesetz für ein atomfreies Österreich (az atomenergia -mentes Ausztriáról 
szóló alkotmányos jogszabály) BGBl. I 14 9/1999. sz.  
BG: Az atomenergia biztonságos felhasználásáról szóló törvény.  
FI: Ydinenergialaki (Nukleáris energiáról szóló törvény) (990/1987).  
HU: A nukleáris energiáról szóló, 1996. évi CXVI. sz. törvény. valamint  
a nukleáris energiáról szóló 72/2000. sz. kormányrendelet.  
SE: A svéd környezetvédelmi törvénykönyv (1998:808); valamint a nukleáris technológiával 
kapcsolatos tevékenységekről szóló törvény (1984:3).  
   
 
772 
 23. fenntartás – Máshová nem sorolt egyéb szolgált atások  
Ágazat:  Máshová nem sorolt egyéb szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 9703, CPC 612 része, CPC 621 része, CPC 625 része, 85990 része  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás :  
Az EU fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést az alábbiak 
tekintetében:  
(a)  Temetési, hamvasztási és temetést kiegészítő szolgáltatások (CPC 9703 )  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás vonatkozásában:  
FI: Hamvasztást, valamint temetők és sírkertek üzemeltetését/kezelését csak az állam, települések, 
egyházközségek, vallási közösségek vagy nonprofit alapítványok és társaságok végezhetnek.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső v ezetés és igazgatótanács és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét  
vonatkozásában:  
DE: Csak közjogi jogi személyek üzemeltethetnek temetőt. A temetők létesítése és üzemeltetése, 
valamint a temetésekhez k apcsolódó szolgáltatások.  
PT: temetést kiegészítő szolgáltatások nyújtásához kereskedelmi jelenlétre van szükség. A temetési 
és temetést kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó jogalanyok műszaki vezetői esetében EGT -beli 
állampolgárság szükséges.  
SE: A hamvasztási és temetési szolgálatok a svéd egyház vagy a helyi hatóság monopóliumának 
tárgyát képzik.  
CY, SI: Temetkezés, hamvasztás, temetést kiegészítő szolgáltatások.  
Meglévő intézkedések:  
FI: Hautaustoimilaki (a temetési szolgálatról szóló törvé ny) (457/2003).  
PT: A január 16 -i 10/2015 sz. törvényerejű rendelet, alterado p/ Lei 15/2018, 27 março.  
SE: Begravningslag (1990:1144) (a temetésről szóló törvény); Begravningsförordningen (1990:1147) 
(a temetésről szóló rendelet).  
 
773 
 (b)  Egyéb üzleti - szolgáltatások   
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás vonatkozásában:  
FI: Az elektronikus azonosítási szolgáltatások nyújtásához Finnországban vagy máshol az EGT -n belül 
történő letelepedés szükséges.  
Meglévő intézkedések:  
FI: Laki vahvasta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä luottamuspalveluista 617/2009 (az erős 
elektronikus azonosításról és a bizalmi szolgáltatásokról szóló 617/2009. sz. törvény).  
(c)  Új szolgáltatások  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács, 
Teljesítőképességi követelmények és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, 
Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
EU: Az Egyesült Nemzetek Szervezete ideiglenes központi termék osztályozásában (CPC, 1991) 
szereplő szolgáltatásoktól eltérő új szolgáltatások nyújtása esetében.  
  
 
774 
  
Az Egyesült Királyság jegyzéke  
1. fenntartás – Valamennyi ágazat  
2. fenntartás – Szakmai szolgáltatások (valamennyi szakma az egészségügy kivételével)  
3. fenntartás – Szakmai szolgáltatások (egészségügyi szolgáltatások és gyógyszerek 
kiskereskedelmi értékesítése)  
4. fenntartás – Üzleti szolgáltatások (követelésbehajtási szolgáltatások és hitelminősítési 
szolgáltatások)  
5. fenntartás – Üzleti szolgáltatások (munkaerő -közvetítő szolgáltatások)  
6. fenntartás – Üzleti szolgáltatások (nyomozási szolgáltatások)  
7. fenntartás – Üzleti szolgáltatások (egyéb üzleti szolgáltatások)  
8. fenntartás – Oktatási szolgáltatások  
9. fenntartás – Pénzügyi szolgáltatások  
10. fenntartás – Egészségügyi és szociális szolgáltatások  
11. fenntartás – Szabadidős, kulturális és sportszolgáltatások  
12. fenntartás – Szállítási szolgáltatások és kiegészítő szállítási szolgáltatások  
13. fenn tartás – Halászat és vízügy  
14. fenntartás – Energiával kapcsolatos tevékenységek  
15. fenntartás – Máshová nem sorolt egyéb szolgáltatások  
  
 
775 
 1. fenntartás – Valamennyi ágazat  
Ágazat:  Valamennyi ágazat  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
A jogi szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettségek  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása, Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem és Szabályozási keret  
 
Leírás:   
Az Egyesült Királyság fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést a 
következők tekintetében:  
(a) Kereskedelmi jelenlét  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:   
Az országos vagy helyi szinten közszolgáltatásnak tekintett szolgáltatások állami monopóliumot 
képezhetnek, illetve kizárólagos jogai magán gazdasági szereplőnek is megadhatóak.  
A közüzemi szolgáltatások olyan ágazatokban működnek, mint a kapcsolódó tudom ányos és műszaki 
szaktanácsadás, társadalomtudományi és humán kutatás -fejlesztési szolgáltatások, műszaki 
vizsgálati és elemzőszolgáltatások, környezetvédelmi szolgáltatások, egészségügyi szolgáltatások, 
szállítási szolgáltatások és valamennyi szállítási m ódozatot kiegészítő szolgáltatások ágazata. 
Gyakran biztosítanak kizárólagos jogokat ilyen szolgáltatásokra a magánszektor gazdasági 
szereplőinek, amelyre példa a közigazgatási szervek által a gazdasági szereplőknek speciális 
szolgáltatási kötelezettségek mellett adott koncesszió. Mivel a közüzemi szolgáltatások gyakran a 
központi kormányzási szint alatt is megtalálhatók, gyakorlati szempontból nem észszerű részletes és 
kimerítő ágazatspecifikus jegyzéket adni. Ez a fenntartás nem vonatkozik a telekommuniká ciós és 
számítógépes, valamint az ezekhez kapcsolódó szolgáltatásokra.  
(b) Legnagyobb kedvezményes elbánás  
A Beruházások liberalizálása – Legnagyobb kedvezményes elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Legnagyobb kedvezményes elbánás és A jog i szolgáltatások szabályozási 
kerete – Kötelezettségek vonatkozásában:   
Megkülönböztetett elbánás a hatályos vagy az e megállapodás hatálybalépése előtt aláírt bármely 
nemzetközi beruházási szerződés vagy egyéb kereskedelmi megállapodás értelmében.  
Valamely országgal szembeni megkülönböztetett elbánás az olyan meglévő vagy jövőbeli két - vagy 
többoldalú megállapodás értelmében, amely:  
(i) megteremti a szolgáltatások és a beruházások belső piacát;  
(ii) megadja a letelepedéshez való jogot; vagy  
(iii) előírja a jogs zabályok közelítését egy vagy több gazdasági ágazatban.  
 
776 
 A szolgáltatások és letelepedés belső piaca olyan belső határok nélküli terület, amely biztosítja a 
szolgáltatások, a tőke és a személyek szabad mozgását.  
A letelepedés joga szerint lényegében minde n korlátozást el kell törölni, amely a regionális gazdasági 
integrációs megállapodás részes felei között a letelepedést gátolja, az adott megállapodás 
hatálybalépésétől kezdve. A letelepedés joga alapján a regionális gazdasági integrációs 
megállapodás rész es feleinek állampolgárai olyan feltételek alapján hozhatnak létre és 
működtethetnek vállalkozásokat, mint amilyeneket az ilyen letelepedés országában hatályos 
jogszabályok az ottani állampolgárok tekintetében meghatároznak.  
A jogszabályok közelítése a kö vetkezőket jelenti:  
(i) a regionális gazdasági integrációs megállapodásban részes egy vagy több fél 
jogszabályainak közelítése az adott megállapodásban részes másik Fél vagy Felek 
jogszabályaihoz; vagy  
(ii)  közös jogszabályok beépítése a regionális gazdasági int egrációs megállapodásban 
részes felek jogába.  
Ilyen közelítésre vagy beépítésre csak abban az esetben kerül sor és csak akkortól kell 
megtörténtnek tekinteni, amikor azt a regionális gazdasági integrációs megállapodásban részes fél 
vagy felek a belső jogu kban törvénybe iktatják.  
Megkülönböztetett elbánásban részesít a letelepedési joggal kapcsolatban állampolgárokat vagy 
vállalkozásokat az Egyesült Királyság és a következő országok, illetve hercegségek bármelyike között 
meglévő vagy jövőbeli kétoldalú meg állapodások alapján: Andorra, Monaco, San Marino és a 
Vatikánvárosi Állam.  
(c) Fegyverek, lőszerek és hadianyagok  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás, 
Felső vezetés és igazgatótanács, Teljesítőképesség i követelmények és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Helyi jelenlét, Nemzeti elbánás Legnagyobb kedvezményes 
elbánás vonatkozásában:  
Fegyverek, lőszerek és hadianyagok gyártása vagy forgalmazása vagy kereskedelme. Hadianyagnak 
csak az olyan termék minősül, amelynek kizárólagos rendeltetése és készítésének célja a katonai 
felhasználás, háborús vagy védelmi tevékenységek kifejtésével összefüggésben.  
  
 
777 
 2. fenntartás – Szakmai szolgáltatások (valamennyi szakma az egészségügy kivételével)  
Ágazat – alágazat:  Szakmai szolgáltatások – jogi szolgáltatások, könyvvizsgálói (audit) 
szolgáltatások  
Iparági besorolás:  A CPC 861 része, a 87902 része és a CPC 862 része.  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Helyi jelenlét  
A jogi szolgáltatásokra vonatkozó kötelezettségek  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása, Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem és Szabályozási keret  
 
Leírás:  
 
(a) Jogi szolgáltatások  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Felső vezetés és igazgatótanács, Nemzeti elbánás, 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Helyi jelenlét, Nemzeti elbánás és 
Szabályozási keret – Jogi szolgáltatások vonatkozásában:  
Az Egyesült Királyság fe nntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson intézkedéseket a 
közfeladatokkal megbízott jogi szakértő, például közjegyző, által nyújtott jogi tanácsadási és jogi 
engedélyezési, dokumentációs és hitelesítési szolgáltatások, illetve a bírósági végr ehajtók által 
nyújtott szolgáltatások esetében (CPC 861 része, CPC 87902 része).  
(b) Könyvvizsgálói (audit) szolgáltatások (CPC 86211, 86212, amelyek nem számviteli és 
könyvviteli szolgáltatások)  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, H elyi jelenlét, Nemzeti elbánás 
vonatkozásában:   
Az Egyesült Királyság fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést a 
könyvvizsgálói (audit) szolgáltatások határokon át történő nyújtása tekintetében.  
Meglévő intézkedések:  
A 2006. évi társasági törvény.  
  
 
778 
 3. fenntartás – Szakmai szolgáltatások (egészségügyi szolgáltatások és gyógyszerek 
kiskereskedelmi értékesítése)  
Ágazat:  Egészségüggyel kapcsolatos szakmai szolgáltatások és 
gyógyszertermékek, orvosi és ortopédiai áruk kisk ereskedelme, 
valamint gyógyszerészek által nyújtott egyéb szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 63211, 85201, 9312, 9319, 93121  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló  
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:  
Az Egyesült Királyság fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést a 
következők tekintetében:  
(a) Orvosi és fogorvosi szolgáltatások; szülésznők, ápolók, gyógytornászok, pszichológusok és 
a paramedikális személyzet által nyújtott szolgáltatások (CPC 63211, 85201, 9312, 9319)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában:  
Az orvosok Nemzeti Egészségügyi Szolgálat keretében történő letelepedése az orvosi munkaerő 
alakulásával kapcsolatos tervezéstől függ (CPC 93121, 93122).  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Helyi jelenlét, Nemzeti elbánás 
vonatkoz ásában:   
Az egészségüggyel kapcsolatos valamennyi szakmai szolgáltatás nyújtása esetében, beleértve az 
olyan szakemberek által nyújtott szolgáltatásokat, mint például az orvosok, fogorvosok, szülésznők, 
ápolók, gyógytornászok, a paramedikális személyzet és  pszichológusok, tartózkodási hely szükséges. 
Ezeket a szolgáltatásokat csak az Egyesült Királyság területén fizikailag jelen lévő természetes 
személyek nyújthatják (CPC 9312, 93191 része).  
Orvosi, fogorvosi és szülésznői szolgáltatások, valamint az ápoló k, gyógytornászok, pszichológusok és 
a paramedikális személyzet által nyújtott szolgáltatások határon átnyúló biztosítása (CPC 85201 
része, 9312, 93191 része).  
Az Egyesült Királyság területén fizikailag nem jelen lévő szolgáltatók esetében (CPC 85201 rész e, 
9312, 93191 része).  
(b) Gyógyszertermékek, orvosi és ortopédiai áruk kiskereskedelme, valamint gyógyszerészek 
által nyújtott egyéb szolgáltatások (CPC 63211)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Nemze ti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:   
 
779 
 A csomagküldő kereskedelem csak az Egyesült Királyságból lehetséges, ezért az Egyesült Királyság 
területén letelepedés szükséges a gyógyszerek és speciális orvosi termékek egyesült királyságbeli 
vásárlók számára történő kiskereskedelméhez.  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Helyi jelenlét, Nemzeti elbánás 
vonatkozásában:   
Határon átnyúló gyógyszer -kiskereskedelem, valamint gyógyszerészeti és ortopédiai termékek 
kiskereskedelme és más gyó gyszerészeti szolgáltatások.   
 
780 
 4. fenntartás – Üzleti szolgáltatások (követelésbehajtási szolgáltatások és hitelminősítési 
szolgáltatások)  
Ágazat – alágazat:  Üzleti szolgáltatások – követelésbehajtási szolgáltatások, 
hitelminősítési szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 87901, 87902  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Határon átnyúló szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:  
Az Egyesült Királyság fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely i ntézkedést a 
követelésbehajtási szolgáltatások és a hitelminősítési szolgáltatások nyújtása tekintetében.   
 
781 
 5. fenntartás – Üzleti szolgáltatások (munkaerő -közvetítő szolgáltatások)  
Ágazat – alágazat:  Üzleti szolgáltatások – Munkaerő -közvetítő szolgáltatáso k 
Iparági besorolás:  CPC 87202, 87204, 87205, 87206, 87209  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:  
Az Egyesült Királyság fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést a 
következők tekintetében:  
Háztartási kisegítő személyzet, egyéb kereskedelmi vagy ipari dolgozók, ápoló - és egyéb személyzet 
közvetítése (CPC 87204, 87205 , 87206, 87209).  
A letelepedés előírása és az irodai munkaerő és egyéb munkaerő közvetítésével kapcsolatos 
szolgáltatások határon át történő nyújtásának tilalma.  
  
 
782 
 6. fenntartás – Üzleti szolgáltatások (nyomozási szolgáltatások)  
Ágazat – alágazat:  Üzleti  szolgáltatások – Nyomozási szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 87301  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:  
Az Egyesült Királyság fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést a 
nyomozási szolgáltatások nyújtása tekintetében (CPC 87301).  
  
 
783 
 7. fenntartás – Üzleti szolgáltatások (egyéb üzleti szolgáltatások)  
Ágazat – alágazat:  Üzleti szolgáltatások – egyéb üzleti szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 86764, 86769, 8868, 8790 része  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Helyi jelenlét   
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:  
Az Egyesült Királyság fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést a 
következők tekintetében:  
(a) Hajók, vasúti járművek, valamint légi járművek és alkatrészeik karbantartása és javítása 
(CPC 86764 része, CPC 86769, CPC 8868)  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Helyi jelenlét, Nemzeti elbánás 
vonatkozásában:   
A letelepedés vagy a területén való fizikai jelenlét előírása, illetve a vasúti járművek karbantartásával 
és javításával kapcsolatos szolgáltatásoknak a területén kívülről, határon át történő nyújtásának 
tilalma.  
A letelepedés vagy a területén való fizika i jelenlét előírása, illetve a belvízi szállítást végző hajók 
karbantartásával és javításával kapcsolatos szolgáltatásoknak a területén kívülről, határon át történő 
nyújtásának tilalma.  
A letelepedés vagy a területén való fizikai jelenlét előírása, illetve  a tengeri járművek 
karbantartásával és javításával kapcsolatos szolgáltatásoknak a területén kívülről, határon át történő 
nyújtásának tilalma.  
A letelepedés vagy a területén való fizikai jelenlét előírása, illetve a légi járművek és alkatrészeik 
karbanta rtásával és javításával kapcsolatos szolgáltatásoknak a területén kívülről, határon át történő 
nyújtásának tilalma (CPC 86764 része, CPC 86769, CPC 8868).  
Csak az Egyesült Királyság által elismert és engedélyezett szervezetek végezhetik az Egyesült 
Király ság nevében a hajók kötelező felügyeletét és tanúsítását. Letelepedés írható elő.  
Meglévő intézkedések:  
Az Európai Unióból való kilépésről szóló 2018. évi törvény révén az Egyesült Királyság jogában 
megtartott, valamint a kereskedelmi hajózásról (elismer t szervezetek) (módosítás) (az Unióból való 
kilépés) szóló, 2019. évi rendeletek által módosított a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek 
közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23 -i 391/2009/EK európai parlamenti és 
tanácsi rendelet .  
 
784 
 (b) A légi közlekedéssel kapcsolatos egyéb üzleti szolgáltatások  
A Beruházások liberalizálása – Legnagyobb kedvezményes elbánás és a Határon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Legnagyobb kedvezményes elbánás vonatkozásában:   
Megkülönböztetett elbánás valamely harmadik országgal szemben az alábbi szolgáltatásokkal 
kapcsolatos meglévő vagy jövőbeli kétoldalú megállapodások alapján:  
(i) légijármű -javítási és -karbantartási szolgáltatások;  
(ii) járművek személyzet nélküli bérbeadása vagy  lízingje;  
(iii) számítógépes helyfoglalási rendszerrel (CRS) összefüggő 
szolgáltatások;  
(iv) a következő szolgáltatások nyújtása személyzettel ellátott légi jármű igénybevételével, a légi 
járművek területükre való belépését, az onnan való indulását és az ottani üze meltetését 
szabályozó, a Felek által elfogadott jogszabályoknak és egyéb rendelkezéseknek való 
megfelelésre is figyelemmel: a légi tűzoltás, a repülésoktatás, a légi permetezés, a légi 
felmérés, a légi térképkészítés, a fényképezés, valamint egyéb, levegőb en végzett 
mezőgazdasági, ipari és felügyeleti szolgáltatások; valamint  
(v) a légi szállítási szolgáltatások értékesítése és marketingje.  
  
 
785 
 8. fenntartás – Oktatási szolgáltatások  
Ágazat:  Oktatási szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC 92  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:  
Az Egyesült Királyság fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést a 
következők tekintetében:  
A közforrásokból vagy bármilyen állami támogatásból finanszírozott oktatási szolgáltatások 
esetében, amelyek így nem tekinthetők magánfinanszírozásúnak. Amennyiben a 
magánfinanszírozású oktatási szolgáltatások külföldi szolgáltató általi nyújtása megengedett, a 
magánszolgáltatók részvétele az oktatási rendszerben megkülönböztetésmentesen odaítélt 
koncesszió tárgyát képezheti.  
Magán finanszírozású egyéb oktatási szolgáltatások nyújtása, amelyek az alapfokú, középfokú, 
felsőfokú és felnőttoktatástól különböző szolgáltatásokat jelentenek (CPC 929).  
  
 
786 
 9. fenntartás – Pénzügyi szolgáltatások  
Ágazat:  Pénzügyi szolgáltatások  
Iparági besorolás:   
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:  
Az Egyesült Királyság fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést a 
következők tekintetében:  
(a) Valamennyi pénzügyi szolgáltatás  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás vonatkozásában :  
Egy fiókteleptől eltérő pénzügyi s zolgáltatónak az Egyesült Királyág területén történő letelepedése 
esetén megkülönböztetésmentes alapon egy adott jogi forma felvételének előírása.  
A Beruházások liberalizálása – Legnagyobb kedvezményes elbánás és a Határon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Legnagyobb kedvezményes elbánás vonatkozásában:  
Megkülönböztetett elbánás biztosítása valamely harmadik ország beruházói vagy pénzügyi 
szolgáltatói számára bármely két - vagy többoldalú nemzetközi beruházási megállapodás vagy egyéb 
kereskedelmi megállapod ás alapján.  
(b) Biztosítási és biztosítással összefüggő szolgáltatások  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét 
vonatkozásában:  
Biztosítási és biztosítással összefüggő szolgáltatások esetében, az alábbiak ki vételével:  
(i) közvetlen biztosítási szolgáltatások (beleértve az együttes biztosítást is) és közvetlen 
biztosításközvetítési szolgáltatások az alábbiakkal kapcsolatos kockázatok biztosítására:  
- tengeri szállítás és kereskedelmi repülés, valamint űrrepülés és teherforgalom az űrben 
(beleértve a műholdakat) olyan biztosítással, amely a következők egyikére vagy 
mindegyikére terjed ki: szállított áruk, az árukat szállító jármű és bármely ebből származó 
kötelezettség; valamint  
- nemzetközi árutovábbításban részt vevő áruk;  
(ii) viszontbiztosítás és visszaengedményezés valamint  
 
787 
 (iii) biztosításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások.  
(c) Banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Helyi 
jelenlét vonatkozásában:  
Csak az Egyesült Királyságban létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező cégek végezhetik 
befektetési alapok eszközeinek letétkezelését. Olyan szakosodott alapkezelő társaság létrehozása 
szükséges a közös alapok, beleért ve a befektetési alapok kezelésének ellátásához, valamint 
amennyiben a nemzeti jogszabályok megengedik a befektetési társaságok tevékenységéhez, 
amelynek létesítő okirat szerinti székhelye és tevékenységének központi helye az Egyesült 
Királyságban van.  
A H atárokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét 
vonatkozásában:   
Banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások esetében, az alábbiak kivételével:  
(i) pénzügyi információk nyújtása és továbbítása, pénzügyi adatfeldolgozás  és ezzel 
kapcsolatos szoftverek más pénzügyi szolgáltatók révén; valamint  
(ii) banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásokhoz kapcsolódó tanácsadási és egyéb kiegészítő pénzügyi 
szolgáltatások, a banki és egyéb pénzügyi szolgáltatásoknak (a biztosítás kivételé vel) a SERVIN.5.38. 
cikk [Pénzügyi szolgáltatások – Fogalommeghatározások] a) pontjának ii.L. alpontjában foglalt 
meghatározása szerint, de az adott alpontban meghatározott közvetítés kivételével.   
 
788 
 10. fenntartás – Egészségügyi és szociális szolgáltatások  
Ágazat:  Egészségügyi és szociális szolgáltatások  
Iparági besorolás:  CPC931 kivéve 9312, 93191 része  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:  
Az Egyesült Királyság fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést a 
következők tekintetében:  
(a) Egészségügyi szolgáltatások – kórházi, mentőszolgálattal, valamint bentlakásos ápolással 
kapcsolatos szolgáltatások (CPC 931, a 9312 kivételével, 93191 része)   
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Teljesítőképességi követelmények,  
Felső vezetés és igazgatótanács vonatkozásában:   
A közforrásokból vagy bármilyen állami támogatásból finanszírozott egészségügyi szolgáltatások 
esetében, amelyek így nem tekinthetők magánfinanszírozásúnak.  
Valamennyi magánfinanszírozású egészségügyi szol gáltatás, amely nem kórházi ápolás. A 
magánszolgáltatóknak a magánfinanszírozású egészségügyi hálózatban való részvétele 
megkülönböztetésmentesen odaítélt koncesszió tárgyát képezheti. Gazdasági szükségesség 
vizsgálata előírható. Fő kritériumok: a meglévő létesítmények száma és az azokra gyakorolt hatás, 
közlekedési infrastruktúra, népsűrűség, földrajzi kiterjedés és új munkahelyek létrehozása.  
Ez a fenntartás nem kapcsolódik valamennyi egészségüggyel kapcsolatos szakmai szolgáltatás 
nyújtásához, beleértve  az olyan szakemberek, mint például az orvosok, fogorvosok, szülészek, 
ápolók, fizikoterapeuták, paramedikusok és pszichológusok által nyújtott szolgáltatásokat, akikre 
egyéb fenntartások vonatkoznak (CPC 931, kivéve 9312, 93191 része).  
(b) Egészségügyi és sz ociális szolgáltatások, beleértve a nyugdíjbiztosítást  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Helyi jelenlét, Nemzeti elbánás 
vonatkozásában:   
A szolgáltatók letelepedésének vagy a területén való fizikai jelenlétének előírása és az e gészségügyi 
és szociális szolgáltatásoknak, valamint az állami nyugdíjrendszer vagy a kötelező 
társadalombiztosítási rendszer részét képező tevékenységeknek vagy szolgáltatásoknak a területén 
kívülről, határon át történő nyújtásának korlátozása. Ez a fennt artás nem kapcsolódik valamennyi 
egészségüggyel kapcsolatos szakmai szolgáltatás nyújtásához, beleértve az olyan szakemberek, mint 
 
789 
 például az orvosok, fogorvosok, szülészek, ápolók, fizikoterapeuták, paramedikusok és 
pszichológusok által nyújtott szolgálta tásokat, akikre egyéb fenntartások vonatkoznak (CPC 931, 
kivéve 9312, 93191 része).  
(c) Szociális szolgáltatások, beleértve a nyugdíjbiztosítást  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács, 
Teljesítőképességi követelmények vonatkozásában:   
Valamennyi olyan szociális szolgáltatás, amelyet közforrásból vagy bármilyen állami támogatásból 
finanszíroznak és ezért nem tekinthető magánforrásból finanszírozottnak, továbbá az állami 
nyugdíjrendszer vagy a kötelező társa dalombiztosítási rendszer részét képező tevékenységek vagy 
szolgáltatások. A magánszolgáltatóknak a magánfinanszírozású szociális hálózatban való részvétele 
megkülönböztetésmentesen odaítélt koncesszió tárgyát képezheti. Gazdasági szükségesség 
vizsgálata e lőírható. Fő kritériumok: a meglévő létesítmények száma és az azokra gyakorolt hatás, 
közlekedési infrastruktúra, népsűrűség, földrajzi kiterjedés és új munkahelyek létrehozása.  
A magánfinanszírozású szociális szolgáltatások, kivéve a szanatóriumokkal, üd ülőkkel és 
idősotthonokkal kapcsolatos szolgáltatásokat.  
  
 
790 
 11. fenntartás – Szabadidős, kulturális és sportszolgáltatások  
Ágazat:  Szabadidő, kultúra és sport  
Iparági besorolás:  CPC 963, 9619, 964  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:  
Az Egyesült Királyság fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést a 
következők tekintetében:  
(a) Könyvtári, levéltári, múzeumi, egyéb kulturális tevékenység (CPC  963)  
Könyvtári, levéltári, múzeumi és egyéb kulturális szolgáltatások nyújtása.  
(b) Szórakoztatással kapcsolatos szolgáltatások, színház, élő koncert és cirkusz (CPC 9619, 964, 
kivéve 96492)  
A szórakoztatással kapcsolatos szolgáltatások – többek között színház, é lő koncert, cirkusz, valamint 
diszkó – határokon átnyúló nyújtása.  
(c) Szerencsejáték - és fogadási szolgáltatások (CPC 96492)  
Szerencsejátékokkal kapcsolatos tevékenységek, amelyekbe beletartoznak a pénzbeli fogadással járó 
tevékenységek, beleértve különösen  a sorsolásos játékokat, a kaparós sorsjegyeket, a játékkaszinók, 
játéktermek vagy engedélyezett helyiségek által kínált szerencsejátékot, fogadási ügyleteket, 
bingójátékot, valamint jótékonysági vagy nonprofit szervezetek által és javára működtetett 
szere ncsejáték -szolgáltatásokat.  
  
 
791 
 12. fenntartás – Szállítási szolgáltatások és kiegészítő szállítási szolgáltatások  
Ágazat:  Szállítási szolgáltatások  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Felső vezetés és igazg atótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:  
Az Egyesült Királyság fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést a 
következők tekintetében:  
(a) Tengeri szállítás – Hajóról folytatott bármely egyéb kereskedelmi tevékenység  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemze ti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács, 
Teljesítőképességi követelmények és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, 
Helyi jelenlét, Nemzeti elbánás vonatkozásában:   
Valamely tengerjáró vagy nem tengerjáró hajó legénységének állampol gárságára.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás, 
Felső vezetés és igazgatótanács vonatkozásában:   
Az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő jármű lajstromozása és flotta üzemeltetése (a 
tengerjáró hajóról végzett összes kereskedelmi tengeri tevékenység, ideértve a halászatot, 
akvakultúrát és a halászattal kapcsolatos szolgáltatásokat; nemzetközi s zemély - és áruszállítás (CPC 
721); és a tengeri szállítás kiegészítő szolgáltatásai). E fenntartás nem alkalmazandó az Egyesült 
Királyságban bejegyzett jogi személyekre, amelyek tényleges és folyamatos kapcsolatban vannak az 
Egyesült Királyság gazdaságával .  
(b) A tengeri szállítást kiegészítő szolgáltatások  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Helyi jelenlét, Nemzeti elbánás 
vonatkozásában:   
Révkalauzi és hajókikötési szolgáltatások. A nagyobb egyértelműség érdekében, tekintet nélkül 
azokra a kritériumokra, amelyek a hajóknak az Egyesült Királyság területén való lajstromba vételére 
vonatkoznak, az Egyesült Királyság fenntartja a jogot, hogy el őírja, hogy csak az Egyesült 
Királyságban lajstromozott hajók nyújthassanak révkalauzi és hajókikötési szolgáltatásokat (CPC 
7452).  
 
792 
 Csak az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő hajók nyújthatnak vontatási és tolatási 
szolgáltatásokat (CPC 7214).  
(c) Belvízi szállításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Legnagyobb kedvezményes elbánás, 
Felső vezetés és igazgatótanács, Teljesítőképességi követelmények és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskere skedelem – Piacra jutás, Helyi jelenlét, Nemzeti elbánás Legnagyobb kedvezményes 
elbánás vonatkozásában:   
Belvízi szállításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások.  
(d) Vasúti szállítási és vasúti szállításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgáltatások  
A Beruházás ok liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Helyi jelenlét, Nemzeti elbánás vonatkozásában:   
Vasúti személyszállítás (CPC 7111).  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás és Határokon á tnyúló szolgáltatáskereskedelem – 
Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét vonatkozásában:  
Vasúti teherszállítás (CPC 7112).  
(e)  Közúti szállítási (személyszállítás, teherszállítás, nemzetközi közúti teherszállítás) és közúti 
szállításhoz kapcsolódó kiegészítő szolgál tatások  
A Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét 
vonatkozásában:  
A 2. rész (Gazdaság és kereskedelem) XII. címének (Közlekedés) 3. és 4. fejezete, valamint a 3. 
fejezethez tartozó ROAD -1. melléklet hatál ya alá tartozó közúti szállítási szolgáltatások tekintetében.  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács és 
Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Helyi jelenlét, Nemzeti elbánás 
vonatk ozásában:  
A 2. rész (Gazdaság és kereskedelem) XII. címének (Közlekedés) 3. és 4. fejezete, valamint a 3. 
fejezethez tartozó ROAD -1. melléklet hatályán kívül eső közúti szállítási szolgáltatások tekintetében:  
(i) a letelepedés követelménye és a közúti szállít ással kapcsolatos szolgáltatások határokon át 
történő nyújtásának korlátozása (CPC 712);  
(ii) az Egyesült Királyságon belüli taxi szolgáltatásokra vonatkozóan előírhatják a gazdasági 
szükségesség vizsgálatát, és korlátozhatják a szolgáltatók számát. Fő kritéri umok: Helyi 
kereslet az alkalmazandó jogszabályokban előírtak szerint (CPC 71221).  
Meglévő intézkedések:  
Az Európai Unióból való kilépésről szóló 2018. évi törvény révén az Egyesült Királyság jogában 
megtartott, valamint a szolgáltatók és a nemzetközi teheráru fuvarozás engedélyezéséről (módosítás 
stb.) (az Unióból való kilépés) szóló 2019. évi rendeletek ált al módosított, a közúti fuvarozói szakma 
gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról és a 96/26/EK tanácsi irányelv 
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21 -i 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi 
rendelet;  
 
793 
 az Eur ópai Unióból való kilépésről szóló 2018. évi törvény révén az Egyesült Királyság jogában 
megtartott, valamint a szolgáltatók és a nemzetközi teheráru fuvarozás engedélyezéséről (módosítás 
stb.) (az Unióból való kilépés) szóló 2019. évi rendeletek által mód osított, a nemzetközi közúti 
árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21 -i 1072/2009/EK 
európai parlamenti és tanácsi rendelet; valamint  
az Európai Unióból való kilépésről szóló 2018. évi törvény révén az Egyesült Kirá lyság jogában 
megtartott, valamint a szolgáltatók és a nemzetközi teheráru fuvarozás engedélyezéséről (módosítás 
stb.) (az Unióból való kilépés) szóló 2019. évi rendeletek által módosított, az autóbusszal végzett 
személyszállítás nemzetközi piacához való h ozzáférés közös szabályairól és az 561/2006/EK rendelet 
módosításáról szóló, 2009. október 21 -i 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet.  
(f) Űrszállítás és űrjármű kölcsönzése  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Teljesítő képességi követelmények, 
Felső vezetés és igazgatótanács és Határokon átnyúló szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Helyi 
jelenlét, Nemzeti elbánás vonatkozásában:   
A világűrön keresztüli szállítással és az űrjárművek kölcsönzésével kapcsolatos szolgált atások (CPC 
733, 734 része).  
(g) Legnagyobb kedvezményes elbánás alóli kivételek  
A Beruházások liberalizálása – Legnagyobb kedvezményes elbánás és a Határon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Legnagyobb kedvezményes elbánás vonatkozásában:   
(i) Közúti és vasúti s zállítás  
Megkülönböztetett elbánásban részesít valamely országot a nemzetközi közúti 
árufuvarozással (beleértve a kombinált szállítást – közúti vagy vasúti) és személyszállítással 
kapcsolatos, az Egyesült Királyság és egy harmadik ország közötti meglévő v agy jövőbeli 
kétoldalú megállapodások értelmében (CPC 7111, 7112, 7121, 7122, 7123). Ez az elbánás:  
— az egyes szerződő Feleknél bejegyzett járművekre nézve fenntarthajta vagy 
korlátozhatja az érintett szállítási szolgáltatások nyújtását a szerződő Felek között 
vagy a szerződő Felek területén; vagy  
— az ilyen járművek részére adómentességet állapíthat meg.  
(ii) Légi szállítás – A légi szállítást kiegészítő szolgáltatások  
Megkülönböztetett elbánásban részesít egy harmadik országot a földi kiszolgálással 
kapcsolatos meglévő vagy jövőbeli kétoldalú megállapodások alapján.  
  
 
794 
 13. fenntartás – Halászat és vízügy  
Ágazat:  Halászat, akvakultúra és halászattal kapcsolatos szolgáltatások; víz 
összegyűjtése, tisztítása és elosztása  
Iparági besorolás:  ISIC Rev. 3.1 0501, 0502, CPC 882, ISIC Rev. 3.1 41  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Legnagyobb kedvezményes elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határoko n átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:  
Az Egyesült Királyság fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést a 
következők tekintetében:  
(a) Halászat, akvakultúra és halászattal kapcsolatos szolgáltatások (ISIC Rev. 3.1 0501, 0502, 
CPC 882)  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Felső vezetés és igazgatótanács, 
Teljesítőképességi követelmények, Legnagyobb kedvezményes el bánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Nemzeti elbánás, Helyi jelenlét, Legnagyobb kedvezményes 
elbánás vonatkozásában:  
1. Különösen az Egyesült Királyság halászati politikája, valamint harmadik országgal kötött 
halászati megál lapodások keretein belül, az Egyesült Királyság szuverenitásán vagy joghatóságán 
belüli tengeri vizekben található biológiai erőforrásokhoz és halászterületekhez való hozzáférés és 
azok felhasználása, vagy az egyesült királysági halászati jogosítvány által  biztosított halászati jogok, 
beleértve az alábbiakat:  
(a) a valamely tagállam vagy valamely harmadik ország lobogója alatt közlekedő hajókkal 
végzett fogások kirakodásának szabályozása a számukra kiosztott kvóták tekintetében, vagy – 
kizárólag az Egyesült  Királyság lobogó alatt közlekedő hajók esetében – annak előírása, hogy a 
teljes fogás egy részét egyesült királysági kikötőkben rakodják ki;  
(b) a vállalkozások minimális méretének meghatározása a kisüzemi és a part menti halászhajók 
megőrzése érdekében;  
(c) a halászattal kapcsolatos hatályos vagy jövőbeli nemzetközi megállapodások szerint 
biztosított megkülönböztetett elbánás szerint; valamint  
 
795 
 (d) annak előírása, hogy az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő hajók legénysége 
egyesült királysági álla mpolgárokból álljon.  
2. Egy halászhajó csak akkor jogosult az Egyesült Királyság lobogója alatt hajózni, ha:  
(a) az adott hajó  
(i) az Egyesült Királyságban bejegyzett társaságok vagy  
(ii) egyesült királysági állampolgárok 100  %-os tulajdonát képezi;  
(b) annak napi szintű működését az Egyesült Királyságon belülről irányítják és ellenőrzik; 
valamint  
(c) a hajó bérlője, vezetője vagy üzemeltetője az Egyesült Királyságban bejegyzett társaság 
vagy az Egyesült Királyság állampolgára.  
3. Olyan kereskedelmi halászati engedély, amely a z Egyesült Királyság parti tengerén biztosít 
halászati jogot, csak az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő halászhajó részére bocsátható ki.  
4. Tengeri vagy belvízi akvakultúrás létesítmények létrehozása.  
5.  Az 1. pont a), b), c) alpontja (a legnagyobb kedvezményes elbánás kivételével) és d) alpontja; 
a 2. pont a) i. alpontja, b) és c) alpontja, valamint 3. pontja kizárólag azokra az intézkedésekre 
alkalmazandó, amelyek a hajókra vagy a vállalkozásokra azok tényleges tulajdonosainak 
állampolgá rságától függetlenül alkalmazandók.  
(b) Víz összegyűjtése, tisztítása és elosztása  
A Beruházások liberalizálása – Piacra jutás, Nemzeti elbánás és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem – Piacra jutás, Helyi jelenlét, Nemzeti elbánás vonatkozásában:   
Egye s olyan tevékenységek tekintetében, beleértve a víz összegyűjtésével, tisztításával, valamint a 
háztartások, az ipari, kereskedelmi és egyéb felhasználók vonatkozásában való elosztásával 
kapcsolatos szolgáltatásokat, beleértve az ivóvíz -szolgáltatást és a vízgazdálkodást.  
  
 
796 
 14. fenntartás – Energiával kapcsolatos tevékenységek  
Ágazat:  Energiatermelés és kapcsolódó szolgáltatások  
Iparági besorolás:  ISIC Rev. 3.1401, 402, CPC 7131,CPC 887 (kivéve a tanácsadási és 
konzultációs szolgáltatásokat)  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:  
Az Egyesült Királyság fenntartja a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármely intézkedést, 
amennyiben az gyesült Királyság megengedi a gázszállító rendszer vagy a villamos energiával 
kapcsolatos átviteli rendszer, illetve a csővezetékes kőolaj - és föl dgázszállító rendszer külföldi 
tulajdonlását, az olyan harmadik országbeli természetes személyek vagy vállalatok által irányított 
uniós vállalatok tekintetében, amelyekhez az Egyesült Királyság kőolaj -, földgáz - vagy 
villamosenergia -importjának több mint 5  százaléka köthető, az Egyesült Királyság energiaellátása 
biztonságának garantálása érdekében. Ez a fenntartás nem alkalmazandó az energiaelosztással 
kapcsolatos tanácsadási és konzultációs szolgáltatások esetében.  
  
 
797 
 15. fenntartás – Máshová nem sorolt eg yéb szolgáltatások  
Ágazat:  Máshová nem sorolt egyéb szolgáltatások  
A fenntartás típusa:  Piacra jutás  
Nemzeti elbánás  
Felső vezetés és igazgatótanács  
Teljesítőképességi követelmények  
Helyi jelenlét  
 
Fejezet:  Beruházások liberalizálása és Határokon átnyúló 
szolgáltatáskereskedelem  
 
Leírás:  
Az Egyesült Királyság fenntartja azt a jogot, hogy elfogadjon vagy fenntartson bármilyen intézkedést 
az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1991. évi ideiglenes központi termékosztályozásában (CPC) 
szereplő szolgálta tásoktól eltérő, új szolgáltatások nyújtása tekintetében.  
  
 
798 
 SERVIN -3. MELLÉKLET:  LETELEPEDÉSI CÉLLAL ÉRKEZŐ ÜZLETI LÁTOGATÓK, VÁLLALATON BELÜL 
ÁTHELYEZETT SZEMÉLYEK ÉS RÖVID IDŐSZAKRA ÉRKEZŐ ÜZLETI LÁTOGATÓK  
1.  Az e mellékletben megjelölt intézkedés fenntartható, folytatható, azonnal megújítható vagy 
módosítható, ha a módosítás nem csökkenti az intézkedésnek a SERVIN.4.2. [Vállalaton belül 
áthelyezett személyek és letelepedési céllal érkező ü zleti látogatók] és a SERVIN.4.3. [Rövid időszakra 
érkező üzleti látogatók] cikknek való megfelelőségét ahhoz képest, amilyen az közvetlenül a 
módosítást megelőzően volt.  
2.  A SERVIN.4.2. [Vállalaton belül áthelyezett személyek és letelepedési céllal érk ező üzleti 
látogatók] és a SERVIN.4.3. [Rövid időszakra érkező üzleti látogatók] cikk nem alkalmazandó az e 
mellékletben felsorolt bármely meglévő meg nem felelő intézkedésre, a meg nem felelés 
mértékében.  
3.  A 6., a 7. és a 8. pontban található jegyzékek a FINPROV.1. [Területi hatály] és az OTH.9.2. 
[Földrajzi hatály] cikk szerint csak az Egyesült Királyság és az Európai Unió területére vonatkoznak, és 
csak az Európai Unió és tagállamai és az Egyesült Királysá g közötti kereskedelmi kapcsolatok 
vonatkozásában érvényesek. Nincsenek hatással a tagállamoknak az Unió jogából eredő jogaira és 
kötelezettségeire.  
4. Az egyértelműség érdekében: az Európai Unióra vonatkozóan a nemzeti elbánás nyújtásának 
kötelezettsége nem foglalja magában azt a kötelezettséget, hogy az Európai Unió működéséről szóló 
szerződés értelmében vagy az annak alapján elfogadott bármely intézkedés szerint az alábbiak 
részére nyújtott elbánást – beleértve azoknak a tagállamokban történő végrehajtá sát is – ki kell 
terjeszteni az Egyesült Királyság természetes vagy jogi személyeire:  
(i)  másik tagállam természetes személyei vagy másik tagállamban lakóhellyel rendelkező 
személyek; vagy  
(ii)  az Európai Unió egy másik tagállamának joga szerint létesíte tt jogi személyek, 
amelyeknek székhelye, központi igazgatása vagy a központi ügyintézésének helye az 
Európai Unióban található.  
5.  Az alábbi pontokban a következő rövidítések használatosak:  
AT Ausztria  
BE Belgium  
BG Bulgária  
CY Ciprus  
CZ Cseh Köztársaság  
DE Németország  
DK Dánia  
EE Észtország  
EL Görögország  
 
799 
 ES Spanyolország  
EU Európai Unió, ideértve minden tagállamát  
FI Finnország  
FR Franciaország  
HR Horvátország  
HU Magyarország  
IE Írország  
IT Olaszország  
LT Litvánia  
LU Luxemburg  
LV Lettország  
MT Málta  
NL Hollandia  
PL Lengyelország  
PT Portugália  
RO Románia  
SE Svédország  
SI Szlovénia  
SK Szlovák Köztársaság  
 
6.  Az Európai Uniónak a megállapodásnak nem megfelelő intézkedései:  
Letelepedési céllal érkező üzleti látogatók  
Valamennyi ágazat  AT, CZ: A letelepedési céllal érkező üzleti látogatónak nem nonprofit 
szervezetnek minősülő vállalkozásnak kell dolgoznia, egyébként: 
Kötelezettség nélkül.  
SK: A letelepedési céllal érkező üzleti látogatónak nem nonprofit 
szervezetnek minősülő vállalkozásnak kell do lgoznia, egyébként: 
Kötelezettség nélkül. Munkavállalási engedély szükséges, beleértve a 
gazdasági szükségesség vizsgálatát.  
CY: A tartózkodás megengedhető időtartama: legfeljebb 90 nap bármely 12 
 
800 
 hónapos időszakban. A letelepedési céllal érkező üzleti lát ogatónak nem 
nonprofit szervezetnek minősülő vállalkozásnak kell dolgoznia, egyébként: 
Kötelezettség nélkül.  
 
Vállalaton belüli áthelyezett személyek  
Valamennyi ágazat  EU: 2022. december 31 -ig minden olyan díj vagy adó (a vízumok, a 
munkavállalási engedél yek és a tartózkodási engedélyek iránti kérelmekkel 
vagy azok megújításával kapcsolatos díjak kivételével), amelyet egy Fél 
azért számít fel, hogy engedélyezze egy Fél területén egy meghatározott 
tevékenység folytatását vagy olyan személy foglalkoztatását,  aki ezt a 
tevékenységet folytatja, kivéve abban az esetben, ha ez a követelmény 
összhangban van a SERVIN 4.1. cikk [Hatály és fogalommeghatározások] (3) 
bekezdésével, vagy pedig valamelyik Fél területére való belépés vagy az 
ottani tartózkodás, munkaválla lás vagy lakhatás engedélyezése iránti 
kérelemmel kapcsolatban a nemzeti jog alapján felszámított egészségügyi 
díj. 
AT, CZ, SK:  A vállalaton belül áthelyezett személyeket nem nonprofit 
szervezetnek minősülő vállalkozásnak kell alkalmaznia, egyébként: 
Kötel ezettség nélkül.  
FI: A vezetőket nem nonprofit szervezetnek minősülő vállalkozásnak kell 
alkalmaznia.  
HU: Nem minősülnek vállalaton belül áthelyezett személynek azok a 
természetes személyek, akik az adott vállalkozásban partnerek voltak.  
 
Rövid időszakra érkező üzleti látogatók  
A 8. pontban 
említett valamennyi 
tevékenység:  CY, DK, HR:  A gazdasági szükségesség vizsgálatára kiterjedő munkavállalási 
engedélyre van szükség, ha a rövid időszakra érkező üzleti látogató 
szolgáltatást nyújt.  
LV: Szerződés alapján teljesítendő műveletek/tevékenységek esetén 
munkavállalási engedély szükséges.  
MT: Munkavállalási engedély szükséges. A gazdasági szükségességet nem 
vizsgálják.  
SI: Egységes tartózkodási és munkavállalási engedély szükséges az 
alkalmanké nt 14 napot meghaladó szolgáltatásnyújtásra és bizonyos 
tevékenységekre (kutatás és tervezés; képzési szemináriumok; beszerzés; 
kereskedelmi ügyletek; fordítás és tolmácsolás). A gazdasági szükségesség 
vizsgálata nem szükséges.  
SK: Szlovákia területén belü l történő szolgáltatásnyújtás esetén a 
gazdasági szükségesség vizsgálatára is kiterjedő munkavállalási engedélyre 
van szükség, ha a tartózkodás időtartam egy hónapon belül meghaladja a 
hét napot vagy egy naptári éven belül a 30 napot.  
Kutatás és tervezés:  AT: A tudományos és statisztikus kutatók kutatási tevékenységének 
kivételével a gazdasági szükségesség vizsgálatára is kiterjedő 
 
801 
 munkavállalási engedélyre van szükség.  
Marketingkutatás  AT: Munkavállalási engedély szükséges, beleértve a gazdasági 
szüksége sség vizsgálatát. Az egy hónapon belül hét napot vagy egy naptári 
éven belül 30 napot meg nem haladó kutatási és elemzési tevékenységek 
esetén a gazdasági szükségesség vizsgálatától eltekintenek. Egyetemi 
végezettség szükséges.  
CY: Munkavállalási engedély szükséges, beleértve a gazdasági 
szükségesség vizsgálatát.  
Kereskedelmi 
vásárok és 
kiállítások:  AT, CY: A gazdasági szükségesség vizsgálatára kiterjedő munkavállalási 
engedélyre van szükség az egy hónapon belül hét napot vagy egy naptári 
éven belül 30 nap ot meghaladó időtartamú tevékenységek esetén.  
Értékesítés utáni 
vagy bérbeadás 
utáni szolgáltatások  AT: Munkavállalási engedély szükséges, beleértve a gazdasági 
szükségesség vizsgálatát. A gazdasági szükségesség vizsgálatától 
eltekintenek a speciális isme retekkel rendelkező azon természetes 
személyek esetében, akik szolgáltatások nyújtására képeznek ki 
munkavállalókat.  
CY, CZ: Munkavállalási engedélyre van szükség az egy hónapon belül hét 
napot vagy egy naptári éven belül 30 napot meghaladó időtartamú 
tevé kenységek esetén.  
ES: Az üzembe helyezést, javítást és karbantartást végző személyeket az 
árut vagy szolgáltatást nyújtó jogi személynek vagy olyan vállalkozásnak 
kell alkalmazni az említett feladatok elvégzésére, amely a beutazási 
kérelem benyújtásának id őpontját közvetlenül megelőzően legalább 
három hónapig tagja volt ugyanannak a csoportnak, mint az árut vagy 
szolgáltatást nyújtó jogi személy, és az ilyen feladatokat elvégző 
személyeknek adott esetben legalább 3 év, nagykorúként szerzett releváns 
szakmai  tapasztalattal kell rendelkezniük.  
FI: A tevékenységtől függően tartózkodási engedélyre lehet szükség.  
SE: Munkavállalási engedély szükséges, kivéve i. azon természetes 
személyek esetében, akik üzleti tevékenység keretében képzésben, 
tesztelésben, illetv e szállítmányok előkészítésében vagy teljesítésében 
vagy hasonló tevékenységekben vesznek részt, vagy ii. sürgős gépészeti 
beüzemeléssel vagy javítással összefüggésben eljáró szerelők vagy műszaki 
szakemberek, legfeljebb két hónapos időtartamig, sürgősségi  helyzettel 
összefüggésben. A gazdasági szükségesség vizsgálata nem szükséges.  
Kereskedelmi 
ügyletek:  AT, CY: A gazdasági szükségesség vizsgálatára kiterjedő munkavállalási 
engedélyre van szükség az egy hónapon belül hét napot vagy egy naptári 
éven belül 30 napot meghaladó időtartamú tevékenységek esetén.  
FI: A természetes személynek a másik Fél jogi személyének 
alkalmazottjaként kell szolgáltatásokat nyújtania.  
Idegenforgalmi 
személyzet  CY, ES, PL: Kötelezettség nélkül.  
FI: A természetes személynek a másik Fél jogi személyének 
alkalmazottjaként kell szolgáltatásokat nyújtania.  
SE: Munkavállalási engedély szükséges, a turistabuszok vezetőinek és 
személyzetének kivételével. A gazdasági szükségesség vizsgálata nem 
szükséges.  
 
802 
 Fordítás és 
tolmácsolás  AT: Munkavállalási engedély szükséges, beleértve a gazdasági 
szükségesség vizsgálatát.  
CY, PL: Kötelezettség nélkül.  
 
7.  Az Egyesült Királyságnak a megállapodásnak nem megfelelő intézkedései:  
Letelepedési céllal érkező üzleti látogatók  
Valamennyi ágazat  A letelepedési céllal érkező üzleti látogatónak nem nonprofit szervezetnek 
minősülő vállalkozásnak kell dolgoznia, egyébként: Kötelezettség nélkül.  
 
Vállalaton belüli áthelyezett személyek  
Valamennyi ágazat  A vállalaton belül áthelyezett személyeket nem nonprofit szervezetnek 
minősülő vállalkozásnak kell alkalmaznia, egyébként: Kötelezettség nélkül.  
2022. december 31 -ig minden olyan díj vagy adó (a vízumok, a 
munkavállalási engedélyek és a tartózkodási engedélyek iránti 
kérelmekkel vagy azok megújításával  kapcsolatos díjak kivételével), 
amelyet egy Fél azért számít fel, hogy engedélyezze egy Fél területén egy 
meghatározott tevékenység folytatását vagy olyan személy 
foglalkoztatását, aki ezt a tevékenységet folytatja, kivéve abban az 
esetben, ha ez a követe lmény összhangban van a SERVIN 4.1. cikk [Hatály 
és fogalommeghatározások] (3) bekezdésével, vagy pedig valamelyik Fél 
területére való belépés vagy az ottani tartózkodás, munkavállalás vagy 
lakhatás engedélyezése iránti kérelemmel kapcsolatban a nemzeti jo g 
alapján felszámított egészségügyi díj.  
 
Rövid időszakra érkező üzleti látogatók  
A 8. pontban 
említett valamennyi 
tevékenység:  Korlátozás nélkül  
 
8.  A rövid időszakra érkező üzleti látogatók tevékenysége kizárólag a következőkre terjedhet ki:  
a) találkozók és megbeszélések: találkozókon vagy konferenciákon részt vevő, illetve üzleti 
partnerekkel megbeszéléseket folytató természetes személyek;  
b) kutatás és tervezés: technikai, tudományos és statisztikai kutatók, akik független kutatást 
végeznek va gy azon Fél valamely jogi személye részére végeznek kutatást, amelynek az adott 
rövid időszakra érkező üzleti látogató a természetes személye;  
c) piackutatás: piackutatók vagy elemzők, akik azon Fél valamely jogi személye részére 
végeznek kutatást vagy ele mzést, amelynek az adott rövid időszakra érkező üzleti látogató a 
természetes személye;  
 
803 
 d) képzési szemináriumok: egy vállalkozás azon személyzete, akik abból a célból érkeznek a 
rövid időszakra érkező üzleti látogató által meglátogatott területre, hogy a rövid időszakra 
érkező üzleti látogató által meglátogatott területen működő vállalatok vagy szervezetek által 
alkalmazott technológiákat vagy gyakorlatot érintő képzésben részesüljenek, ha a kapott 
képzés kizárólag a megfigyelésre, a megismerésre és tanter mi oktatásra szorítkozik;  
e) kereskedelmi vásárok és kiállítások: a társaság, illetve termékei és szolgáltatásai 
promóciója érdekében a vásárra látogató személyzet;  
f) értékesítés: szolgáltatóknak vagy áruk beszállítójának képviselői, akik megrendeléseket 
vesznek fel vagy a szolgáltatások, illetve áruk értékesítéséről tárgyalnak, vagy az adott 
beszállító nevében a szolgáltatásainak, illetve áruinak értékesítésére vonatkozó 
megállapodásokat kötnek, de maguk nem adnak át árukat és nem nyújtanak 
szolgáltatások at. A rövid időszakra érkező üzleti látogatók nem foglalkozhatnak a 
nagyközönség részére történő közvetlen értékesítéssel;  
g) beszerzés: egy vállalkozás részére árukat vagy szolgáltatásokat beszerző személyzet, vagy 
olyan vezetői és felügyeleti feladatokat  ellátó személyzet, amely azon Fél területén vesz 
részt kereskedelmi ügyletben, amelynek az adott rövid időszakra érkező üzleti látogató a 
természetes személye;  
h) értékesítés utáni vagy bérbeadás utáni szolgáltatások: az eladó szerződéses 
kötelezettségéne k teljesítéséhez elengedhetetlen szakismerettel rendelkező, üzembe 
helyezést, javítást és karbantartást, illetve felügyeletet végző személyzet, akik 
szolgáltatásokat nyújtanak vagy az alkalmazottakat szolgáltatások nyújtására tanítják be az 
azon Fél valame ly jogi személyétől beszerzett vagy bérelt kereskedelmi vagy ipari 
berendezések vagy gépek – többek között számítógépes szoftverek – értékesítésével vagy 
bérletével együtt járó szavatosság vagy egyéb szolgáltatási szerződés alapján, amelynek az 
adott rövid  időszakra érkező üzleti látogató a természetes személye, e szavatosság vagy 
szolgáltatási szerződés időtartama alatt;  
i) kereskedelmi ügyletek: azon Fél valamely jogi személye részére végzett kereskedelmi 
ügylettel kapcsolatban vezetői és felügyeleti tevé kenységet végző, valamint pénzügyi 
szolgáltatásokat nyújtó személyzet (beleértve a biztosítókat, a bankárokat és a beruházási 
brókereket is), amelynek az adott rövid időszakra érkező üzleti látogató a természetes 
személye;  
j) idegenforgalmi személyzet: ide genforgalmi kongresszusra érkező vagy azon részt vevő, 
vagy azon Fél területéről induló utazást vezető utazásközvetítők, idegenvezetők és 
utazásszervezők, amelynek az adott rövid időszakra érkező üzleti látogató a természetes 
személye; és  
k) fordítás és to lmácsolás: fordítók és tolmácsok, akik szolgáltatásaikat azon Fél valamely jogi 
személyének alkalmazottjaként nyújtják, amelynek az adott rövid időszakra érkező üzleti 
látogató a természetes személye.   
 
804 
 SERVIN -4. MELLÉKLET: SZERZŐDÉSES SZOLGÁLTATÓK ÉS FÜGGE TLEN SZAKEMBEREK  
1.  Mindkét Fél megengedi, hogy a másik Fél szerződéses szolgáltatói vagy független 
szakemberei természetes személyek jelenléte útján – a SERVIN.4.4. cikkel [Szerződéses szolgáltatók 
és független szakemberek] összhangban – szolgáltatásokat  nyújtsanak a területén az e mellékletben 
felsorolt ágazatok részére, és a vonatkozó korlátozásokra figyelemmel.  
2.  Az alábbi lista a következő elemekből áll:  
(a) az első oszlop azt az ágazatot vagy alágazatot jelöli, amelyre vonatkozóan a szerződéses 
szolgáltatók és a független szakemberek kategóriája liberalizált; a második oszlop pedig  
(b) az alkalmazandó korlátozásokat ismerteti.  
3.  Az e mellékletben felsorolt fenntartásokon túl mindkét Fél elfogadhat vagy fenntarthat 
olyan, a képesítési követelményekh ez, a képesítési eljárásokhoz, a műszaki előírásokhoz, az 
engedélyezési követelményekhez vagy az engedélyezési eljárásokhoz kapcsolódó intézkedéseket, 
amelyek a SERVIN.4.4. cikk [Szerződéses szolgáltatók és független szakemberek] értelmében nem 
minősülnek korlátozásnak. Ezeket az intézkedéseket – amelyek magukban foglalják az engedély 
megszerzésével kapcsolatos követelményeket, a képesítés elismertetését a szabályozott 
ágazatokban, vagy egyedi vizsgák, például nyelvvizsga letételét, még ha ezeket nem is sor olja fel e 
melléklet – minden esetben alkalmazni kell a Felek szerződéses szolgáltatóira vagy független 
szakembereire.  
4.  A Felek nem vállalnak semmilyen kötelezettséget a nem felsorolt gazdasági tevékenységet 
végző szerződéses szolgáltatók és független s zakemberek tekintetében.  
5.  Az egyes ágazatok vagy alágazatok azonosításakor: A CPC az Egyesült Nemzetek Statisztikai 
Hivatala által meghatározott központi termékosztályozást jelenti (Statistical Papers, M. sorozat, 77. 
sz., CPC prov, 1991.).  
6.  Azokban  az ágazatokban, ahol vizsgálják a gazdasági szükségességet, a fő kritérium:  
(a) az Egyesült Királyság esetében az Egyesült Királyságban fennálló piaci helyzet értékelése; 
és 
(b) az Unió esetében az Európai Unió azon tagállamában vagy régiójában fennálló p iaci 
helyzet értékelése, ahol a szolgáltatást nyújtani kívánják, és a vizsgálat kiterjed többek között 
az értékelés időpontjában a szolgáltatást már nyújtó szolgáltatók számára és az azokra 
gyakorolt hatás értékelésére.  
7.  A 10 –13. pontban található jegyz ékek a FINPROV.1. [Területi hatály] és az OTH.9.2. [Földrajzi 
hatály] cikk szerint csak az Egyesült Királyság és az Európai Unió területére vonatkoznak, és csak az 
Európai Unió és tagállamai és az Egyesült Királyság közötti kereskedelmi kapcsolatok vonatko zásában 
érvényesek. Nincsenek hatással a tagállamoknak az Unió jogából eredő jogaira és kötelezettségeire.  
8.  Az egyértelműség érdekében: az Európai Unióra vonatkozóan a nemzeti elbánás nyújtásának 
kötelezettsége nem foglalja magában azt a kötelezettséget, hogy az Európai Unió működéséről szóló 
szerződés értelmében vagy az annak alapján elfogadott bármely intézkedés szerint az alábbiak 
részére nyújtott elbánást – beleértve azoknak a tagállamokban történő végrehajtását is – ki kell 
terjeszten i az Egyesült Királyság természetes vagy jogi személyeire:  
 
805 
 (i) másik tagállam természetes személyei vagy másik tagállamban lakóhellyel rendelkező 
személyek; vagy  
(ii) az Európai Unió valamely más tagállamának joga szerint létesített jogi személy, amelynek 
bejegyzett székhelye, központi ügyvezetésének helye vagy elsődleges üzleti 
tevékenységének helye az Európai Unióban található.  
9. Az alábbi listákban a következő rövidítések használatosak:  
AT Ausztria  
BE Belgium  
BG Bulgária  
CY Ciprus  
CZ Cseh Köztársaság  
DE Németország  
DK Dánia  
EE Észtország  
EL Görögország  
ES Spanyolország  
EU Európai Unió, ideértve minden tagállamát  
FI Finnország  
FR Franciaország  
HR Horvátország  
HU Magyarország  
IE Írország  
IT Olaszország  
LT Litvánia  
LU Luxemburg  
LV Lettország  
MT Málta  
NL Hollandia  
 
806 
 PL Lengyelország  
PT Portugália  
RO Románia  
SE Svédország  
SI Szlovénia  
SK Szlovák Köztársaság  
 
CSS Szerződéses szolgáltatók  
IP Független szakemberek  
 
Szerződéses szolgáltatók  
10.  A 12. és a 13. pontban foglalt fenntartáslistára is figyelemmel a Felek a SERVIN.4.4. cikkel 
[Szerződéses szolgáltatók és független szakemberek] összhangban kötelezettségeket vállalnak a 
szerződéses szolgáltatók 4. módozat szerinti kategóriájára vonatkozóan a következő ágazatokban 
vagy alágazatokban:  
(a) a nemzetközi köz jogra és a hazai jogra vonatkozó jogi tanácsadás;  
(b) számviteli és könyvelési szolgáltatások;  
(c) adótanácsadói szolgáltatások;  
(d) építészeti, településtervezési és tájépítészeti szolgáltatások;  
(e) mérnöki és integrált mérnöki szolgáltatások;  
(f) orvosi és fogorvosi szolgáltatások;  
(g) állategészségügyi szolgáltatások;  
(h) szülész szolgáltatás;  
(i) ápolói, fizioterápiás és paramedicinális ellátás;  
(j) számítógépes és kapcsolódó szolgáltatások;  
(k) kutatási -fejlesztési szolgáltatások;  
(l) hirdetési szolgáltatások;  
(m) piackutatás és közvélemény -kutatás;  
(n) üzletviteli tanácsadás;  
 
807 
 (o) üzletviteli tanácsadáshoz kapcsolódó szolgáltatások;  
(p) műszaki vizsgálat, elemzés;  
(q) kapcsolódó tudományos és műszaki szaktanácsadás;  
(r) bányászat;  
(s) hajók karba ntartása és javítása;  
(t) vasúti járművek karbantartása és javítása;  
(u) gépjárművek, motorkerékpárok, motoros szánok és közúti szállítójárművek 
karbantartása és javítása;  
(v) légi járművek és alkatrészeik karbantartása és javítása;  
(w) fémtermékek, (nem i rodai) gépek, (nem közlekedési és nem irodai) felszerelés és 
fogyasztási cikkek karbantartása és javítása;  
(x) fordítás és tolmácsolás;  
(y) távközlési szolgáltatások;  
(z) postai és futárpostai szolgáltatások;  
(aa) építőipari és kapcsolódó mérnöki szolgálta tások;  
(bb) építési terület felmérése;  
(cc) felsőfokú oktatási szolgáltatások;  
(dd) mezőgazdasággal, vadászattal és erdészettel kapcsolatos szolgáltatások;  
(ee) környezetvédelemmel kapcsolatos szolgáltatások;  
(ff) biztosítási és biztosítással összefüggő tanácsadási és konzultációs szolgáltatások;  
(gg) más pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos tanácsadási és konzultációs 
szolgáltatások;  
(hh) közlekedéssel kapcsolatos tanácsadási és konzultációs szolgáltatások;  
(ii) utazásközvetítés, utazásszervezés;  
(jj) idegenvezetői szolgáltatások;  
(kk) gyártással kapcsolatos tanácsadási és konzultációs szolgáltatások.  
  
 
808 
 Független szakemberek  
11.  A 12. és a 13. pontban foglalt fenntartáslistára is figyelemmel a Felek a SERVIN.4.4. cikkel 
[Szerződéses szolgáltatók és füg getlen szakemberek] összhangban kötelezettségeket vállalnak a 
független szakemberek 4. módozat szerinti kategóriájára vonatkozóan a következő ágazatokban vagy 
alágazatokban:  
(a) a nemzetközi közjogra és a hazai jogra vonatkozó jogi tanácsadás;  
(b) építésze ti, településtervezési és tájépítészeti szolgáltatások;  
(c) mérnöki és integrált mérnöki szolgáltatások;  
(d) számítógépes és kapcsolódó szolgáltatások;  
(e) kutatási -fejlesztési szolgáltatások;  
(f) piackutatás és közvélemény -kutatás;  
(g) üzletviteli tanácsa dás; 
(h) üzletviteli tanácsadáshoz kapcsolódó szolgáltatások;  
(i) bányászat;  
(j) fordítás és tolmácsolás;  
(k) távközlési szolgáltatások;  
(l) postai és futárpostai szolgáltatások;  
(m) felsőfokú oktatási szolgáltatások;  
(n) biztosítási és biztosítással össze függő tanácsadási és konzultációs szolgáltatások;  
(o) más pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos tanácsadási és konzultációs 
szolgáltatások;  
(p) közlekedéssel kapcsolatos tanácsadási és konzultációs szolgáltatások;  
(q) gyártással kapcsolatos tanácsadási és  konzultációs szolgáltatások.  
12.  Az Európai Unió fenntartásai:  
 
809 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Valamennyi ágazat  CSS és IP:  
AT: A leghosszabb tartózkodási idő a következők közül a rövidebb: 
legfeljebb 6 hónapos időtartam bármely 12 hónapos időszak alatt vagy a 
szerződés időtartama.  
CZ: A leghosszabb tartózkodási idő a következők közül a rövidebb: 
legfeljebb 12 egymást követő hónap vagy a szerződés időtartama.  
A nemzetközi közjogra és a 
hazai jogra vonatkozó jogi 
tanácsadás  
(a CPC 861 része)  CSS:  
AT, BE, CY, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SE : Korlátozás 
nélkül.  
BG, CZ, DK, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SI, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
 
IP: 
AT, CY, DE, EE, FR, HR, IE, LU, LV, NL, PL, PT, SE : Korlátozás nélkül.  
BE, BG, CZ, DK, EL, ES, FI, HU, IT, LT, MT, RO, SI, SK : Gazdasági 
szükségesség vizsgálata.  
Számviteli és könyvelési 
szolgáltatások  
(CPC 86212 – a 
„könyvvizsgálat (audit)” 
kivételével –, CPC 86213, CPC 
86219 és CPC 86220)  CSS: 
AT, BE, DE, EE, ES, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
BG, CZ, CY, DK, EL, FI, FR, HU, LT, LV, MT, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül.  
Adótanácsadói szolgáltatások  
(CPC 863)122 CSS: 
AT, BE, DE, EE, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
BG, CZ, CY, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
PT: Kötelezettség nélkül.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül.  
                                                            
122 Nem terjed ki az adóügyekkel kapcsolatos jogi tanácsadási és jogi képviseleti szolgáltatásokra, 
amelyek a nemzetközi közjogra és hazai jogra vonatkozó jogi tanácsadás alatt találhatók.  
 
810 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Építészeti szolgáltatások  
valamint  
Településtervezési és 
tájépítészeti szolgáltatások  
(CPC 8671 és CPC 8674)  CSS: 
BE, CY, EE, ES, EL, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás 
nélkül.  
FI: Korlátozás nélkül, kivéve: a természetes személynek igazolnia kell, hogy 
megfelelő szaktudással rendelkezik az adott szolgáltatás nyújtásához . 
BG, CZ, DE, HU, LT, LV, RO, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
DK: Gazdasági szükségesség vizsgálata, a szerződéses szolgáltatók három 
hónapot meg nem haladó tartózkodása kivételével.  
AT: Csak tervezési szolgáltatások, amely esetben: Gazdasági szüksé gesség 
vizsgálata.  
 
IP: 
CY, DE, EE, EL, FR, HR, IE, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
FI: Korlátozás nélkül, kivéve: a természetes személynek igazolnia kell, hogy 
megfelelő szaktudással rendelkezik az adott szolgáltatás nyújtásához.  
BE, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
AT: Csak tervezési szolgáltatások, amely esetben: Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
Mérnöki szolgáltatások  
valamint  
Integrált mérnöki 
szolgáltatások  
(CPC 8672 és CPC 8673)  CSS: 
BE, CY , EE, ES, EL, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás 
nélkül.  
FI: Korlátozás nélkül, kivéve: a természetes személynek igazolnia kell, hogy 
megfelelő szaktudással rendelkezik az adott szolgáltatás nyújtásához.  
BG, CZ, DE, HU, LT, LV, RO, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
DK: Gazdasági szükségesség vizsgálata, a szerződéses szolgáltatók három 
hónapot meg nem haladó tartózkodása kivételével.  
AT: Csak tervezési szolgáltatások, amely esetben: Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
 
IP: 
CY, DE, EE, EL, FR, HR, IE, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
FI: Korlátozás nélkül, kivéve: a természetes személynek igazolnia kell, hogy 
megfelelő szaktudással rendelkezik az adott szolgáltatás nyújtásához.  
BE, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
AT: Csak tervezési szolgáltatások, amely esetben: Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
 
811 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Orvosi (pszichológiai is) és 
fogorvosi szolgáltatások  
(CPC 9312 és a CPC 85201 egy 
része)  CSS: 
SE: Korlátozás nélkül.  
CY, CZ, DE, DK, EE, ES, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI : Gazdasági 
szükségesség vizsgálata.  
FR: Gazdasági szükségesség vizsgálata, pszichológusok kivételével, amely 
esetben: Kötelezettség nélkül.  
AT: Kötelezettség nélkül, a pszichológusok és a fogorvosi ellátás 
kivételével, amelyek esetében: Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
BE, BG, EL, FI, HR, HU, LT, LV, SK : Kötelezettség nélkül.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül.  
Állategészségügyi 
szolgáltatások  
(CPC 932)  CSS: 
SE: Korlátozás nélkül.  
CY, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FI, FR, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI : 
Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
AT, BE, BG, HR, HU, LV, SK : Kötelezettség nélkül.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül.  
Szülész szolgáltatás  
(a CPC 93191 része)  CSS: 
IE, SE: Korlátozás nélkül.  
AT, CY, CZ, DE, DK, EE , EL, ES, FR, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI : 
Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
BE, BG, FI, HR, HU, SK : Kötelezettség nélkül.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül.  
Ápolói, fizioterápiás és 
paramedicinális ellátás  
(a CPC 93191 része)  CSS: 
IE, SE: Korlátozás nélkül.  
AT, CY, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FR, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI : 
Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
BE, BG, FI, HR, HU, SK : Kötelezettség nélkül.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül.  
 
812 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Számítógépes és kapcsolódó 
szolgáltatások  
(CPC 8 4) CSS: 
BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás 
nélkül.  
FI: Korlátozás nélkül, kivéve: a természetes személynek igazolnia kell, hogy 
megfelelő szaktudással rendelkezik az adott szolgáltatás nyújtásához.  
AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
DK: Gazdasági szükségesség vizsgálata, a szerződéses szolgáltatók három 
hónapot meg nem haladó tartózkodása kivételével.  
 
IP: 
DE, EE, EL, FR, IE, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
FI: Korlátozás nélkül, kivéve: a természetes személynek igazolnia kell, hogy 
megfelelő szaktudással rendelkezik az adott szolgáltatás nyújtásához.  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
HR: Kötelezettség nélkül.  
Kutatási -fejlesztési 
szolgáltatások  
(CPC 851, CPC 852, kivéve a 
pszichológiai szolgáltatások123, 
és CPC 853)  CSS: 
EU, kivéve NL, SE : Egy jóváhagyott kutatószervezettel fogadási 
megállapodást kell kötni124. 
Az EU, kivéve CZ, DK, SK : Korlátozás nélkül  
CZ, DK, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
 
IP: 
EU, kivéve NL, SE : Egy jóváhagyott kutatószervezettel fogadási 
megállapodást kell kötni125. 
EU, kivéve BE, CZ, DK, IT, SK : Korlátozás nélkül  
BE, CZ, DK, IT, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
                                                            
123 A CPC 85201 része, amely az orvosi és fogo rvosi szolgáltatások alatt található.  
124 A jóváhagyott kutatószervezetnek és a fogadási megállapodásnak Dánia kivételével minden 
tagállamban meg kell felelnie a 2005. október 12 -i 2005/71/EK európai uniós irányelv szerint 
meghatározott feltételeknek.  
125 A jóváhagyott kutatószervezetnek és a fogadási megállapodásnak Dánia kivételével minden 
tagállamban meg kell felelnie a 2005. október 12 -i 2005/71/EK európai uniós irányelv szerint 
meghatározott feltételeknek.  
 
813 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Hirdetési szolgáltatások  
(CPC 871)  CSS: 
BE, DE, EE, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, BG, CZ, CY, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül, kivéve: NL. NL: Korlátozás nélkül.  
Piac- és közvélemény -kutatási 
szolgáltatások  
(CPC 864)  CSS: 
BE, DE, EE, ES, FR, IE, IT, LU, NL, PL, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, BG, CZ, CY, DK, EL, FI, HR, LV, MT, RO, SI, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
PT: Korlátozás nélkül, a közvélemény -kutatási szolgáltatások (CPC 86402) 
kivételével, amelyek esetében: Kötelezettség nélkül.  
HU, LT : Gazdasági szükségesség vizsgálata a közvélemény -kutatás (CPC 
86402) kivételével, amely esetében: Kötelezettség nélkül.  
 
IP: 
DE, EE, FR, IE, LU, NL,  PL, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, EL, ES, FI, HR, IT, LV, MT, RO, SI, SK : Gazdasági 
szükségesség vizsgálata.  
PT: Korlátozás nélkül, a közvélemény -kutatási szolgáltatások (CPC 86402) 
kivételével, amelyek esetében: Kötelezettség nélkül.  
HU, LT: Gazdasági szükségesség vizsgálata a közvélemény -kutatás (CPC 
86402) kivételével, ahol: Kötelezettség nélkül.  
Üzletviteli tanácsadás  
(CPC 865)  CSS: 
BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : 
Korlátozás nélkül.  
AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
DK: Gazdasági szükségesség vizsgálata, a szerződéses szolgáltatók három 
hónapot meg nem haladó tartózkodása kivételével.  
 
IP: 
CY, DE, EE, EL, FI, FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE:  Korlátozás nélk ül. 
AT, BE, BG, CZ, DK, ES, HR, HU, IT, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
 
814 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Üzletviteli tanácsadáshoz 
kapcsolódó szolgáltatások  
(CPC 866)  CSS: 
BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : 
Korlátozás nélkül.  
AT, BG, CZ , CY, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
DK: Gazdasági szükségesség vizsgálata, a szerződéses szolgáltatók három 
hónapot meg nem haladó tartózkodása kivételével.  
HU: Gazdasági szükségesség vizsgálata, a választottbírósági és békéltető 
szolgálta tások (CPC 86602) kivételével, amelyek esetében: Kötelezettség 
nélkül.  
 
IP: 
CY, DE, EE, EL, FI, FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, BE, BG, CZ, DK, ES, HR, IT, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
HU: Gazdasági szükségesség vizsgálata, a választottbírósági és békéltető 
szolgáltatások (CPC 86602) kivételével, amelyek esetében: Kötelezettség 
nélkül.  
Műszaki vizsgálat, elemzés  
(CPC 8676)  CSS:  
BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, BG, CZ, CY,  FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
DK: Gazdasági szükségesség vizsgálata, a szerződéses szolgáltatók három 
hónapot meg nem haladó tartózkodása kivételével.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül, kivéve: NL. NL: Korlátozás nélkül.  
Kapcsolódó tudományos és 
műszaki szaktanácsadás  
(CPC 8675)  CSS:  
BE, EE, EL, ES, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, CZ,CY, DE, DK, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
DE: Korlátozás nélkül, az államilag kinevezett földmérők kivételével, akik 
esetében: Kötelezettség nélkül.  
FR: Korlátozás nélkül, a tulajdonjog megállapításával és a földtörvénnyel 
kapcsolatos „felmérő” tevékenységek kivételével, amelyek esetében: 
Kötelezettség nélkül.  
BG: Kötelezettség nélkül.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül, kivéve: NL. NL: Korlátozás nélkül.  
 
815 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Bányászat  (CPC 883, csak 
tanácsadási és konzultációs 
szolgáltatások)  CSS:  
BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : 
Korlátozás nélkül.  
AT, BG, CZ,CY,  HU, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
DK: Gazdasági szükségesség vizsgálata, a szerződéses szolgáltatók három 
hónapot meg nem haladó tartózkodása kivételével.  
 
IP: 
DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE : Korlát ozás nélkül.  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, HU, IT, LT, PL, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
Hajók karbantartása és 
javítása  
(a CPC 8868 része)  CSS:  
BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül, kivéve: NL. NL: Korlátozás nélkül.  
Vasúti járművek 
karbantartása és javítása  
(a CPC 8868 része)  CSS:  
BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül, kivéve: NL. NL: Korlátozás nélkül.  
Gépjárművek, 
motorkerékpárok, motoros 
szánok és közúti 
szállítójárművek 
karbantartása és javítása  
(CPC 6112, CPC 6122, CPC 
8867 egy része és CPC 8868 
egy része)  CSS:  
BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
 
IP: 
EU: Kötel ezettség nélkül, kivéve: NL. NL: Korlátozás nélkül.  
Légi járművek és alkatrészeik 
karbantartása és javítása  
(a CPC 8868 része)  CSS:  
BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO, SK: Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül, kivéve: NL. NL: Korlátozás nélkül.  
 
816 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Fémtermékek, (nem irodai) 
gépek, (nem közlekedési és 
nem irodai) felszerelések és 
fogyasztási cikkek 
karbantartása és javítása126 
(CPC 633, 7545, 8861, 8862, 
8864, 8865 és 8866)  CSS:  
BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, HU, IE, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
FI: Kötelezettség nélkül, kivéve személyi és háztartási cikkek (CPC  633) 
karbantartásához és javításához kapcsolódó, eladás utáni vagy bérlet utáni 
szerződés esetén, amelyek esetében: Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül, kivéve: NL. NL: Korlátozás nélkül.  
Fordítás és tolmácsolás  
(CPC 87905, a  hivatalos vagy 
hitelesített tevékenységek 
kivételével)  CSS:  
BE, CY, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás 
nélkül.  
AT, BG, CZ, DK, FI, HU, IE, LT, LV, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
 
IP: 
CY, DE, EE, FR, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, BE, BG, CZ, DK, EL, ES, FI, HU, IE, IT, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
HR: Kötelezettség nélkül.  
Távközlési szolgáltatások  (CPC 
7544, csak tanácsadási és 
konzultációs szolgáltatások)  CSS:  
BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : 
Korlátozás nélkül.  
AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
DK: Gazdasági szükségesség vizsgálata, a szerződéses szolgáltatók három 
hónapot meg nem haladó tartózkodás a kivételével.  
 
IP: 
DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
                                                            
126 Az irodai gépek és felszerelések karbantartása é s javítása, a számítógépek karbantartását és javítását 
(CPC 845) is beleértve, a számítástechnikai szolgáltatások alatt található.  
 
817 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Postai és futárpostai 
szolgáltatások  (CPC  751, csak 
tanácsadási és konzultációs 
szolgáltatások)  CSS:  
BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás 
nélkül.  
AT, BG, CZ, CY, FI, HU, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
DK: Gazdasági szükségesség vizsgá lata, a szerződéses szolgáltatók három 
hónapot meg nem haladó tartózkodása kivételével.  
 
IP: 
DE, EE, EL, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, FI, HU, IT, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
Építőipari és kapcsolódó 
mérnöki szolgáltatások  
(CPC 511, 512, 513, 514, 515, 
516, 517 és 518. BG: CPC 512, 
5131, 5132, 5135, 514, 5161, 
5162, 51641, 51643, 51644, 
5165 és 517)  CSS:  
EU: Kötelezettség nélkül, kivéve BE, CZ, DK, ES, NL  és SE. 
BE, DK, ES, NL,  SE: Korlátozás nélkül.  
CZ: Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül, kivéve: NL. NL: Korlátozás nélkül.  
Építési terület felmérése  
(CPC 5111)  CSS:  
BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás 
nélkül.  
AT, BG, CZ,CY,  FI, HU, LT, LV, RO, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
DK: Gazdasági szükségesség vizsgálata, a szerződéses szolgáltatók három 
hónapot meg nem haladó tartózkodása kivételével.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül.  
Felsőfokú oktatási 
szolgálta tások  
(CPC 923)  CSS:  
EU, kivéve LU, SE : Kötelezettség nélkül.  
LU: Kötelezettség nélkül, az egyetemi tanárok kivételével, akik esetében: 
Korlátozás nélkül.  
SE: Korlátozás nélkül, valamilyen formában állami támogatással 
rendelkező, állami finanszírozással és  magánfinanszírozással működő 
oktatási szolgáltatók kivételével, amelyek esetében: Kötelezettség nélkül.  
 
IP: 
EU, kivéve SE: Kötelezettség nélkül.  
SE: Korlátozás nélkül, valamilyen formában állami támogatással 
rendelkező, állami finanszírozással és magánfinanszírozással működő 
oktatási szolgáltatók kivételével, amelyek esetében: Kötelezettség nélkül.  
 
818 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Mezőgazdaság, vadászat és 
erdészet  (CPC  881, csak 
tanácsadási és konzultációs 
szolgáltatások)  CSS:  
EU, kivéve  BE, DE, DK, ES, FI, HR  és SE: Kötelezetts ég nélkül  
BE, DE, ES, HR, SE : Korlátozás nélkül  
DK: Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
FI: Kötelezettség nélkül, az erdészetre vonatkozó tanácsadási és 
konzultációs szolgáltatások kivételével, amelyek esetében: Korlátozás 
nélkül.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nél kül. 
Környezetvédelemmel 
kapcsolatos szolgáltatások  
(CPC 9401, 9402, 9403, 9404, 
94060 egy része, 9405, 9406 
egy része, 9409)  CSS:  
BE, EE, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, EL, HU, LT, LV, RO, SK: Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül.  
Biztosítási és biztosítással 
összefüggő szolgáltatások  
(csak tanácsadási és 
konzultációs szolgáltatások)  CSS:  
BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás 
nélkül.  
AT, BG, CZ,CY, FI, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
DK: Gazdasági szükségesség vizsgálata, a szerződéses szolgáltatók három 
hónapot meg nem haladó tartózkodása kivételével.  
HU: Kötelezettség nélkül.  
 
IP: 
DE, EE, EL, FR, HR,  IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, FI, IT, LT, PL, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
HU: Kötelezettség nélkül.  
 
819 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Más pénzügyi szolgáltatások  
(csak tanácsadási és 
konzultációs szolgáltatások)  CSS:  
BE, DE,  ES, EE, EL, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás 
nélkül.  
AT, BG, CZ, CY, FI, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
DK: Gazdasági szükségesség vizsgálata, a szerződéses szolgáltatók három 
hónapot meg nem haladó tartózkodásána k kivételével.  
HU: Kötelezettség nélkül.  
 
IP: 
DE, EE, EL, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, FI, IT, LT, PL, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
HU: Kötelezettség nélkül.   
Szállítás  (CPC 71, 72, 73 és 74, 
csak tanácsadási és 
konzultációs szolgáltatások)  CSS:  
DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : Korlátozás 
nélkül.  
AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
DK: Gazdasági szükségesség vizsgálata, a szerződéses szolgáltatók három 
hónapot meg nem haladó tartózkodása kivételével.  
BE: Kötelezettség nélkül.  
 
IP: 
CY, DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
PL: Gazdasági szükségesség vizsgálata, a légi közlekedés kivételével, 
amelynek esetében: Korlátozás nélkül.  
BE: Kötelezettség nélkül.  
Utazásközvetítés, 
utazásszervezés  (beleértve a 
csoportvezetőket is127) 
(CPC 7471)  CSS:  
AT, CY, CZ, DE, EE, ES, FR, HR, IT, LU, NL, PL, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
BG, EL, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
DK: Gazdasági szükségesség vizsgálata, a szerződéses szolgáltatók három 
hónapot meg nem haladó tartózkodása kivételével.  
BE, IE: Kötelezettség nélkül, a csoportvezetők kivételével, akik esetében: 
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül.  
                                                            
127 Olyan szolgáltatók, akiknek feladatkörébe tartozik egy legalább 10 természetes személyből álló 
turistacsoport kísérése, de akik nem idegenvezetőként járnak el adott helyeken.  
 
820 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Idegenvezetői szolgáltatások  
(CPC 7472)  CSS:  
NL, PT, SE: Korlátozás nélkül.  
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LV, LU, MT, RO, SK, SI : 
Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
ES, HR, LT, PL : Kötelezettség nélkül.  
 
IP: 
EU: Kötelezettség nélkül.  
Gyártás (CPC 884 és 885, csak 
tanácsadási és konzultációs 
szolgáltatások)  CSS:  
BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : 
Korlátozás nélkül.  
AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : Gazdasági szükségesség vizsgálata.  
DK: Gazdasági szükségesség vizsgálata, a szerződéses szolgáltatók három 
hónapot meg nem haladó tartózkodása kivételéve l. 
 
IP: 
DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE : Korlátozás nélkül.  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, HU, IT, LT, PL, RO, SK : Gazdasági szükségesség 
vizsgálata.  
 
13.  Az Egyesült Királyság fenntartásai:  
Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Valamennyi ágazat  Korlátozás nélkül  
A nemzetközi közjogra és a 
hazai jogra vonatkozó jogi 
tanácsadás  
(a CPC 861 része)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Korlátozás nélkül.  
 
821 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Számviteli és könyvelési 
szolgáltatások  
(CPC 86212 – a 
„könyvvizsgálat (audit)” 
kivételével –, CPC 86213, CPC 
86219 és CPC 86220)  CSS: 
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Adótanácsadói szolgáltatások  
(CPC 863)128 CSS: 
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Építészeti szolgáltatások  
valamint  
Településtervezési és 
tájépítészeti szolgáltatások  
(CPC 8671 és CPC 8674)  CSS: 
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Korlátozás nélkül.  
Mérnöki szolgáltatások  
valamint  
Integrált mérnöki 
szolgáltatások  
(CPC 8672 és CPC 8673)  CSS: 
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Korlátozás nélkül.  
Orvosi (pszichológiai is) és 
fogorvosi szolgáltatások  
(CPC 9312 és a CPC 85201 egy 
része)  CSS: 
Kötelezettség nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Állategészségügyi 
szolgáltatások  
(CPC 932)  CSS: 
Kötelezettség nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
                                                            
128 Nem terjed ki az adóügyekkel kapcsolatos jogi tanácsadási és jogi képviseleti szolgáltatásokra, 
amelyek a nemzetközi közjogra és hazai jogra vonatkozó jogi tanácsadás alatt találhatók.  
 
822 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Szülész szolgáltatás  
(a CPC 93191 része)  CSS: 
Kötelezettség nélkül.   
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Ápolói, fizioterápiás és 
paramedicinális ellátás  
(a CPC 93191 része)  CSS: 
Kötelezettség nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Számítógépes és kapcsolódó 
szolgáltatások  
(CPC 84)  CSS: 
UK: Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Korlátozás nélkül.  
Kutatási -fejlesztési 
szolgáltatások  
(CPC 851, CPC 852, kivéve a 
pszichológiai szolgáltatások129, 
és CPC 853)  CSS: 
Korlátozás nélkül  
 
IP: 
Korlátozás nélkül  
Hirdetési szolgáltatások  
(CPC 871)  CSS: 
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Piac- és közvélemény -kutatási 
szolgáltatások  
(CPC 864)  CSS: 
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Korlátozás nélkül.  
Üzletviteli tanácsadás  
(CPC 865)  CSS: 
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Korlátozás nélkül.  
                                                            
129 A CPC 85201 része, amely az orvosi és fogorvosi szolgáltatások alatt található.  
 
823 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Üzletviteli tanácsadáshoz 
kapcsolódó szolgáltatások  
(CPC 866)  CSS: 
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Korlátozás nélkül.  
Műszaki vizsgálat, elemzés  
(CPC 8676)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Kapcsolódó tudományos és 
műszaki szaktanácsadás  
(CPC 8675)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Bányászat  (CPC 883, csak 
tanácsadási és konzultációs 
szolgáltatások)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Korlátozás nélkül.  
Hajók karbantartása és 
javítása  
(a CPC 8868 része)  CSS:  
Korlátozás nélkül  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Vasúti járművek 
karbantartása és javítása  
(a CPC 8868 része)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Gépjárművek, 
motorkerékpárok, motoros 
szánok és közúti 
szállítójárművek 
karbantartása és javítása  
(CPC 6112, CPC 6122, CPC 
8867 egy része és CPC 8868 
egy része)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
 
824 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Légi járművek és alkatrészeik 
karbantartása és javítása  
(a CPC 8868 része)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Fémtermékek, (nem irodai) 
gépek, (n em közlekedési és 
nem irodai) felszerelések és 
fogyasztási cikkek 
karbantartása és javítása130 
(CPC 633, 7545, 8861, 8862, 
8864, 8865 és 8866)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Fordítás és tolmácsolás  
(CPC 87905, a hivatalos vagy 
hitelesített tevékenységek 
kivételével)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Korlátozás nélkül.  
Távközlési szolgáltatások  (CPC 
7544, csak tanácsadási és 
konzultációs szolgáltatások)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Korlátozás nélkül.  
Postai és futárpostai 
szolgáltatások  (CPC  751, csak 
tanácsadási és konzultációs 
szolgáltatások)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Korlátozás nélkül.  
Építőipari és kapcsolódó 
mérnöki szolgáltatások  
(CPC 511, 512, 513, 514, 515, 
516, 517 és 518. BG:  CPC 512, 
5131, 5132, 5135, 514, 51 61, 
5162, 51641, 51643, 51644, 
5165 és 517)  CSS:  
Kötelezettség nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
                                                            
130 Az irodai gépek és felszerelések karbantartása és javítása, a számítógépek karbantartását és javítását 
(CPC 845) is beleértve, a számítástechnikai szolgáltatások alatt található.  
 
825 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Építési terület felmérése  
(CPC 5111)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Felsőfokú oktatási 
szolgáltatások  
(CPC 923)  CSS:  
Kötelezettség nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Mezőgazdaság, vadászat és 
erdészet  (CPC  881, csak 
tanácsadási és konzultációs 
szolgáltatások)  CSS:  
Kötelezettség nélkül  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Környezetvédelemmel 
kapcsolatos szolgáltatások  
(CPC 9401, 9402, 9403, 9404, 
94060 egy része, 9405, 9406 
egy része, 9409)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Biztosítási és biztosítással 
összefüggő szolgáltatások  
(csak tanácsadási és 
konzultációs szolgáltatások)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Korlátozás nélkül.  
Más pénzügyi szolgáltatások  
(csak tanácsadási és 
konzultációs szolgáltatások)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Korlátozás nélkül.   
Szállítás  (CPC 71, 72, 73 és 74, 
csak tanácsadási és 
konzultációs szolgáltatások)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Korlátozás nélkül.  
 
826 
 Ágazat vagy alágazat  A fenntartások leírása  
Utazásközvetítés, 
utazásszervezés  (beleértve a 
csoportvezetőket is131) 
(CPC 7471)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Idegenvezetői szolgáltatások  
(CPC 7472)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Kötelezettség nélkül.  
Gyártás (CPC 884 és 885, csak 
tanácsadási és konzultációs 
szolgáltatások)  CSS:  
Korlátozás nélkül.  
 
IP: 
Korlátozás nélkül.  
 
 
  
                                                            
131 Olyan  szolgáltatók, akiknek feladatkörébe tartozik egy legalább 10 természetes személyből álló 
turistacsoport kísérése, de akik nem idegenvezetőként járnak el adott helyeken.  
 
827 
 SERVIN -5. MELLÉKLET:  TERMÉSZETES SZEMÉLYEK MOZGÁSA  
1. cikk: A belépéssel és az ideiglenes tartózkodással kapcsolatos eéjárási kötelezettségvállalások  
A Felek törekednek arra, hogy a megállapodásban szereplő kötelezettségvállalásaiknak megfelelően 
a belépésre és ideiglenes tartózkodásra irányuló kérelmek feldolgozása a helyes igazgatá si gyakorlat 
elveinek megfelelően történik.  
(a) A Felek biztosítják, hogy az illetékes hatóságok által a belépési és ideiglenes tartózkodási 
kérelmek feldolgozásáért felszámított díjak indokolatlanul ne akadályozzák vagy késleltessék 
az e megállapodás szerint i szolgáltatások kereskedelmét;  
(b) a Felek illetékes hatóságainak mérlegelési jogköre függvényében az üzleti célú látogatás 
céljából, a belépésre és ideiglenes tartózkodásra irányuló kérelmekhez a kérelmezőtől kért 
dokumentációnak arányosnak kell lennie azza l a céllal, amellyel igénylik;  
(c) a belépés és az ideiglenes tartózkodás engedélyezésére irányuló hiánytalan kérelmeket a Felek 
illetékes hatóságainak a lehető leggyorsabban dolgozzák fel;  
(d) a Felek illetékes hatóságai igyekeznek indokolatlan késedelem nélkül választ nyújtani a 
kérelmezőnek a kérelem státuszával kapcsolatos bármely ésszerű kérdésére;  
(e) amennyiben a Felek illetékes hatóságainak a kérelem feldolgozásához további információra 
van szükségük a kérelmezőtől, igyekeznek erről – indokolatlan késedelem né lkül – értesíteni a 
kérelmezőt;  
(f) a Felek illetékes hatóságai a döntéshozatal után haladéktalanul értesítik a kérelmezőt a 
kérelem kimeneteléről;  
(g) ha a kérelmet elfogadták, a Felek illetékes hatóságai értesítik a kérelmezőt a tartózkodás 
időtartamáról és egyéb vonatkozó feltételeiről;  
(h) ha a kérelmet elutasítják, a Felek illetékes hatóságai a kérelmező kérésére vagy saját 
kezdeményezésre a kérelmező r észére tájékoztatást nyújthatnak a lehetséges felülvizsgálati és 
fellebbezési eljárásokról; valamint  
(i) a Felek törekszenek arra, hogy a kérelmeket elektronikus formában fogadják be és dolgozzák 
fel. 
2. cikk: A vállalaton belül áthelyezett személyek és élettá rsuk, gyermekeik és családtagjaik 
tekintetében további eljárási kötelezettségvállalás áll fenn132.  
1. A Felek illetékes hatóságai döntést hoznak a vállalaton belül áthelyezett személy belépésére 
vagy ideiglenes tartózkodásra irányuló kérelemről vagy annak megú jítására irányuló kérelemről, és e 
határozatról – nemzeti jogszabályaikban előírt közlési eljárásoknak megfelelően – a lehető 
                                                            
132  Az (1), (2) és (3) bekezdés nem alkalmazandó azokra a tagállamokra, akikre nem alka lmazandó a 
harmadik országbeli állampolgárok vállalaton belüli áthelyezés keretében történő belépésének és 
tartózkodásának feltételeiről szóló, 2014. május 15 -i 2014/66/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 
(a vállalaton belül áthelyezett személyekről szóló irányelv).  
 
828 
 leghamarabb, de legkésőbb a hiánytalan kérelem benyújtásának napját követő 90 napon belül 
írásban értesítik a kérelmezőt.  
2. Ha a kér elem alátámasztására benyújtott információk vagy dokumentumok hiányosak, az 
érintett illetékes hatóságok igyekeznek a kérelmezőt észszerű határidőn belül tájékoztatni, hogy 
milyen további információkra van szükség, és ezek benyújtására észszerű határidőt á llapítanak meg. 
Az (1) bekezdésben említett határidőt fel kell függeszteni addig, amíg az illetékes hatóságok meg 
nem kapják a kért további információkat.  
3. Az Unió kiterjeszti az a harmadik országbeli állampolgárok vállalaton belüli áthelyezés 
keretében tör ténő belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló, 2014. május 15 -i 2014/66/EU 
európai parlamenti és tanácsi irányelv 19. cikke alapján a vállalaton belül áthelyezett személyek 
családtagjainak biztosított belépési és ideiglenes tartózkodási jogot az Egyesült Királyság természetes 
személyeinek családtagjaira.  
4. Az Egyesült Királyság engedélyezi a vállalaton belül áthelyezett személyek élettársainak és 
eltartott gyermekeinek belépését és ideiglenes tartózkodását, amint azt az Egyesült Királyság 
bevándorl ási szabályai lehetővé teszik.  
5. Az Egyesült Királyság engedélyezi a (4) bekezdésben említett vállalaton belül áthelyezett 
személyek élettársainak és eltartott gyermekeinek, hogy vízumuk időtartama alatt munkavállalóként 
vagy önálló vállalkozóként dolgozzana k, és nem írja elő számukra a munkavállalási engedély 
beszerzését.  
 
  
 
829 
 SERVIN -6. MELLÉKLET:  IRÁNYMUTATÁS A SZAKMAI KÉPESÍTÉSEK ELISMERÉSÉRE VONATKOZÓ 
RENDELKEZÉSEKRŐL  
A. SZAKASZ: Általános rend elkezések  
BEVEZETÉS  
1. E melléklet a SERVIN.5.13.  cikknek [Szakmai képesítések] megfelelően iránymutatást 
tartalmaz a szakmai képesítések elismerésének feltételeit meghatározó rendelkezésekre (a 
továbbiakban: rendelkezések) vonatkozóan.  
2. Az említett cikk  értelmében ezt az iránymutatást figyelembe kell venni a Felek szakmai 
testületei vagy hatóságai közös ajánlásainak (a továbbiakban: közös ajánlások) kidolgozása során.  
3. Az iránymutatás nem kötelező, nem kimerítő jellegű, valamint nem módosítja és nem ér inti 
a Felek e megállapodás alapján fennálló jogait és kötelezettségeit. Meghatározza a rendelkezések 
jellemző tartalmát, és általános útmutatást ad a rendelkezés gazdasági értéke és a vonatkozó 
szakmai képesítési rendszerek összeegyeztethetősége tekinteté ben.  
4. Ezen iránymutatás nem minden eleme releváns minden esetben, és a szakmai testületek és 
hatóságok közös ajánlásukba bármely egyéb elemet szabadon belefoglalhatnak, amely megítélésük 
szerint közvetlenül kapcsolódik az e megállapodással összhangban lé vő, érintett szakmákra és 
szakmai tevékenységekre vonatkozó rendelkezésekhez.  
5. A partnerségi tanács figyelembe veszi az iránymutatást a rendelkezések kidolgozásáról és 
elfogadásáról szóló döntéshozatal során. Az iránymutatás nem érinti a partnerségi taná cs által a 
közös ajánlásoknak a második rész [Kereskedelem, közlekedés és halászat] első tárgykörének 
[Kereskedelem] II. címével [Szolgáltatások és beruházások] való összhangja tekintetében végzett 
értékelést és a partnerségi tanács azzal kapcsolatos mérle gelési jogkörét, hogy figyelembe vegye -e a 
relevánsnak ítélt elemeket, beleértve a közös ajánlásokban foglaltakat is.  
B. SZAKASZ: A rendelkezés formája és tartalma  
6. Ez a szakasz a rendelkezés jellemző tartalmát határozza meg, amely némelyik pontja nem 
tartozik a közös ajánlásokat kidolgozó szakmai testületek vagy hatóságok hatásköre alá. Ezek a 
szempontok mindazonáltal hasznos információkat kínálnak, amelyeket figyelembe kell venni a közös 
ajánlások előkészítése során annak érdekében, hogy azok jobban iga zodjanak a rendelkezés 
lehetséges hatályához.  
7. Az e megállapodásban külön kezelt, rendelkezésekre vonatkozó kérdésekre (például a 
rendelkezések földrajzi hatályára, a tervezett, nem megfelelő intézkedésekkel való kölcsönhatásra, a 
vitarendezés rendszerér e, a fellebbezési mechanizmusokra, a rendelkezés nyomonkövetési és 
értékelési mechanizmusaira) a közös ajánlásokban nem kell kitérni.  
8. A rendelkezés különböző mechanizmusokat határozhat meg a szakmai képesítés valamely 
Fél területén belüli elismerésre vo natkozóan. Korlátozódhat, bár nem szükségképpen korlátozódik a 
rendelkezés hatályának, az eljárásra vonatkozó rendelkezéseknek, az elismerés joghatásainak és 
további követelményeknek, vagy az igazgatási rendelkezéseknek a meghatározására.  
9. A partnerségi tanács által elfogadott rendelkezésnek tükröznie kell a szakmai képesítések 
elismeréséről döntő illetékes hatóságok számára fenntartandó mérlegelési jogkört.  
 
830 
 A rendelkezés hatálya  
10. A rendelkezésnek meg kell határoznia a következőket:  
(a) külön szabályozott szakma (szakmák), vonatkozó szakmai cím(ek) és a szabályozott szakma 
tevékenységi körének (a továbbiakban: tevékenységi kör) hatálya alá tartozó tevékenység vagy 
tevékenységcsoport mindkét Fél területén; valamint  
(b) hogy a szakmai képesítéseket a  szakmai tevékenységhez való hozzáférés céljából határozott 
vagy határozatlan ideig ismerik el.  
Az elismerés feltételei  
11. A rendelkezés különösen az alábbiakat határozhatja meg:  
(a) a rendelkezés alapján történő elismeréshez szükséges szakmai képesítések (pé ldául előírt 
képesítés megszerzését tanúsító okirat, szakmai tapasztalat vagy a kompetencia más módú 
tanúsítása);  
(b) az elismerésről döntő hatóságok e képesítések elismerése iránti kérelmek elbírálásához 
fenntartott mérlegelési jogköre; valamint  
(c) a szakmai kép esítések közötti eltérések és hiányosságok kezelésére irányuló eljárások és a 
különbségek áthidalására szolgáló eszközök, beleértve a kompenzációs intézkedések vagy 
egyéb vonatkozó feltételek és korlátozások alkalmazásának lehetőségét.  
Eljárási rendelkezés ek 
12. A rendelkezés meghatározhatja az alábbiakat:  
(a) a szükséges dokumentumok és bemutatásuk formája (például elektronikus úton vagy más 
formában, szükséges -e fordítással vagy eredetiségigazolással alátámasztani stb.);  
(b) az elismerési folyamat lépései és elj árásai, beleértve a lehetséges kompenzációs 
intézkedésekkel kapcsolatos lépéseket és eljárásokat, továbbá a hozzájuk tartozó 
kötelezettségeket és határidőket; valamint  
(c) az elismerési eljárások és követelmények valamennyi szempontjából lényeges információk 
elérhetősége.  
Az elismerés joghatásai és további követelmények  
13. A rendelkezés az elismerés joghatásaira vonatkozó előírásokat is meghatározhat (adott 
esetben a különböző szolgáltatásnyújtási módozatok tekintetében is);  
14. A rendelkezés további követelm ényeket írhat elő a szabályozott szakma a fogadó Fél 
területén történő tényleges gyakorlására vonatkozóan. E követelmények többek között a következők 
lehetnek:  
(a) a helyi hatóságok általi nyilvántartásba vételre vonatkozó követelmények;  
(b) megfelelő nyelvi készségek;  
 
831 
 (c) erkölcsi bizonyítvány;  
(d) a fogadó Fél kereskedelmi nevek vagy cégnevek használatára vonatkozó követelményeinek 
való megfelelés;  
(e) a fogadó Fél etikai, függetlenségi és szakmai magatartási szabályaira vonatkozó 
követelményeinek való megfelelés;  
(f) szakmai felelősségbiztosítás kötésére vonatkozó követelmény;  
(g) fegyelmi eljárásra, pénzügyi felelősségre és szakmai felelősségre vonatkozó szabályok; 
valamint  
(h) folyamatos szakmai fejlődésre vonatkozó követelmények.  
A rendelkezéssel kapcsolatos igazgatás  
15. A rendelkezés meghatározza felülvizsgálatának és visszavonásának feltételeit, valamint a 
felülvizsgálat vagy visszavonás joghatásait. Fontolóra lehetne venni a korábban megadott 
elismerések joghatásaira vonatkozó előírásoknak a rendelkezésbe való belefoglal ását.  
C. SZAKASZ: A tervezett rendelkezés gazdasági értéke  
16. A SERVIN 5.13. cikk [Szakmai képesítések] (2) bekezdése szerint a közös ajánlásokat a 
tervezett rendelkezés gazdasági értékének tényeken alapuló értékelésével kell alátámasztani. Ez 
magában fog lalhatja azon gazdasági hasznok értékelését, amelyeket egy rendelkezés várhatóan 
mindkét Fél gazdasága számára eredményezne. Az effajta értékelés segíthet a partnerségi tanácsnak 
a rendelkezés kidolgozásában és elfogadásában.  
17. Hasznosak lehetnek az érté kelés során olyan szempontok, mint a piaci nyitottság jelenlegi 
szintje, az ipar igényei, a piaci tendenciák és fejlemények, az ügyfelek elvárásai és követelményei, 
valamint az üzleti lehetőségek.  
18. Az értékelésnek nem kell teljes körű és részletes gazd asági elemzést felmutatnia, de 
magyarázatot kell adnia a rendelkezés elfogadásához fűződő szakmai érdekkel, valamint a 
rendelkezés elfogadásából eredő, a Felek számára várható haszonnal kapcsolatosan.  
D. SZAKASZ A vonatkozó szakmai képesítési rendszerek ös szeegyeztethetősége  
19. A SERVIN 5.13. cikk [Szakmai képesítések] (2) bekezdése szerint a közös ajánlásokat a 
vonatkozó szakmai képesítési rendszerek összeegyeztethetőségének bizonyítékokon alapuló 
értékelésével kell alátámasztani. Ezen értékelés segíthet a partnerségi tanácsnak a rendelkezés 
kidolgozásában és elfogadásában.  
20. A következő folyamat célja, hogy iránymutatást nyújtson a szakmai testületeknek és 
hatóságoknak a vonatkozó szakmai képesítések és szakmai tevékenységek 
összeegyeztethetőségének ér tékelése során a szakmai képesítések elismerésének leegyszerűsítése 
és megkönnyítése érdekében.  
Első lépés: A Felek területén szabályozott szakmák tevékenységi körének és gyakorlásukhoz 
szükséges szakmai képesítések értékelése.  
 
832 
 21. A szabályozott szakmák tevékenységi körének és gyakorlásukhoz szükséges szakmai 
képesítések értékelése során minden releváns információt alapul kell venni.  
22. Azonosítani kell az alábbi információkat:  
(a) a Felek területén szabályozott szakmákkal kapcsolatos tevékenységi körök hatá lya alá tartozó 
tevékenységek vagy tevékenységcsoportok; valamint  
(b) a szabályozott szakmák gyakorlásához a Felek területén megkövetelt szakmai képesítés, 
amelyek a következő elemek bármelyikét tartalmazhatják:  
(i) az oktatásra vonatkozó minimális követelmények, például felvételi követelmények, az oktatás 
szintje, a tanulmányok időtartama és tartalma;  
(ii) a szakmai tapasztalatra vonatkozó minimális követelmények, például a gyakorlati képzés 
helye, időtartama és feltételei vagy a nyilvántartásba vétel, a szakmai enged ély vagy ezzel 
egyenértékű okmány kiváltása előtti felügyelt szakmai gyakorlat;  
(iii) a letett vizsgák, különösen a szakmai kompetenciára vonatkozó vizsgák; valamint  
(iv) engedély vagy azzal egyenértékű okmány megszerzése, amely igazolja – többek között – a 
szakma g yakorlásához szükséges szakmai képesítési követelmények teljesítését.  
Második lépés: A Felek területén szabályozott szakmák tevékenységi köre vagy gyakorlásukhoz 
szükséges szakmai képesítések között mutatkozó eltérések értékelése.  
23. A Felek területén sza bályozott szakmák tevékenységi köreiben vagy gyakorlásukhoz 
szükséges szakmai képesítésekben mutatkozó eltérések értékelése során különösen a jelentős 
eltéréseket kell azonosítani.  
24. A tevékenységi körökben jelentős eltérés állhat fenn, amennyiben az alábbi feltételek 
mindegyike teljesül:  
(a) a fogadó Fél területén gyakorolni kívánt szabályozott szakma tevékenységi körébe egy vagy 
több olyan tevékenység tartozik, amely nem tartozik a megfelelő szakma tevékenységi körébe 
a származási ország szerinti Félnél;  
(b) az ilyen tevékenységek a fogadó Félnél speciális képzéshez kötöttek;  
(c) a fogadó Félnél az ilyen tevékenységekkel kapcsolatos képzés olyan területekre terjed ki, 
amelyek jelentősen eltérnek a kérelmező képesítése alá tartozóktól.  
25. A szabályozott szakma gy akorlásához szükséges szakmai képesítésekben jelentős eltérés 
állhat fenn, amennyiben különbségek mutatkoznak a Felek követelményeiben a szabályozott szakma 
tevékenységi köre alá tartozó tevékenységek gyakorlásához szükséges képzés szintje, időtartama 
vagy  tartalma tekintetében.  
Harmadik lépés: Elismerési mechanizmusok  
26. A körülményektől függően különbözőek lehetnek a szakmai képesítések elismerési 
mechanizmusai.  Valamely Fél területén belül különböző mechanizmusok létezhetnek.  
 
833 
 27. Ha a tevékenységi körö kben és a szabályozott szakma gyakorlásához szükséges szakmai 
képesítésekben nincs jelentős eltérés, a rendelkezés egyszerűbb és észszerűbb elismerési eljárást 
írhat elő, mint jelentős eltérés fennállása esetén.  
28. Jelentős eltérés fennállása esetén a ren delkezés az adott eltérés orvoslásához elegendő 
kompenzációs intézkedéseket írhat elő.  
29. Amennyiben a jelentős eltérések csökkentésére kompenzációs intézkedéseket alkalmaznak, 
azoknak arányosnak kell lenniük a kezelni kívánt eltéréssel. A szükséges kompe nzációs intézkedések 
mértékének megállapításához bármilyen gyakorlati szakmai tapasztalatot vagy hivatalosan validált 
képzést figyelembe vehetnek.  
30. Függetlenül attól, hogy az eltérés jelentős -e vagy sem, a rendelkezés figyelembe veheti az 
elismerési kér elmekről döntő illetékes hatóságok számára fenntartandó mérlegelési jogkört.  
31. A kompenzációs intézkedések különböző formákat ölthetnek, többek között:  
(a) a szabályozott szakma a fogadó Fél területén, képesített személy felelőssége alatt végzett, 
szabályozo tt értékelésnek alávetett, felügyelt gyakorlásának időtartama, lehetőség szerint 
további képzéssel kiegészítve;  
(b) a fogadó Fél illetékes hatóságai által elvégzett vagy elismert vizsga annak érdekében, hogy 
értékelni lehessen a kérelmezőnek a szabályozott sza kma a szóban forgó Fél területén való 
gyakorlásához szükséges képességét, vagy  
(c) a tevékenységi kör ideiglenes korlátozása; vagy ezek kombinációja.  
32. A rendelkezés előirányozhatja, hogy a kérelmezők maguk választhatnak a különböző 
kompenzációs intézkedése k közül, amennyiben ez csökkentheti a kérelmezőkre háruló 
adminisztratív terhet és biztosított az effajta intézkedések egyenértékűsége.  
  
 
834 
 PPROC -1 MELLÉKLET:  KÖZBESZERZÉS  
A. SZAKASZ: A közbeszerzésről szóló megállapodás vonatkozó rendelkezései:  
I–III. cikkek, IV.1.a., IV.2. –IV.7., VI. –XV. cikkek, XVI.1. –XVI.3., XVII. és XVIII. cikk.  
B. SZAKASZ: Piacra jutási kötelezettségvállalások  
E szakasz alkalmazásában: „CPC”:  ideiglenes központi termékosztályozás (Statistical Papers, M 
sorozat, 77. sz., az ENSZ Statisztikai Bizottsága, Nemzetközi Gazdasági és Szociális Ügyek Főosztálya, 
New York, 1991.).  
B1. alszakasz: Európai Unió  
A PPROC 2.2 és a PPROC 2.3 cikkekkel összhangban a második rész első tárgykörének VI. címe 
[KÖZBESZERZÉS] az Európai Uniónak a közbeszerzésről szóló megállapodás I. függelékéhez csatolt 
mellékleteiben szereplő közbeszerzéseken kívül az ennek az alszakasznak a hatálya alá tartozó 
beszerzésekre  is alkalmazandó.  
Az Európai Uniónak a közbeszerzésről szóló megállapodás I. függelékéhez csatolt 1 –7. mellékletében 
szereplő megjegyzések ugyancsak alkalmazandók az ezen alszakasz hatálya alá tartozó 
közbeszerzésekre, ha ezen alszakasz másképp nem rendelk ezik.  
Az ezen alszakasz hatálya alá tartozó közbeszerzések  
1. Közbeszerzést végző további szervek  
Az Európai Uniónak a közbeszerzésről szóló megállapodás I. függelékéhez csatolt 4 –6. mellékletében, 
valamint ezen alszakasz 2. pontjában szereplő áruk és szolgá ltatások beszerzése a tagállamok 
következő beszerzést végző szervei által:  
(a) minden olyan ajánlatkérő, amelynek beszerzései az uniós közüzemi irányelv hatálya alá 
tartoznak, és amelyek ajánlatkérő szervek (pl. a közbeszerzésről szóló megállapodás I. 
függelék ének 1. és 2. mellékletében szereplő ajánlatkérők) vagy közvállalkozások133, és 
amelyek tevékenységeinek egyike:  
                                                            
133  Az uniós közüzemi irányelv szerint közvállalkozásnak minősül minden olyan vállalkozás, amely felett az 
ajánlatkérő szervek közvetlenül vagy közvetve jelentős befolyást gyakorolhatnak tulajdonjoguknál, pénzügyi 
részesedésüknél vagy a vál lalkozásra irányadó szabályoknál fogva.  
Az ajánlatkérő szerv által gyakorolt jelentős befolyást akkor kell vélelmezni, ha ez a szerv, közvetlenül vagy 
közvetve:  
i. a vállalkozás jegyzett tőkéjének többségével rendelkezik, vagy  
ii. a vállalkozás által kiboc sátott részvények által megtestesített szavazatok többségével 
rendelkezik, vagy  
iii. a vállalkozás ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete tagjainak többségét 
kinevezheti.  
 
835 
 (i) lakossági szolgáltatás nyújtása céljából helyhez kötött hálózatok rendelkezésre 
bocsátása vagy üzemeltetése gáz vagy hő termelésével, szállításá val vagy elosztásával, 
vagy ilyen hálózatok részére gáz vagy hő szolgáltatásával kapcsolatban, vagy  
(ii) az ilyen tevékenység és a GPA I. függelékének 3. mellékletében említett 
tevékenységek bármilyen kombinációja;  
(b)  olyan magántulajdonú, beszerzést végző s zervek, amelyek egyik tevékenysége az e bekezdés 
a) pontjában, a közbeszerzésről szóló megállapodás I. függeléke 3. mellékletének 1. pontjában 
vagy azok bármely kombinációjában említett tevékenységek egyike, és valamely tagállam 
illetékes hatósága által bi ztosított különleges vagy kizárólagos jogok alapján működnek;  
a következő határértékekkel megegyező vagy azoknál magasabb értékű beszerzések tekintetében:  
- áruk és szolgáltatások beszerzése esetén 400 000 SDR;   
- építőipari szolgáltatások (CPC 51) beszerzése  esetén 5 000 000 SDR.  
2. További szolgáltatások  
Az Európai Uniónak a közbeszerzésről szóló megállapodás I. függelékéhez csatolt 5. mellékletében 
felsorolt szolgáltatásokon kívül az alábbi szolgáltatások beszerzése az Európai Uniónak a 
közbeszerzésről szóló megállapodás I. függelékéhez csatolt 1 –3. mellékletében vagy ezen alszakasz 1. 
pontjában szereplő szervezetek esetében:  
- szállodai és éttermi szolgáltatások (CPC 641);  
- étkeztetési szolgáltatások (CPC 642);  
- italfelszolgálási szolgáltatások (CPC 643);  
- távköz léssel kapcsolatos szolgáltatások (CPC 754);  
- ingatlannal kapcsolatos szolgáltatások: díjazással vagy szerződéses alapon (CPC 8220);  
- egyéb üzleti szolgáltatások (CPC 87901, 87903, 87905 -87907);  
- oktatási szolgáltatások (CPC 92).  
Jegyzetek  
1. A szállodai és éttermi szolgáltatásokra (CPC 641), étkeztetési szolgáltatásokra (CPC 642), az 
italfelszolgálási szolgáltatásokra (CPC 643) és az oktatási szolgáltatásokra (CPC 92) vonatkozó 
szerződések az Egyesült Királyság szállítóira – köztük a szolgáltatókra – vonatko zó nemzeti elbánási 
rendszer hatálya alá tartoznak, feltéve, hogy értékük eléri vagy meghaladja a 750 000 EUR -t, 
amennyiben azokat az Európai Uniónak a közbeszerzésről szóló megállapodás I. függelékéhez csatolt 
1. és 2. mellékletében szereplő ajánlatkérők ítélik oda, és értékük eléri vagy meghaladja az 1 000 000 
EUR-t, ha azokat az Európai Uniónak a közbeszerzésről szóló megállapodás I. függelékéhez csatolt 3. 
mellékletében szereplő ajánlatkérők vagy az ezen alszakasz 1. pontjában szereplő ajánlatkérők ítél ik 
oda.  
 
836 
 2. Nem minősül ezen alszakasz értelmében vett tevékenységnek az olyan hálózatok részére 
történő gáz - vagy hőszolgáltatás, amelyek a fogyasztók számára az ajánlatkérő szervtől eltérő, 
beszerzést végző szerv által nyújtanak szolgáltatást, amennyiben:  
(a) az érintett szerv azért állít elő gázt vagy hőt, mert annak fogyasztása az ezen alszakaszban 
vagy az Európai Uniónak a közbeszerzésről szóló megállapodás I. függelékéhez csatolt 3. 
mellékletének a) –f) pontjában említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséhez 
szükséges; valamint  
(b) a nyilvános hálózat ellátása kizárólag az ilyen termelés gazdasági hasznosítására irányul, és a 
tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem haladja meg a jogalany 
forgalmának 20 % -át. 
3. A második rész els ő tárgykörének VI. címe [KÖZBESZERZÉS] és e melléklet nem terjed ki a 
következő szolgáltatások beszerzésére:  
(a)  humán -egészségügyi szolgáltatások (CPC 931);  
(b)  közigazgatási egészségügyi szolgáltatások (CPC 91122); valamint  
(c)  ápolószemélyzettel való  ellátási szolgáltatások, egészségügyi személyzettel való ellátási 
szolgáltatások (CPC 87206 és CPC 87209).  
B2. alszakasz: Egyesült Királyság  
A PPROC 2.2 és PPROC 2.3 cikkekkel összhangban a második rész első tárgykörének VI. címe 
[KÖZBESZERZÉS] a közbeszerzésről szóló megállapodás II. cikkének hatálya alá tartozó beszerzéseken 
kívül az ezen alszakasz hatálya alá tartozó beszerzésekre is alkalmazandó.  
Az Egyesült Királyságnak a közbeszerzésről szóló megállapodás I. függelékéhez csatolt 1 –7. 
mellékle tében szereplő megjegyzések ugyancsak alkalmazandók az ezen alszakasz hatálya alá tartozó 
közbeszerzésekre, ha ezen alszakasz másképp nem rendelkezik.  
Az ezen alszakasz hatálya alá tartozó közbeszerzések  
1.  Közbeszerzést végző további szervek  
Az Egyesült Királyságnak a közbeszerzésről szóló megállapodás I. függelékéhez csatolt 4 –6. 
mellékletében, valamint ezen alszakasz 2. pontjában szereplő áruk és szolgáltatások beszerzése az 
Egyesült Királyság következő beszerzést végző szervei által:  
(a) valamennyi oly an ajánlatkérő, amelynek beszerzései a közüzemi szerződésekről szóló 2016. évi 
rendelet (Utilities Contracts Regulation 2016) és a közüzemi szerződésekről (Skócia) szóló 2016. évi 
rendelet (Utilities Contracts (Scotland) Regulations 2016) hatálya alá tarto znak, és amelyek 
ajánlatkérő szervek (pl. a közbeszerzésről szóló megállapodás I. függelékének 1. és 2. mellékletében 
szereplő szervek) vagy közvállalkozások (lásd az 1. megjegyzést), és amelyek tevékenységeinek 
egyike:  
(i)  lakossági szolgáltatás nyújtása  céljából helyhez kötött hálózatok rendelkezésre 
bocsátása vagy üzemeltetése gáz vagy hő termelésével, szállításával vagy elosztásával, 
vagy ilyen hálózatok részére gáz vagy hő szolgáltatásával kapcsolatban, vagy  
 
837 
 (ii)  az ilyen tevékenység és a GPA I. függ elékének 3. mellékletében említett 
tevékenységek bármilyen kombinációja;  
olyan magántulajdonú, beszerzést végző szervek, amelyek egyik tevékenysége az e bekezdés a) 
pontjában, a közbeszerzésről szóló megállapodás I. függeléke 3. mellékletének 1. pontjában vagy 
azok bármely kombinációjában említett tevékenységek egyike, és az Egyesült Királyság illetékes 
hatósága által biztosított különleges vagy kizárólagos jogok alapján működnek;  
a következő határértékekkel megegyező vagy azoknál magasabb értékű beszerzése k tekintetében:  
- áruk és szolgáltatások beszerzése esetén 400 000 SDR;  
- építőipari szolgáltatások (CPC 51) beszerzése esetén 5 000 000 SDR.  
Megjegyzések az (1) bekezdéshez:  
1. A közüzemi szerződésekről szóló 2016. évi rendelet szerint „közvállalkozás” minden 
olyan vállalkozás, amely felett az ajánlatkérő szervek közvetlenül vagy közvetve meghatározó 
befolyást gyakorolhatnak a következők révén:  
(a)  az adott vállalkozásban fennálló tulajdonjoguk;  
(b)  az adott vállalkozásban való pénzügyi részesedésük; vagy  
(c)  az adott vállalkozásra vonatkozó szabályok.  
2. A közüzemi szerződésekről (Skócia) szóló 2016. évi rendelet szerint „közvállalkozás” 
minden olyan személy, amely felett az ajánlatkérő szervek közvetlenül vagy közvetve 
meghatározó befolyást gyakorolhatnak a kö vetkezők egyike vagy kombinációja révén:  
(a)  az adott személyben fennálló tulajdonjoguk;  
(b)  az adott személyben való pénzügyi részesedésük;  
(c)  az adott személyre vonatkozó szabályok által biztosított jogok.  
3. A közüzemi szerződésekről szóló 2016. évi re ndelet és a közüzemi szerződésekről 
(Skócia) szóló 2016. évi rendelet szerint az ajánlatkérő szervek meghatározó befolyását 
vélelmezni kell az alábbi esetek bármelyikében, amikor e hatóságok közvetlenül vagy 
közvetve:  
(a)  birtokolják a vállalkozás jegyzet t tőkéjének többségét;  
(b)  a vállalkozás által kibocsátott részvények által megtestesített szavazatok többségével 
rendelkezik;  
(c) a vállalkozás ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete tagjainak többségét 
kinevezheti.  
2. További szolgáltatások  
Az Egyesült Királyságnak a közbeszerzésről szóló megállapodás I. függelékéhez csatolt 5. 
mellékletében felsorolt szolgáltatásokon kívül az alábbi szolgáltatások beszerzése az Egyesült 
 
838 
 Királyságnak a közbeszerzésről szóló megállapodás I. függelékéhez csatol t 1–3. mellékletében vagy 
ezen alszakasz 1. pontjában szereplő szervezetek esetében:   
- szállodai és éttermi szolgáltatások (CPC 641);  
- étkeztetési szolgáltatások (CPC 642);  
- italfelszolgálási szolgáltatások (CPC 643);  
- távközléssel kapcsolatos szolgáltatások (CPC 754);  
- ingatlannal kapcsolatos szolgáltatások: díjazással vagy szerződéses alapon (CPC 8220);  
- egyéb üzleti szolgáltatások (CPC 87901, 87903, 87905 -87907);  
- oktatási szolgáltatások (CPC 92).  
Jegyzetek  
1. A szállodai és éttermi szolgálta tásokra (CPC 641), az étkeztetési szolgáltatásokra (CPC 642), 
az italfelszolgálási szolgáltatásokra (CPC 643) és az oktatási szolgáltatásokra (CPC 92) vonatkozó 
szerződések az Európai Unió szállítóira – köztük a szolgáltatókra – vonatkozó nemzeti elbánási 
rendszer hatálya alá tartoznak, feltéve, hogy értékük eléri vagy meghaladja a 663  540 GBP -t, 
amennyiben azokat az Egyesült Királyságnak a közbeszerzésről szóló megállapodás I. függelékéhez 
csatolt 1. és 2. mellékletében szereplő ajánlatkérők ítélik oda, és  értékük eléri vagy meghaladja a 
884 720 GBP -t, ha azokat az Egyesült Királyságnak a közbeszerzésről szóló megállapodás I. 
függelékéhez csatolt 3. mellékletében szereplő ajánlatkérők vagy az e szakasz 1. pontjában szereplő 
ajánlatkérők ítélik oda.  
2. Nem minő sül e szakasz értelmében vett tevékenységnek az olyan hálózatok részére történő 
gáz- vagy hőszolgáltatás, amelyek a fogyasztók számára az ajánlatkérő szervtől eltérő, beszerzést 
végző szerv által nyújtanak szolgáltatást, amennyiben:  
(a)  az érintett szerve zet azért állít elő gázt vagy hőt, mert annak fogyasztása az e szakaszban vagy 
a közbeszerzésről szóló megállapodás I. függelékéhez csatolt, az Egyesült Királyságra 
vonatkozó 3. melléklet a) –f) pontjában említett tevékenységtől eltérő tevékenység végzéséhe z 
szükséges; valamint  
(b)  a nyilvános hálózat ellátása kizárólag az ilyen termelés gazdasági hasznosítására irányul, és a 
tárgyévet is magában foglaló előző három év átlaga alapján nem haladja meg a jogalany 
forgalmának 20 % -át. 
3. A második rész első tárgyk örének VI. címe [KÖZBESZERZÉS] és e melléklet nem terjed ki a 
következő szolgáltatások beszerzésére:  
(a)  humán -egészségügyi szolgáltatások (CPC 931);  
(b)  közigazgatási egészségügyi szolgáltatások (CPC 91122); valamint  
(c)  ápolószemélyzettel való ellát ási szolgáltatások, egészségügyi személyzettel való ellátási 
szolgáltatások (CPC 87206 és CPC 87209).  
 
 
839 
   
 
840 
 ENER -1. MELLÉKLET: ENERGIAHORDOZÓK, SZÉNHIDROGÉNEK ÉS NYERSANYAGOK JEGYZÉKEI  
ENERGIAHORDOZÓK HR -KÓD SZERINTI JEGYZÉKE  
- Földgáz, beleértve a cseppfolyósí tott természetes gázt, cseppfolyósított földgázt (LPG), (HR -kód: 
27.11)  
- Elektromos energia (HR -kód: 27.16)  
- Nyersolaj és olajtermékek (HR -kód: 27.09 –27.10, 27.13 –27.15)  
- Szilárd tüzelőanyagok (HR -kód: 27.01, HR -kód: 27.02, HR -kód: 27.04)  
- Tűzifa és faszén (HR-kód: 44.01 és HR -kód: 44.02, energetikai célra felhasznált áruk)  
- Biogáz (HR -kód: 38.25)  
SZÉNHIDROGÉNEK HR -KÓD SZERINTI JEGYZÉKE  
- Nyersolaj (HR -kód: 27.09)  
- Földgáz (HR -kód: 27.11)  
NYERSANYAGOK HR -ÁRUCSOPORTONKÉNTI JEGYZÉKE  
Árucsoport  Megnevezés  
25. Só; kén; földek és kövek; gipsz, mész és cement  
26. Ércek, salakok és hamu, kivéve uránium - vagy tóriumérc, dúsított is (HR -kód: 
26.12)  
27. Ásványi tüzelőanyagok, ásványi olajok és ezek desztillációs termékei; bitumenes 
anyagok; ásványi viaszok  
28. Szervetlen vegyi anyagok; szervetlen vagy szerves vegyületek nemesfémből, 
ritkaföldfémből; radioaktív elemekből vagy izotópokból, a radioaktív kémiai 
elemek és radioaktív izotópok (beleértve a hasadó kémiai elemeket és 
izotópokat) és vegyületeik kivételéve l; ilyen termékeket tartalmazó keverékek és 
maradékok (HR -kód: 28.44); és izotópok, a 28.44 vámtarifaszám alá tartozók 
kivételével; ilyen izotópok szerves vagy szervetlen vegyületei, vegyileg nem 
meghatározottak is (HR -kód: 28.45)  
29. Szerves vegyi anyagok  
31. Trágyázószerek  
71. Természetes vagy tenyésztett gyöngyök, drágakövek vagy féldrágakövek, 
nemesfémek, nemesfémmel plattírozott fémek és ezekből készült áruk, a 
következő kivételével: természetes vagy tenyésztett gyöngy, megmunkálva vagy 
osztál yozva is, de nem felfűzve, foglalat vagy szerelés nélkül; természetes vagy 
tenyésztett gyöngy, a szállítás megkönnyítésére ideiglenesen felfűzve (HR -kód: 
7101)  
72. Vas és acél  
74. Réz és ebből készült áruk  
75. Nikkel és ebből készült áruk  
 
841 
 76. Alumínium  és ebből készült áruk  
78. Ólom és ebből készült áruk  
79. Cink és ebből készült áruk  
80. Ón és ebből készült áruk  
81. Más nem nemesfém; cermet; ezekből készült áruk  
 
842 
 ENER -2. MELLÉKLET: ENERGETIKAI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI TÁMOGATÁSOK  
E megállapodás második  része első tárgyköre [Kereskedelem] XI. címe [A nyílt és tisztességes 
versenyt és a fenntartható fejlődést elősegítő egyenlő versenyfeltételek] harmadik fejezete [A 
támogatások ellenőrzése] 3.5 cikkének [Tiltott támogatások és feltételhez kötött támogatás ok] (14) 
bekezdésében [Energia és környezetvédelem] meghatározott elvekkel összhangban:  
(1)  A villamosenergia -termelés megfelelőségéhez, a megújuló energiaforrások hasznosításához 
és a kapcsolt energiatermeléshez nyújtott támogatások nem áshatják alá az ENER.6. cikkből 
[A nagykereskedelmi villamosenergia - és gázpiacokra vonatkozó rendelkezések] fakadó 
kötelezettségeknek a Felek általi teljesítését és nem befolyásolhatják szükségtelenül az 
ENER.13. cikkben [A villamosenergia -rendszerösszekötők hatékony has ználata] 
meghatározott rendszerösszekötők hatékony kihasználását, és ezeket a támogatásokat – e 
megállapodás ENER.6. cikke [A nagykereskedelmi villamosenergia - és gázpiacokra vonatkozó 
rendelkezések] (3) bekezdésének sérelme nélkül – átlátható, megkülönböz tetésmentes és 
hatékony versenyeztetési eljárás keretében kell meghatározni; valamint  
(a) a villamosenergia -termelés megfelelőségéhez nyújtott támogatásoknak ösztönözniük 
kell a kapacitásszolgáltatókat a nagy rendszerterhelés idején történő rendelkezésre 
állás ra; ezek az intézkedések a meghatározott szén -dioxid -kibocsátást túl nem lépő 
létesítményekre korlátozódhatnak; valamint  
(b) a megújuló energiaforrások hasznosításához és a kapcsolt energiatermeléshez nyújtott 
támogatások nem befolyásolhatják a kedvezményezett eknek a villamosenergia -
piacokon való részvétellel kapcsolatos kötelezettségeit és lehetőségeit.  
(2)  Az (1) bekezdés ellenére abban az esetben, ha a túlkompenzáció megfelelő intézkedések 
révén meg van akadályozva, a megújuló energiaforrások hasznosításáho z és a kapcsolt 
energiatermeléshez nyújtott támogatások odaítélhetők versenyeztetés nélküli eljárások 
keretében, amennyiben a potenciális kínálat nem elegendő a versenyeztetéshez, a 
támogatható kapacitásmennyiség valószínűsíthetően nem gyakorol lényeges ha tást a Felek 
közötti kereskedelemre vagy beruházásokra, vagy a támogatások odaítélése demonstrációs 
projektek számára történik.  
(3)  Amennyiben a Felek mentességeket vezetnek be az energiával kapcsolatos adók, illetékek és 
díjak134 alól az energiaintenzív fe lhasználók javára, ezek a mentességek nem haladhatják meg 
az adó, illeték vagy díj teljes összegét.  
(4)  Amennyiben az energiaintenzív felhasználók ellentételezést kapnak az éghajlat -politikai 
eszközök miatti villamosenergiaköltség -növekedés ellensúlyozásá ra, ez az ellentételezés 
azokra az ágazatokra korlátozódik, amelyek a költségnövekedés miatt fokozottan ki vannak 
téve a kibocsátásáthelyezés kockázatának.  
(5)  A saját ipari tevékenységhez kötődő kibocsátások szén -dioxid -mentesítéséhez nyújtott 
támogatáso knak az üvegházhatásúgáz -kibocsátás általános csökkenését kell 
eredményezniük. A támogatásoknak csökkenteniük kell az ipari tevékenységből közvetlenül 
származó kibocsátásokat. A saját ipari tevékenység energiahatékonyságának javításához 
                                                            
134  Az egyértelműség érdekében: a díjak nem foglalják magukban a hálózati díja kat. 
 
843 
 nyújtott támogatáso knak az energiafogyasztás csökkentése révén – vagy közvetlenül vagy 
termelési egységenként – javítaniuk kell az energiahatékonyságot.  
  
 
844 
 ENER -3. MELLÉKLET: A HARMADIK FELEK HOZZÁFÉRÉSE ÉS A TULAJDONJOGI SZÉTVÁLASZTÁS 
INFRASTRUKTÚRÁKRA VALÓ ALKALMAZÁSÁNAK M ELLŐZÉSE  
Bármelyik Fél dönthet úgy, hogy nem alkalmazza az ENER.8. cikket [Harmadik felek hozzáférése az 
átviteli és elosztóhálózatokhoz] és az ENER.9. cikket [Rendszerüzemeltetés és az átvitelirendszer -
üzemeltetők szétválasztása] az új infrastruktúrákra v agy a meglévő infrastruktúrák jelentős 
kibővítésére, amennyiben:  
(a) az infrastruktúrába való beruházás kockázata akkora, hogy a beruházás nem valósulna meg a 
mentesség nélkül;  
(b) a beruházás fokozza a versenyt vagy az ellátásbiztonságot;  
(c) az infrastruktúra oly an természetes vagy jogi személy tulajdonában áll, aki vagy amely 
legalább jogi formájában független azoktól a rendszerüzemeltetőktől, amelyek hálózataiban az 
infrastruktúra megépült vagy meg fog épülni;  
(d) a mentesség megadása előtt az adott Fél dönt a kapa citással való gazdálkodás és a 
kapacitásfelosztás szabályairól és mechanizmusairól.  
 
845 
 ENER -4. MELLÉKLET: A VILLAMOSENERGIA -RENDSZERÖSSZEKÖTŐ KAPACITÁS FELOSZTÁSA MÁSNAPI 
PIACI IDŐTÁVON  
1. rész  
 
1. A villamosenergia -rendszerösszekötők kapacitásának a másnapi piaci időkereten belüli elosztására 
vonatkozó új eljárás a „többrégiós laza mennyiségalapú piac -összekapcsolás” koncepcióján alapul.  
Az új eljárás általános célja a kereskedelem előnyeinek maxim alizálása.  
Az új eljárás kidolgozásának első lépéseként a Felek biztosítják, hogy az átvitelirendszer -üzemeltetők 
javaslatvázlatokat és költség -haszon elemzést készítsenek.  
2. A többrégiós laza mennyiségalapú piac -összekapcsolás magában foglalja egy piac -összekapcsolási 
funkció kialakítását a következők közötti nettó energiapozíciók (implicit allokáció) meghatározására:  
(a) az (EU) 2019/943 rendeletnek megfelelően létrehozott ajánlattételi övezetek, amelyek egy 
villamosenergia -rendszerösszekötő révén közvetlenül kapcsolódnak az Egyesült Királysághoz; 
valamint  
(b) az Egyesült Királyság.  
3. A villamosenergia -rendszerösszekötők felett i nettó energiapozíciókat implicit allokációs eljárással 
kell kiszámítani, külön algoritmus alkalmazásával a következőkre:  
(a) kereskedelmi vételi és eladási ajánlatok másnapi piaci időtávra az (EU) 2019/943 rendelettel 
összhangban létrehozott, az Egyesült Kir álysággal villamosenergia -rendszerösszekötő révén 
közvetlen összeköttetésben álló ajánlattételi övezetekből;  
(b) kereskedelmi vételi és eladási ajánlatok másnapi piaci időtávra az Egyesült Királyság releváns 
másnapi piacairól;  
(c) az átvitelirendszer -üzemeltetők által megállapított eljárásokkal összhangban meghatározott 
hálózati kapacitási adatok és rendszerképességek; valamint  
(d) az Egyesült Királysággal összeköttetésben álló ajánlattételi övezetek és az Unión belüli más 
ajánlattételi övezetek közötti villamosenergi a-rendszerösszekötők várható kereskedelmi 
forgalmára vonatkozó adatok, az uniós átvitelirendszer -üzemeltetők által, megbízható 
módszerek alkalmazásával meghatározott módon.  
Ennek a folyamatnak összeegyeztethetőnek kell lennie az egyenáramú villamosenergia -
rendszerösszekötők sajátos jellemzőivel, beleértve a veszteségeket és a felterhelésre vonatkozó 
követelményeket is.  
4. A piac -összekapcsolási funkció:  
 
846 
 (a) a Felek másnapi piacainak működése előtt kellő időben eredményeket hoz (az Unió esetében 
ez az (EU) 2015/12 22 bizottsági rendelettel135 összhangban létrehozott egységes másnapi 
piac-összekapcsolás), hogy ezek az eredmények felhasználhatók legyenek az e piacokon elért 
eredményeket meghatározó folyamatok inputjaként;  
(b) megbízható és megismételhető eredményeket hoz;  
(c) az Unió és az Egyesült Királyság elkülönült és különböző másnapi piacainak 
összekapcsolására szolgáló specifikus folyamat; ez különösen azt jelenti, hogy a konkrét 
algoritmusnak el kell különülnie és különböznie kell a 2015/1222/EK rendelettel 
összhangban l étrehozott egységes másnapi piac -összekapcsolás során használt 
algoritmustól, és az uniós kereskedelmi vételi és eladási ajánlatok tekintetében csak az olyan 
ajánlattételi övezetekből származó algoritmusokhoz fér hozzá, amelyek egy villamosenergia -
rendszer összekötő révén közvetlenül kapcsolódnak az Egyesült Királysághoz.  
5. A számított nettó energiapozíciókat érvényesítést és hitelesítést követően közzé kell tenni. Ha a piac -
összekapcsolási funkció nem képes működni vagy nem képes eredményt hozni, a villamosen ergia -
rendszerösszekötő kapacitást tartalékeljárással kell felosztani, és a piaci szereplőket értesíteni kell a 
tartalékeljárás alkalmazásáról.  
6. A technikai eljárások kidolgozásának és végrehajtásának költségeit egyenlően kell megosztani 
egyrészről az Egyesült Királyság érintett átvitelirendszer -üzemeltetői vagy más szervezetei, 
másrészről az érintett uniós átvitelirendszer -üzemeltetők vagy más szervezetek között, kivéve, ha az 
energiaügyi szakbizottság másként határoz.  
2. rész  
 
E melléklet végrehajtásá nak ütemterve e megállapodás hatálybalépésétől kezdődően a következő:  
 
(a) 3 hónapon belül – költség -haszon elemzés és a technikai eljárásokra vonatkozó javaslatvázlat;  
 
(b) 10 hónapon belül – a technikai eljárásokra vonatkozó javaslat;  
 
(c) 15 hónapon belül – a technikai eljárások működésbe lépése.  
 
 
 
  
  
                                                            
135 A Bizottság (EU) 2015/1222 rendelete (2015. július 24.) a kapacitásfelosztásra és a szűk 
keresztmetszetek kezelésére vonatkozó iránymutatás létrehozásáról (HL L 197., 2015.7.25., 24. o.).  
 
847 
 AVSAF -1. MELLÉKLET: LÉGIALKALMASSÁGI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI TANÚSÍTÁS  
A. SZAKASZ: Általános rendelkezések  
1. cikk: Cél és hatály  
1.  E melléklet célja, hogy a megfelelőségi ténymegállapítások és bizonyítványok kölc sönös 
elfogadásának feltételeit és módszereit rögzítve végrehajtsa e megállapodás AVSAF.3. cikkének 
[Hatály és végrehajtás] (2) bekezdésével összhangban a következő területeken folytatott 
együttműködést:  
(a) a polgári repüléstechnikai termékek légialkalmassági  bizonyítványai és nyomon követése e 
megállapodás AVSAF. 3. cikke [Hatály és végrehajtás] (1) bekezdésének a) pontja szerint;  
(b) a polgári repüléstechnikai termékek környezetvédelmi tanúsítványai és tesztelése e 
megállapodás AVSAF.3. cikke [Hatály és végrehaj tás] (1) bekezdésének b) pontja szerint; 
valamint  
(c) a tervező és gyártó szervezetek tervezési és gyártási tanúsítványai és nyomon követése e 
megállapodás AVSAF.3. cikke [Hatály és végrehajtás] (1) bekezdésének c) pontja szerint.  
2.  Az (1) bekezdéstől eltérv e, a használt légi járművektől eltérő használt polgári 
repüléstechnikai termékek nem tartoznak e melléklet hatálya alá.  
2. cikk: Fogalommeghatározások  
E melléklet alkalmazásában:  
(a) „elfogadás”: az egyik Fél által kiállított, illetve elvégzett bizonyítványokn ak, jóváhagyásoknak, 
változásoknak/változtatásoknak, javításoknak, okmányoknak és adatoknak a másik Fél általi 
elismerése, anélkül hogy az utóbbi érvényesítési tevékenységet végezne vagy megfelelő 
tanúsítványt állítana ki;  
(b)  „üzemképességi tanúsítvány”: az exportáló Fél jóváhagyott szervezete vagy illetékes hatósága 
által kibocsátott tanúsítvány, amely szerint a légi járműtől eltérő új polgári repüléstechnikai 
termék megfelel az exportáló Fél által jóváhagyott tervnek, és biz tonságos üzemeltetésre 
alkalmas állapotban van;  
(c) „polgári repüléstechnikai termék kategóriája”: az EASA és a UK CAA légialkalmassági előírásai 
szerint a műszaki végrehajtási eljárások tekintetében csoportba sorolt, közös jellemzőkkel 
rendelkező termékek cso portja;  
(d) „tanúsító hatóság”: az exportáló Fél műszaki megbízottja, aki a nemzetközi polgári repülésről 
szóló egyezmény 8. mellékletében meghatározott, a tervező állam felelősségét viselő 
hatóságként eljárva a polgári repüléstechnikai termék tervezési tanúsítványát kiállítja. Ha a 
tervezési bizonyítványt az exportáló Fél jóváhagyott szervezete állítja ki, az exportáló Fél 
műszaki megbízottját kell tanúsító hatóságnak tekinteni;  
(e) „tervezési tanúsítvány”: az egyik Fél műszaki megbízottja vagy jóváhagyott szervezete ált ali 
elismerése annak, hogy valamely polgári repüléstechnikai termék terve vagy tervének 
megváltoztatása megfelel a légialkalmassági követelményeknek és – adott esetben – a 
 
848 
 környezetvédelmi követelményeknek, különösen az adott Fél törvényeiben, rendeleteibe n és 
igazgatási rendelkezéseiben meghatározott környezetvédelmi jellemzők tekintetében;  
(f) „tervezéssel kapcsolatos üzemeltetési követelmények”: a polgári repüléstechnikai termék 
tervezési jellemzőit vagy tervezési adatait befolyásoló, a polgári repüléstechni kai termék 
üzemeltetésével vagy karbantartásával kapcsolatos üzemeltetési, többek között 
környezetvédelmi követelmények, amelyek alkalmassá teszik egy bizonyos fajta 
üzemeltetésre;  
(g) „export”: az a folyamat, amely során az egyik Fél polgári légi közlekedési szabályozási 
rendszeréből polgári repüléstechnikai terméket bocsátanak ki a másik Fél polgári légi 
közlekedési szabályozási rendszerébe;  
(h) „légialkalmassági exportbizonyítvány”: az exportáló Fél illetékes hatósága által, vagy használt 
légi jármű esetében a t erméket exportáló lajstromozó állam illetékes hatósága által annak 
elismeréseként kiállított tanúsítvány, hogy a légi jármű megfelel az importáló Fél által 
bejelentett alkalmazandó légialkalmassági és környezetvédelmi követelményeknek;  
(i) „exportáló Fél”: az a Fél, amelynek polgári légi közlekedési szabályozási rendszeréből polgári 
repüléstechnikai terméket bocsátanak ki;  
(j) „import”: az a folyamat, amely során az egyik Fél polgári légi közlekedési szabályozási 
rendszeréből exportált polgári repüléstechnikai term éket befogadják a másik Fél polgári légi 
közlekedési szabályozási rendszerébe;  
(k) „importáló Fél”: az a Fél, amelynek polgári légi közlekedési szabályozási rendszerébe polgári 
repüléstechnikai terméket fogadnak be;  
(l) „nagyobb változás/változtatás”: a típustervn ek a kisebb változtatástól eltérő megváltoztatása;  
(m) „kisebb változás/változtatás”: a típusterv olyan megváltoztatása, amelynek nincs észlelhető 
hatása a tömegre, az egyensúlyra, a szerkezeti szilárdságra, a megbízhatóságra, az 
üzemeltetési jellemzőkre, a kö rnyezetvédelmi jellemzőkre vagy a polgári repüléstechnikai 
termék légialkalmasságát befolyásoló egyéb tulajdonságokra;  
(n) „üzemeltetési alkalmassági adatok”: meghatározott típusú légi járművek azon típusspecifikus 
működési szempontjainak támogatásához és lehe tővé tételéhez szükséges adatkészlet, 
amelyet az Unió vagy az Egyesült Királyság polgári légi közlekedési szabályozási rendszere 
szabályoz. Ez az adatkészlet, melyet a légi járműre vonatkozó típusalkalmassági bizonyítvány 
kérelmezője vagy jogosultja állít össze, részét képezi a típusalkalmassági bizonyítványnak. Az 
Unió vagy az Egyesült Királyság polgári légi közlekedési szabályozási rendszerében a 
típusalkalmassági bizonyítvány vagy a korlátozott típusalkalmassági bizonyítvány iránti első 
kérelemnek tartal maznia kell az adott légijármű -típus tekintetében az üzemeltetési 
alkalmassági adatok jóváhagyása iránti kérelmet is, vagy azt egy későbbi időpontban ki kell 
egészíteni egy ilyen kérelemmel;  
(o) „gyártási jóváhagyás”: valamelyik Fél illetékes hatósága által a polgári repüléstechnikai 
termékeket előállító gyártó számára annak elismeréseként kibocsátott tanúsítvány, hogy a 
gyártó megfelel az adott Fél polgári repüléstechnikai termékek gyártására vonatkozó 
törvényeiben, rendeleteiben és igazgatási rendelkezéseiben  meghatározott alkalmazandó 
követelményeknek;  
 
849 
 (p) „műszaki végrehajtási eljárások”: e mellékletre vonatkozó azon végrehajtási eljárások, 
amelyeket a Felek műszaki megbízottjai e megállapodás AVSAF.3. cikkének [Hatály és 
végrehajtás] (5) bekezdésével összhangba n dolgoznak ki;  
(q) „hitelesítő hatóság”: az importáló Fél azon műszaki megbízottja, amely a jelen mellékletben 
meghatározottak szerint elfogadja vagy érvényesíti a tanúsító hatóság által kiállított tervezési 
tanúsítványt.  
B. SZAKASZ: Tanúsítási Felügyelőtest ület 
3. cikk: Létrehozás és összetétel  
1. A Felek műszaki megbízottjainak társelnökletével létrejön a repülésbiztonsági 
szakbizottságnak elszámolással tartozó Tanúsítási Felügyelőtestület, az e melléklet hatékony 
végrehajtásáért felelős műszaki koordináció s testületként. A testület a Felek műszaki 
megbízottjainak képviselőiből áll, és megbízatása teljesítésének megkönnyítésére további 
résztvevőket hívhat meg.  
2. A Tanúsítási Felügyelőtestület rendszeres időközönként, bármelyik műszaki megbízott 
kérésére ülé sezik, és konszenzussal hozza meg határozatait, illetve teszi meg ajánlásait. A testület 
kidolgozza és elfogadja eljárási szabályzatát.  
4. cikk: Megbízatás  
A Tanúsítási Felügyelőtestület megbízatása különösen a következőkre terjed ki:  
(a) az e melléklet 6. cik kében [Műszaki végrehajtási eljárások] említett műszaki végrehajtási 
eljárások kidolgozása, elfogadása és felülvizsgálata;  
(b) információcsere a fontosabb biztonsági aggályokról, és adott esetben cselekvési tervek 
kidolgozása ezek megoldására;  
(c) az illetékes hat óságok hatáskörébe tartozó azon műszaki kérdések megoldása, amelyek 
befolyásolják e melléklet végrehajtását;  
(d) adott esetben hatékony eszközök kidolgozása a biztonsági és környezetvédelmi 
követelmények, a tanúsítási rendszerek, a minőségbiztosítás és a szabv ányosítási rendszerek 
tekintetében történő együttműködés, támogatás és információcsere tekintetében;  
(e) a 10. cikkben [A tervezési tanúsítványok hitelesítésének módozatai] és a 13. cikkben 
[Elfogadás] meghatározott tervezési tanúsítványok hitelesítési módozat ainak vagy 
elfogadásának időközönkénti értékelése;  
(f) az e melléklet módosítására irányuló javaslatok benyújtása a repülésbiztonsági 
szakbizottságnak;  
(g) a 29. cikknek [Az illetékes hatóságok folyamatos minősítése] megfelelően azon eljárások 
meghatározása, amelyek biztosítják a Felek töretlen bizalmának fenntartását a másik Fél 
megfelelőségi ténymegállapításokkal kapcsolatos folyamataiban;  
(h) a g) pontban említett eljárások végrehajtásának elemzése és az azokkal kapcsolatos 
intézkedések megtétele; valamint  
 
850 
 (i) a me goldatlan kérdések bejelentése a repülésbiztonsági szakbizottságnak és a 
repülésbiztonsági szakbizottság e mellékletre vonatkozó döntései végrehajtásának biztosítása.  
C. SZAKASZ: Végrehajtás  
5. cikk: A tervezési tanúsítás, a gyártási tanúsítás és az export bizonyítványok tekintetében illetékes 
hatóságok  
1. A tervezési tanúsítás tekintetében az illetékes hatóságok a következők:  
(a) az Unió esetében: az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége, valamint  
(b) az Egyesült Királyság esetében: az Egyesült Királyság polgár i légi közlekedési hatósága.  
2. A gyártási tanúsítás és az exportbizonyítványok tekintetében az illetékes hatóságok a 
következők:  
(a) az Unió esetében: az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége, továbbá a tagállamok 
illetékes hatóságai. A használt légi járm űvekre vonatkozó exportbizonyítványok esetében a 
légi jármű azon lajstromozó államának illetékes hatósága, ahonnan a légi jármű exportálásra 
került; valamint  
(b) az Egyesült Királyság esetében: az Egyesült Királyság polgári légi közlekedési hatósága.  
6. cikk: Műszaki végrehajtási eljárások  
1. A Felek műszaki megbízottjai a Tanúsítási Felügyelőtestület keretében műszaki végrehajtási 
eljárásokat dolgoznak ki annak érdekében, hogy a Felek illetékes hatóságai közötti kommunikációs 
tevékenységekre vonatkozó eljáráso k meghatározása révén különleges eljárásokat hozzanak létre e 
melléklet végrehajtásának elősegítésére.  
2. A műszaki végrehajtási eljárások az e megállapodás AVSAF.3. cikkének [Hatály és 
végrehajtás] (5) bekezdésében előírtak szerint kezelik a Felek e mellé klet végrehajtásához 
kapcsolódó polgári repülési szabványai, szabályai, gyakorlatai, eljárásai és rendszerei közötti 
különbségeket is.  
7. cikk: Bizalmas és védett adatok, információk cseréje és védelme  
1. Az e melléklet végrehajtása során végzett adat - és információcsere e megállapodás 
AVSAF.11. cikkének [Titoktartás, valamint az adatok és információk védelme] hatálya alá tartozik.  
2. A hitelesítési eljárás során kicserélt adatoknak és információknak jellegükben és 
tartalmukban arra kell korlátozódniuk, ami  az alkalmazandó műszaki előírásoknak való megfelelőség 
igazolása céljából szükséges a műszaki végrehajtási eljárásokban részletesen meghatározottak 
szerint.  
3. Az illetékes hatóságok közötti, az adat - és információcserére vonatkozó bármely 
nézeteltérést a  műszaki végrehajtási eljárásokban részletesen meghatározottak szerint kell kezelni. A 
Felek fenntartják a jogot arra, hogy a nézeteltérést – az abban való döntés végett – a Tanúsítási 
Felügyelőtestület elé utalják.  
D. SZAKASZ: Tervezési tanúsítás  
 
851 
 8. cikk:  Általános elvek  
1. Ez a szakasz az e melléklet hatálya alá tartozó tervezési tanúsítványokat és adott esetben 
azok módosításait tárgyalja, különös tekintettel a következőkre:  
(a) típusalkalmassági bizonyítványok, beleértve a korlátozott típusalkalmassági bizo nyítványokat;  
(b) kiegészítő jellegű típusalkalmassági bizonyítványok;  
(c) javításiterv -jóváhagyások; valamint  
(d) műszakiszabványutasítás -engedélyezések.  
2. Azt a tervezési tanúsítványt vagy módosítást, amelyet a tanúsító hatóság kibocsátott, illetve 
jóváhagyott, vagy amelynek kibocsátása, illetve jóváhagyása folyamatban van, a hitelesítő hatóság – 
figyelemmel részvételének a 12. cikkben [A hitelesítő hatóság részvételének mértéke] említett 
mértékére – hitelesíti vagy elfogadja, összhangban az e mellékletben meghat ározott feltételekkel és 
a műszaki végrehajtási eljárásokban részletesen meghatározottak szerint, ideértve a tanúsítványok 
elfogadásának és hitelesítésének azokban rögzített módozatait is.  
3. E melléklet végrehajtása érdekében a Felek biztosítják, hogy pol gári légi közlekedési 
szabályozási rendszereikben a tervező szervezetek tanúsítási eljárása keretében megfelelően 
ellenőrzik azt, hogy a tervezésért felelős szervezetek alkalmasak feladataik ellátására.  
9. cikk: Hitelesítési eljárás  
1. A polgári repüléstec hnikai termék tervezési tanúsítványának hitelesítésére vonatkozó 
kérelmet a tanúsító hatóságon keresztül a hitelesítő hatósághoz kell benyújtani, a műszaki 
végrehajtási eljárásokban részletesen meghatározottak szerint.  
2. A tanúsító hatóság biztosítja, hog y a hitelesítő hatóság megkapja a tervezési tanúsítvány 
hitelesítéséhez szükséges valamennyi releváns adatot és információt, a műszaki végrehajtási 
eljárásokban részletesen meghatározottak szerint.  
3. A tervezési tanúsítvány hitelesítésére vonatkozó kérele m beérkezését követően a hitelesítő 
hatóság meghatározza a hitelesítés alapjául szolgáló tanúsítási feltételrendszert a 11. cikknek [A 
hitelesítés alapjául szolgáló tanúsítási feltételrendszer] megfelelően, valamint a hitelesítő 
hatóságnak a hitelesítési f olyamatban való részvételének mértékét a 12. cikknek [A hitelesítő 
hatóság részvételének mértéke] megfelelően.  
4. A hitelesítés során a hitelesítő hatóság – a műszaki végrehajtási eljárásokban részletesen 
meghatározottak szerint – a lehető legnagyobb mérté kben támaszkodik a tanúsító hatóság által 
végzett műszaki értékelésekre, tesztekre, vizsgálatokra és ténymegállapításokra.  
5. A hitelesítő hatóság a tanúsító hatóság által szolgáltatott releváns adatok és információk 
megvizsgálását követően kiadja a hitele sített polgári repüléstechnikai termékre vonatkozó tervezési 
tanúsítványt (hitelesített tervezési tanúsítvány), amennyiben:  
(a) megerősítést nyert, hogy a tanúsító hatóság kiállította a polgári repüléstechnikai termékre 
vonatkozó saját tervezési tanúsítványát;  
 
852 
 (b) a tanúsító hatóság kijelentette, hogy a polgári repüléstechnikai termék megfelel a 11. cikkben 
[A hitelesítés alapjául szolgáló tanúsítási feltételrendszer] említett, a hitelesítés alapjául 
szolgáló tanúsítási feltételrendszernek;  
(c) a hitelesítő hatóság ált al végrehajtott hitelesítési folyamat során felmerült valamennyi kérdést 
megoldották; valamint  
(d) a kérelmező teljesítette a műszaki végrehajtási eljárásokban részletesen meghatározott 
további adminisztratív követelményeket.  
6. A Felek biztosítják, hogy a hit elesített tervezési tanúsítvány beszerzése és megtartása 
érdekében a kérelmező megszerezze és megőrizze és a tanúsító hatóság rendelkezésére bocsássa a 
tanúsított polgári repüléstechnikai termékre vonatkozó összes releváns tervezési információt, rajzot 
és tesztelési jelentést, ideértve a vizsgálati jegyzőkönyveket is, abból a célból, hogy megadja a 
polgári repüléstechnikai termék folyamatos légialkalmassága és az alkalmazandó környezetvédelmi 
követelményeknek való megfelelése biztosításához szükséges inform ációkat.  
10. cikk: A tervezési tanúsítványok hitelesítésének módozatai  
1. Az Unió tanúsító hatóságként eljáró műszaki megbízottja által kiállított típusalkalmassági 
bizonyítványokat az Egyesült Királyság hitelesítő hatóságként eljáró műszaki megbízottja hi telesíti. A 
következő adatokra elfogadási kötelezettség vonatkozik:  
(a) hajtóműszerelési utasítás (hajtóműre vonatkozó típusalkalmassági bizonyítvány esetében);  
(b) szerkezetjavítási kézikönyv;  
(c) az elektromos vezetékcsatlakozási rendszerek folyamatos légialkalma sságára vonatkozó 
utasítás; valamint  
(d) súlykiegyenlítési kézikönyv.  
Műszaki végrehajtási eljárás útján meghatározhatók a releváns adatok elfogadására vonatkozó 
eljárási részletek. Az ilyen eljárási részletek nem érinthetik az első albekezdésben említett el fogadási 
kötelezettséget.  
2. Az Unió tanúsító hatóságként eljáró műszaki megbízottja által kiállított jelentős kiegészítő 
jellegű típusalkalmassági bizonyítványokat és jelentős nagyobb változtatásokra vonatkozó 
jóváhagyásokat az Egyesült Királyság hitelesí tő hatóságként eljáró műszaki megbízottja hitelesíti. 
Főszabály szerint egy észszerűsített hitelesítési folyamatot kell alkalmazni, amely a műszaki 
megismerésre korlátozódik, és nem foglalja magában a hitelesítő hatóságnak a kérelmező 
megfelelőség -bizonyít ási tevékenységeibe való bevonását, kivéve, ha a műszaki megbízottak erről 
eseti alapon másként döntenek.  
3. Az Egyesült Királyság tanúsító hatóságként eljáró műszaki megbízottja által kiállított 
típusalkalmassági bizonyítványokat az Unió hitelesítő hatóságként eljáró műszaki megbízottja 
hitelesíti.  
4. Az Egyesült Királyság tanúsító hatóságként eljáró műszaki megbízottja vagy az Egyesült 
Királyság joga alapján jóváhagyott szervezet által kiállított kiegészítő jellegű típusalkalmassági 
bizonyítványokat , nagyobb változtatásokra és nagyobb javításokra vonatkozó jóváhagyásokat, 
valamint műszakiszabványutasítás -jóváhagyásokat az Unió hitelesítő hatóságként eljáró műszaki 
 
853 
 megbízottja hitelesíti. Egy észszerűsített hitelesítési folyamat alkalmazható, amely a műszaki 
megismerésre korlátozódik, és nem foglalja magában a hitelesítő hatóságnak a kérelmező 
megfelelőség -bizonyítási tevékenységeibe való bevonását, kivéve, ha a műszaki megbízottak erről 
eseti alapon másként döntenek.  
11. cikk: A hitelesítés alapjául s zolgáló tanúsítási feltételrendszer  
1. Egy polgári repüléstechnikai termék tervezési tanúsítványának hitelesítése során a 
hitelesítés alapjául szolgáló tanúsítási feltételrendszer meghatározásához a hitelesítő hatóság az 
általa képviselt Fél törvényeiben, rendeleteiben és igazgatási rendelkezéseiben meghatározott alábbi 
követelményekre hivatkozik:  
(a) egy hasonló polgári repüléstechnikai termékre vonatkozó, a kérelem tényleges időpontjában 
hatályos légialkalmassági követelmények, amelyeket a tanúsító hatóság ha tározott meg, és 
amelyeket adott esetben kiegészítenek a műszaki végrehajtási eljárásokban részletesen 
meghatározott további műszaki feltételek; valamint  
(b) a polgári repüléstechnikai termékre vonatkozó, a hitelesítő hatósághoz benyújtott hitelesítési 
kérelem  időpontjában hatályos környezetvédelmi követelmények.  
2.  A hitelesítő hatóság adott esetben meghatározza:  
(a) az alkalmazandó követelmények alóli mentességet;  
(b) az alkalmazandó követelményektől történő eltérést; vagy  
(c) azon kompenzáló tényezőket, amelyek egyenértékű biztonságot nyújtanak, ha az 
alkalmazandó követelmények nem teljesülnek.  
3. Az (1) és (2) bekezdésében meghatározott követelményeken kívül a hitelesítő hatóság 
meghatározza mindazon különleges feltételeket, amelyek akkor alkalmazandók, ha a von atkozó 
légialkalmassági alapkövetelmények, törvényi, rendeleti és igazgatási rendelkezések nem 
tartalmaznak elégséges vagy megfelelő biztonsági követelményeket a polgári repüléstechnikai 
termék tekintetében, mivel:  
(a) a polgári repüléstechnikai termék új vagy  szokatlan tervezési sajátosságokkal rendelkezik 
azokhoz a tervezési módszerekhez képest, amelyeken az alkalmazandó légialkalmassági 
alapkövetelmények, törvények, rendeletek és igazgatási rendelkezések alapulnak;  
(b) a polgári repüléstechnikai termék szándékol t rendeltetése nem szokványos; vagy  
(c) a használatban lévő más hasonló polgári repüléstechnikai termékekkel vagy hasonló kialakítási 
jellemzőkkel rendelkező polgári repüléstechnikai termékekkel kapcsolatban rendelkezésre álló 
tapasztalatok igazolták, hogy lét rejöhetnek nem biztonságos állapotok.  
4. A mentességek, eltérések, kompenzáló tényezők vagy különleges feltételek meghatározása 
során a hitelesítő hatóság gondosan mérlegeli a tanúsító hatóság által alkalmazott mentességeket, 
eltéréseket, kompenzáló tényez őket vagy különleges feltételeket, és annak hitelesítendő termékeire 
vonatkozóan nem támaszt szigorúbb követelményeket, mint saját hasonló termékeivel szemben. A 
hitelesítő hatóság minden ilyen mentességről, eltérésről, kompenzáló tényezőről vagy különlege s 
feltételről értesíti a tanúsító hatóságot.  
 
854 
 12. cikk: A hitelesítő hatóság részvételének mértéke  
1. Az egyik Fél hitelesítő hatóságának a 9. cikkben [Hitelesítési eljárás] említett, a műszaki 
végrehajtási eljárásokban részletesen meghatározott hitelesítés i folyamatokban való részvételének 
mértékét elsősorban az alábbiak határozzák meg:  
(a) a másik Fél illetékes hatóságának tapasztalata és nyilvántartásai tanúsító hatóságként;  
(b) a hitelesítő hatóság által a másik Fél illetékes hatóságával közösen végrehajtott kor ábbi 
hitelesítési tevékenységek során szerzett tapasztalat;  
(c) a hitelesítendő terv jellege;  
(d) a kérelmező teljesítménye és tapasztalata a hitelesítő hatósággal kapcsolatban; valamint  
(e) a 28. cikkben [A megfelelőségi ténymegállapítások és a tanúsítványok elfogadá sára vonatkozó 
minősítési követelmények] és a 29. cikkben [Az illetékes hatóságok folyamatos minősítése] 
említett minősítési követelmények értékelésének eredményei.  
2. A hitelesítő hatóság speciális eljárásokat és vizsgálatot végez – különös tekintettel a tanúsító 
hatóság folyamataira és módszereire – minden tanúsítvány első hitelesítése során, amennyiben a 
tanúsító hatóság 2004. szeptember 30. óta nem adott ki tanúsítványt a polgári repüléstechnikai 
termékek kategóriájában. Az alkalmazandó eljárásokat és k ritériumokat a műszaki végrehajtási 
eljárások határozzák meg részletesen.  
3. Az (1) és (2) bekezdésében meghatározott elvek hatékony végrehajtását a Tanúsítási 
Felügyelőtestület a műszaki végrehajtási eljárásokban részletesen meghatározott mutatók 
alkalmazásával rendszeresen méri, nyomon követi és felülvizsgálja.  
13. cikk: Elfogadás  
1. Az elfogadás tárgyát képező tervezési tanúsítvány esetében a hitelesítő hatóság mindenfajta 
hitelesítés nélkül elfogadja a tanúsító hatóság által kiadott tervezési ta núsítványokat. Ebben az 
esetben a hitelesítő hatóság a tervezési tanúsítványt az általa képviselt Fél törvényei, rendeletei és 
igazgatási rendelkezései szerint kiállított tanúsítvánnyal egyenértékűnek ismeri el, és nem bocsát ki 
saját megfelelő tanúsítvány t. 
2.  Az Unió tanúsító hatóságként eljáró műszaki megbízottja vagy az uniós jog alapján 
jóváhagyott szervezet által kiállított nem jelentős kiegészítő jellegű típusalkalmassági 
bizonyítványokat, nem jelentős nagyobb változtatásokra vonatkozó jóváhagyásoka t és 
műszakiszabványutasítás -jóváhagyásokat az Egyesült Királyság hitelesítő hatóságként eljáró műszaki 
megbízottja elfogadja.  
3. Az Unió tanúsító hatóságként eljáró műszaki megbízottja vagy az uniós jog alapján 
jóváhagyott szervezet által jóváhagyott kise bb módosításokat és javításokat az Egyesült Királyság 
hitelesítő hatóságként eljáró műszaki megbízottja elfogadja.  
4. Az Egyesült Királyság mint tanúsító hatóság műszaki megbízottja vagy az Egyesült Királyság 
jogszabályai és egyéb rendelkezései alapján jóv áhagyott szervezet által jóváhagyott kisebb 
változásokat és kisebb javításokat az Unió mint hitelesítő hatóság műszaki megbízottja elfogadja.  
 
855 
 14. cikk: A 10. cikkre [A tervezési tanúsítványok hitelesítésének módozatai] és a 13. cikkre 
[Elfogadás] vonatkozó  végrehajtási rendelkezések  
1. A kisebb, illetve nagyobb változás/változtatás kategóriába történő besorolást a tanúsító 
hatóság végzi az e melléklet szerinti fogalommeghatározásoknak megfelelően, a tanúsító hatóság 
alkalmazandó szabályainak és eljárásainak  megfelelően értelmezve azokat.  
2. Annak meghatározásakor, hogy egy adott kiegészítő típusalkalmassági bizonyítvány vagy 
nagyobb változtatás jelentős -e vagy sem, a tanúsító hatóság figyelembe veszi az összes korábbi 
tervváltoztatást és a polgári repüléstec hnikai termék típusalkalmassági bizonyítványába foglalt 
alkalmazandó tanúsítási specifikáció összes módosítását. Automatikusan jelentősnek minősülnek 
azon változások, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumok egyikének:  
(a)  az általános kialakítás vagy a szer kezeti felépítés változik; vagy  
(b) a módosítandó termék tanúsításakor használt feltételezések érvényüket vesztik.  
15. cikk: Meglévő tervezési tanúsítványok  
E melléklet alkalmazásában:  
(a) azon típusalkalmassági bizonyítványok, kiegészítő jellegű típusalkalmassági  bizonyítványok, 
változtatásokra és javításokra vonatkozó jóváhagyások és műszakiszabványutasítás -
jóváhagyások, valamint ezek változtatásai, amelyeket az Unió műszaki megbízottja vagy az 
Egyesült Királyságban működő jóváhagyott tervező szervezet adott ki e gyesült királyságbeli 
kérelmezőknek az uniós jog alapján, és amelyek 2020. december 31 -én érvényben vannak, úgy 
tekintendők, hogy azokat az Egyesült Királyság tanúsító hatóságként eljáró műszaki 
megbízottja vagy az Egyesült Királyság joga alapján jóváhagyo tt szervezet adta ki, és azokat az 
Unió hitelesítő hatóságként eljáró műszaki megbízottja a 13. cikk [Elfogadás] (1) bekezdésével 
összhangban elfogadta;  
(b) azon típusalkalmassági bizonyítványok, kiegészítő jellegű típusalkalmassági bizonyítványok, 
változtatás okra és javításokra vonatkozó jóváhagyások és műszakiszabványutasítás -
jóváhagyások, valamint ezek változtatásai, amelyeket az Unió műszaki megbízottja vagy az 
Unióban működő jóváhagyott tervező szervezet adott kiadott ki uniós kérelmezőknek az uniós 
jog al apján, és amelyek 2020. december 31 -én érvényben vannak, úgy tekintendők, hogy 
azokat az Egyesült Királyság hitelesítő hatóságként eljáró műszaki megbízottja a 13. cikk 
[Elfogadás] (1) bekezdésével összhangban elfogadta.  
16. cikk: A tervezési tanúsítvány á truházása  
Egy tervezési tanúsítványát másik szervezetre való átruházása esetében a tanúsító hatóság 
haladéktalanul értesíti a hitelesítő hatóságot az átruházásról, és a műszaki végrehajtási eljárásokban 
részletesen meghatározott, a tervezési tanúsítványok átruházására vonatkozó eljárást alkalmazza.  
17. cikk: Tervezéssel kapcsolatos üzemeltetési követelmények  
1. A műszaki megbízottak gondoskodnak arról, hogy – szükség esetén – sor kerüljön a 
tervezéssel kapcsolatos üzemeltetési követelményekre vonatkozó adat ok és információk cseréjére a 
hitelesítési folyamat során.  
 
856 
 2. A műszaki megbízottak döntésétől függően a hitelesítő hatóság bizonyos tervezéssel 
kapcsolatos üzemeltetési követelményekre vonatkozóan elfogadhatja a tanúsító hatóság 
megfelelőségi nyilatkozatá t a hitelesítési folyamat során.  
18. cikk: Típusspecifikus üzemeltetési dokumentumok és adatok  
1. A típusalkalmassági bizonyítvány jogosultja által szolgáltatott bizonyos típusspecifikus 
üzemeltetési dokumentumokat és adatokat – ideértve az üzemeltetési al kalmassági adatokat az 
uniós rendszerben és az ezzel egyenértékű adatokat az Egyesült Királyság rendszerében – a tanúsító 
hatóság jóváhagyja vagy elfogadja, illetve a hitelesítési folyamat során ezen dokumentumok és 
adatok szükség esetén kicserélésre kerül nek.  
2. Az (1) bekezdésben említett üzemeltetési dokumentumokat és adatokat a hitelesítő hatóság 
vagy elfogadja vagy hitelesíti a műszaki végrehajtási eljárásokban részletesen meghatározott módon.  
19. cikk: Egyidejű hitelesítés  
Ha a kérelmező és a műszaki megbízottak úgy döntenek, adott esetben egyidejű tanúsítási és 
hitelesítési eljárás alkalmazható a műszaki végrehajtási eljárásokban részletesen meghatározott 
módon.  
20. cikk: Folyamatos légialkalmasság  
1. Az illetékes hatóságok intézkedéseket hoznak azon polgári repüléstechnikai termékek nem 
biztonságos állapotának megszüntetésére, amelyekkel kapcsolatban tanúsító hatóságként járnak el.  
2. Kérésre az egyik Fél illetékes hatósága a szabályozási rendszerének hatályán belül tervezett 
vagy gyártott polgári repüléstechnikai termékekre vonatkozóan segítséget nyújt a másik Fél illetékes 
hatóságának bármely olyan intézkedés meghatározásában, amely szükséges lehet a polgári 
repüléstechnikai termékek folyamatos légialkalmasságának biztosításához.  
3. Ha az e mellék let alkalmazási körébe tartozó polgári repüléstechnikai terméket érintő 
üzemeltetési nehézségek vagy más esetleges biztonsági problémák miatt az egyik Félnek az adott 
polgári repüléstechnikai termék tekintetében tanúsító hatóságként eljáró műszaki megbízot tja 
vizsgálatot végez, a másik Fél műszaki megbízottja kérésre segítséget nyújt az ilyen vizsgálatban, 
ideértve azon vonatkozó információk megosztását is, amelyeket megfelelő szervezetei jelentettek a 
szóban forgó polgári repüléstechnikai terméket érintő m ulasztásokról, üzemzavarokól, hibákról vagy 
egyéb rendkívüli helyzetekről.  
4. A tervezési tanúsítvány jogosultjainak a tanúsító hatóság felé fennálló jelentéstételi 
kötelezettsége és az e melléklet alapján meghatározott információcsere -mechanizmus olyannak  
minősülnek, mint amelyek révén teljesítésre kerül a tervezési tanúsítvány jogosultjainak a hitelesítő 
hatóság felé fennálló, a szóban forgó polgári repüléstechnikai terméket érintő mulasztásokkal, 
üzemzavarokkal, hibákkal vagy egyéb rendkívüli helyzetekke l kapcsolatos jelentéstételi 
kötelezettsége.  
5. Az (1) –(4) bekezdések szerinti nem biztonságos állapotok kezelésére irányuló intézkedéseket 
és a biztonsági információk cseréjét a műszaki végrehajtási eljárások határozzák meg részletesen.  
6. Az egyik Fél mű szaki megbízottja köteles folyamatosan tájékoztatni a másik Fél műszaki 
megbízottját a folyamatos légialkalmasságra vonatkozó összes kötelező információról a felügyeleti 
 
857 
 rendszerének hatályán belül tervezett vagy gyártott és e melléklet hatálya alá tartozó  polgári 
repüléstechnikai termékek kapcsán.  
7. Az egyik Fél műszaki megbízottja által kibocsátott bizonyítvány szerinti légialkalmassági 
állapotot érintő bármilyen változást mihamarabb közölni kell a másik Fél műszaki megbízottjával.  
E. SZAKASZ: Gyártási t anúsítás  
21. cikk:  A gyártási tanúsítási és gyártási felügyeleti rendszer elismerése  
1. E cikk rendelkezéseire is figyelemmel, az importáló Fél elismeri az exportáló Fél gyártási 
tanúsítási és gyártási felügyeleti rendszerét, mivel a szóban forgó rendszer kielégítő módon 
egyenértékűnek minősül az importáló Fél e melléklet hatálya alá tartozó rendszerével.  
2. Az Unió az Egyesült Királyság gyártási tanúsítási és gyártási felügyeleti rendszere elismerését 
illetően kizárólag azon polgári repüléstechnikai termék kategóriák gyártását ismeri el, amelyek már a 
2020. december 31 -én érvényben lévő rendszer hatálya alá tartoztak, a műszaki végrehajtási 
eljárásokban részletesen meghatározottak szerint.  
3. Abban az esetben, ha az exportáló Fél gyártási tanúsítási és gyárt ási felügyeleti rendszerét a 
polgári repüléstechnikai termékek új kategóriájával egészítik ki, az exportáló Fél illetékes hatósága 
értesíti az importáló Fél műszaki megbízottját. Mielőtt a gyártási tanúsítási és gyártási felügyeleti 
rendszer elismerését ki terjesztik a polgári repüléstechnikai termékek új kategóriájára, az importáló 
Fél műszaki megbízottja dönthet úgy, hogy értékelést végez annak megerősítésére, hogy az 
exportáló Félnek a polgári repüléstechnikai termékek e kategóriájára vonatkozó gyártási t anúsítási és 
gyártási felügyeleti rendszere kellően egyenértékű az importáló Fél gyártási tanúsítási és gyártási 
felügyeleti rendszerével. Az értékelést a műszaki végrehajtási eljárásokban meghatározottak szerint 
kell elvégezni, és magában foglalhatja a gy ártásijóváhagyás -jogosult értékelését az exportáló Fél 
illetékes hatóságának felügyelete alatt. Az exportáló Fél gyártási tanúsítási és gyártási felügyeleti 
rendszere elismerésének az importáló Fél által a polgári repüléstechnikai termékek új kategóriájára  
történő kiterjesztésére irányuló eljárást a műszaki végrehajtási eljárásokban részletesen meg kell 
határozni.  
4. Az exportáló Fél gyártási tanúsítási és gyártási felügyeleti rendszerének az importáló Fél 
általi elismerésének feltétele, hogy az exportáló Fél gyártási tanúsítási és gyártási felügyeleti 
rendszere által biztosított biztonsági szint kellően egyenértékű legyen az importáló Fél rendszerének 
biztonsági szintjével. A gyártási tanúsítási és gyártási felügyeleti rendszer egyenértékűségégét a 29. 
cikkben [Az illetékes hatóságok folyamatos minősítése] említett eljárások révén folyamatos nyomon 
kell követni.  
5. Az (1) és (3) bekezdés olyan polgári repüléstechnikai termék gyártására is alkalmazandó, 
amely tekintetében a tervező Állam felelősségét a polgá ri repüléstechnikai terméket exportáló Féltől 
eltérő ország viseli, feltéve, hogy az exportáló Fél illetékes hatósága létrehozta és végrehajtotta a 
szükséges eljárásokat a tervező Állam megfelelő hatóságával a tervezési tanúsítvány jogosultja és a 
szóban f orgó polgári repüléstechnikai termék gyártási jóváhagyásának jogosultja közötti kapcsolat 
ellenőrzése céljából.  
22. cikk: A gyártási jóváhagyás kiterjesztése  
1. Az exportáló Fél illetékes hatósága által az elsősorban az exportáló Fél és a 21. cikk [A gyárt ási 
tanúsítási és gyártási felügyeleti rendszer elismerése] (1) bekezdése alapján elismert területen 
található gyártó számára kiadott gyártási jóváhagyás kiterjeszthető a gyártónak a másik Fél vagy egy 
 
858 
 harmadik ország területén található gyártási telephely eire és létesítményeire, függetlenül e gyártási 
telephelyek és létesítmények jogállásától és az e telephelyeken és létesítményekben gyártott polgári 
repüléstechnikai termékek típusától. Ebben az esetben az exportáló Fél illetékes hatósága felelős 
marad az említett gyártási telephelyek és létesítmények felügyeletéért, az importáló Fél illetékes 
hatósága pedig az említett gyártási telephelyek és létesítmények tekintetében nem állít ki saját 
gyártási jóváhagyást ugyanarra a polgári repüléstechnikai termékre vo natkozóan.  
2. Ha elsősorban az exportáló Fél területén található gyártó gyártási telephelyei és 
létesítményei a másik Fél területén találhatók, akkor a két Fél illetékes hatóságainak a 32. cikkben [A 
tanúsítási és folyamatos légialkalmasság -felügyeleti tev ékenységek támogatása] foglaltak keretében 
együtt kell működnie annak érdekében, hogy az importáló Fél részt vehessen az exportáló Fél e 
létesítmények tekintetében végzett felügyeleti tevékenységeiben.  
23. cikk: A gyártási jóváhagyás jogosultja és a tervez ési tanúsítás jogosultja közötti kapcsolat  
1. Olyan esetekben, amikor egy polgári repüléstechnikai termék gyártási jóváhagyásának 
jogosultja az egyik Fél illetékes hatóságának, ugyanazon polgári repüléstechnikai termék tervezési 
tanúsítványának jogosultja pedig a másik Fél illetékes hatóságának a szabályozása alá tartozik, a 
Felek illetékes hatóságai eljárásokat dolgoznak ki a célból, hogy meghatározzák a Feleknek a gyártási 
jóváhagyás jogosultja és a tervezési tanúsítvány jogosultja közötti kapcsolat ellen őrzésével 
kapcsolatos feladatkörét.  
2. A polgári repüléstechnikai termékek e melléklet keretében történő exportja céljából azokban 
az esetekben, amikor a tervezési tanúsítvány jogosultja és a gyártási jóváhagyás jogosultja nem 
ugyanaz a jogi személy, a Fel ek illetékes hatóságai biztosítják, hogy tervezési tanúsítvány jogosultja 
megfelelő intézkedéseket állapítson meg a gyártási jóváhagyás jogosultjával a tervezés és a gyártás 
közötti kielégítő koordináció és a polgári repüléstechnikai termékek folyamatos lé gialkalmasságának 
megfelelő előmozdítása érdekében.  
F. SZAKASZ: Exportbizonyítványok  
24. cikk: Nyomtatványok  
Az exportáló Fél nyomtatványai a következők:  
(a) ha az exportáló Fél az Egyesült Királyság: CAA 52 nyomtatvány az új légi járművek, illetve a 
használt légi járművek légialkalmassági exportbizonyítványa esetén, valamint CAA 1 
nyomtatvány egyéb új termékek esetén; valamint  
(b) ha az exportáló Fél az Unió: EASA 52 nyomtatvány az új légi járművek, illetve a használt légi 
járművek légialkalmassági exportbizonyítv ánya esetén, valamint EASA 1 nyomtatvány egyéb új 
termékek esetén.  
25. cikk: Exportbizonyítvány kiállítása  
1. Az exportbizonyítvány kiállítása során az exportáló Fél illetékes hatósága vagy 
gyártásijóváhagyás -jogosultja biztosítja, hogy a kérdéses polgári repüléstechnikai termék:  
(a) megfeleljen az importáló Fél által e melléklettel összhangban és a műszaki végrehajtási 
eljárásokban részletesen meghatározott módon automatikusan elfogadott vagy hitelesített, 
illetve tanúsított tervnek;  
 
859 
 (b) biztonságos üzemeltetésre alkalmas állapotban legyen;  
(c) megfeleljen az importáló Fél által bejelentett valamennyi további követelménynek; valamint  
(d) a polgári légi járművek, légijármű -hajtóművek és légcsavarok esetében megfeleljen a 
légialkalmasság fenntartásával kapcsolatos alkalmazan dó kötelező információknak, beleértve 
az importáló Fél által bejelentett légialkalmassági utasításokat is.  
2. Az exportáló Fél területén lajstromozott használt légi jármű légialkalmassági 
exportbizonyítványának kiadásakor az (1) bekezdés a) –d) pontjaiban e mlített követelményeken 
túlmenően az exportáló Fél illetékes hatósága biztosítja, hogy az ilyen légi járművet az exportáló Fél 
jóváhagyott eljárásai és módszerei alkalmazásával élettartama alatt megfelelően karbantartsák, és 
ezt fedélzeti naplók és karbant artási nyilvántartások is tanúsítsák.  
26. cikk: Új polgári repüléstechnikai termék exportbizonyítványának elfogadása  
Az importáló Fél illetékes hatósága az e mellékletben foglalt feltételeknek és a műszaki végrehajtási 
eljárásokban részletesen meghatározot taknak megfelelően elfogadja az exportáló Fél illetékes 
hatósága vagy gyártásijóváhagyás -jogosultja által egy polgári repüléstechnikai termék 
vonatkozásában kiadott exportbizonyítványt.  
27. cikk: Használt légi jármű légialkalmassági exportbizonyítványának elfogadása  
1. Az importáló Fél illetékes hatósága csak akkor fogadja el az exportáló Fél illetékes hatósága 
által a használt légi jármű részére az e mellékletben meghatározott feltételekkel és a műszaki 
végrehajtási eljárásokkal összhangban kiállított légi alkalmassági bizonyítványt, ha a használt légi 
járműre vonatkozó típusalkalmassági bizonyítvány vagy korlátozott típusalkalmassági bizonyítvány 
jogosultja létezik, és támogatja az adott légijármű -típus légialkalmasságának fenntartását.  
2. Annak érdekében, hogy az exportáló Fél gyártási felügyelete alatt gyártott használt légi 
járműre vonatkozó légialkalmassági exportbizonyítványt az (1) bekezdéssel összhangban el lehessen 
fogadni, az exportáló Fél illetékes hatósága kérésre segítséget nyújt az importáló Fél  illetékes 
hatóságának az alábbiakra vonatkozó adatok és információk beszerzésében:  
(a) a légi jármű konfigurációja a gyártótól való kiszállításkor; valamint  
(b) a légi jármű későbbi, általa jóváhagyott változásai és javításai.  
3. Az importáló Fél a műszaki végrehajtási eljárásokban részletesen meghatározottak szerint 
kérheti a vizsgálati és karbantartási jegyzőkönyveket.  
4. Ha az exportra szánt használt légi jármű légialkalmassági állapotának értékelési folyamata 
során az exportáló Fél illetékes hatósága nem  tudja teljesíteni a 25. cikk [Exportbizonyítvány 
kiállítása] (2) bekezdésében és e cikk (1) és (2) bekezdésében foglalt követelményeket, akkor:  
(a) értesíti az importáló Fél illetékes hatóságát;  
(b) a műszaki végrehajtási eljárásokban részletesen meghatározottak szerint egyeztet az 
importáló Fél illetékes hatóságával az alkalmazandó követelmények alóli kivételek elfogadása 
vagy visszautasítása tekintetében; valamint  
(c) nyilvántartásba vesz minden elfogadott kivételt az exportálás során.  
 
860 
 G. SZAKASZ: Az illetékes hatós ágok minősítése  
28. cikk: A megfelelőségi ténymegállapítások és a tanúsítványok elfogadására vonatkozó minősítési 
követelmények  
1. Az egyes Felek strukturált és hatékony tanúsítási és felügyeleti rendszert tartanak fenn e 
melléklet végrehajtása tekintetébe n, ideértve a következőket:  
(a) jogi és szabályozási keret, amely különösen szabályozási hatásköröket biztosít az adott Fél 
polgári légi közlekedési szabályozási rendszere révén szabályozott szervezetek felett;  
(b) szervezeti felépítés a felelősségek egyértelmű me ghatározásával;  
(c) elegendő erőforrás, ideértve a képzett, kielégítő tudással, tapasztalattal és képzéssel 
rendelkező személyzetet;  
(d) szakpolitikákban és eljárásokban dokumentált megfelelő folyamatok;  
(e) dokumentáció és nyilvántartás; valamint  
(f) olyan vizsgálati program, amely biztosítja a szabályozási keret végrehajtásának egységes 
szintjét a felügyeleti rendszer különböző elemei között.  
29. cikk: Az illetékes hatóságok folyamatos minősítése  
1. Annak érdekében, hogy e melléklet végrehajtása tekintetében fennmarad jon a Felek egymás 
szabályozási rendszerébe vetett kölcsönös bizalma a tekintetben, hogy e rendszerek kellően 
egyenértékű biztonsági szintet biztosítanak, a Felek műszaki megbízottjai rendszeresen értékelik, 
hogy a másik Fél illetékes hatóságai megfelelnek -e a 28. cikk [A megfelelőségi ténymegállapítások és 
a tanúsítványok elfogadására vonatkozó minősítési követelmények] szerinti minősítési 
követelményeknek. E folyamatos kölcsönös értékelések módozatait a műszaki végrehajtási eljárások 
határozzák meg részle tesen.  
2. Az egyik Fél illetékes hatósága mindenkor együttműködik a másik Fél illetékes hatóságával, 
ha az említett értékelésre szükség van, és gondoskodik arról, hogy a felügyelete alatt álló 
szabályozott szervezetek hozzáférést biztosítsanak a Felek műsz aki megbízottjaihoz.  
3. Ha az egyik Fél műszaki megbízottja úgy véli, hogy a másik Fél illetékes hatóságának műszaki 
alkalmassága már nem megfelelő, vagy az említett illetékes hatóság által kiadott megfelelőségi 
ténymegállapítások vagy tanúsítványok elfoga dását fel kell függeszteni, mivel a másik Félnek az e 
melléklet végrehajtására vonatkozó rendszerei már nem biztosítanak kellően egyenértékű biztonsági 
szintet ahhoz, hogy lehetővé tegye az ilyen elfogadást, a műszaki megbízottak a korrekciós 
intézkedések meghatározása érdekében konzultálnak egymással.  
4. Amennyiben a kölcsönös bizalmat nem sikerül helyreállítani kölcsönösen elfogadható 
eszközökkel, a (3) bekezdésben említett ügyet valamelyik Fél műszaki megbízottja a Tanúsítási 
Felügyelőtestület elé utalha tja. 
5. Ha a Tanúsítási Felügyelőtestület nem oldja meg a kérdést, a (3) bekezdésben említett ügyet 
bármelyik Fél a repülésbiztonsági szakbizottság elé utalhatja.  
H. SZAKASZ: Kommunikáció, konzultáció és támogatás  
 
861 
 30. cikk: Kapcsolattartás  
A Felek műszaki megbízottjai által eseti alapon meghatározott kivételekre is figyelemmel, a Felek 
illetékes hatóságai közötti mindenfajta kommunikációt – beleértve a műszaki végrehajtási 
eljárásokban részletesen meghatározott dokumentációt is – angol nyelven kell folytatn i. 
31. cikk: Műszaki konzultáció  
1. A Felek műszaki megbízottjai konzultációk útján foglalkoznak az e melléklet végrehajtásával 
kapcsolatos kérdésekkel.  
2. Ha az (1) bekezdés alapján lefolytatott konzultációk útján nem sikerül kölcsönösen 
elfogadható megol dást találni, az (1) bekezdésben említett kérdést a Felek műszaki megbízottjai a 
Tanúsítási Felügyelőtestület elé utalhatják.  
3. Ha a Tanúsítási Felügyelőtestület nem oldja meg a kérdést, az (1) bekezdésben említett 
kérdést a Felek a repülésbiztonsági szak bizottság elé utalhatják.  
32. cikk: A tanúsítási és folyamatos légialkalmasság -felügyeleti tevékenységek támogatása  
Kérésre, kölcsönös megegyezést követően és ha az erőforrások ezt lehetővé teszik, az egyik Fél 
illetékes hatóságai műszaki támogatást nyújth atnak, adatokat és információkat szolgáltathatnak a 
másik Fél illetékes hatóságainak a tervezéssel, gyártással és környezetvédelemmel kapcsolatos 
tanúsítási tevékenységekkel és folyamatos légialkalmassági felügyeleti tevékenységekkel 
összefüggésben. A nyúj tandó támogatást és a támogatásra vonatkozó eljárást a műszaki végrehajtási 
eljárások határozzák meg részletesen.  
 
 
  
 
862 
 ROAD -1. MELLÉKLET: KÖZÚTI ÁRUFUVAROZÁS  
 A. RÉSZ – A közúti árufuvarozókra vonatkozó követelmények e megállapodás ROAD.5.  cikkével 
összhangb an  
1. szakasz: A közúti árufuvarozói foglalkozás gyakorlásának engedélyezése és a közúti árufuvarozói 
foglalkozás végzése  
1. cikk – Hatály  
Ez a szakasz a közúti árufuvarozói foglalkozás gyakorlásának engedélyezését és a közúti árufuvarozói 
foglalkozás végzését szabályozza, és a Felek e megállapodás ROAD.4.  cikkének [A Felek területei 
között, területein át és azokon belül történő árufuvarozás] hatálya alá tartozó árufuvarozást végző 
valamennyi közúti árufuvarozójára érvényes.   
 2. cikk – Fogalommeghatáro zások  
E szakasz alkalmazásában:   
(a) „a közúti árufuvarozói foglalkozás gyakorlásának engedélyezése”: közigazgatási határozat, 
amely engedélyezi az e szakaszban meghatározott feltételeket teljesítő természetes vagy jogi 
személy számára a közúti árufuvaro zói foglalkozás gyakorlását;  
(b) „illetékes hatóság”: egy Fél nemzeti, regionális vagy helyi hatósága, amely a közúti 
árufuvarozói foglalkozás végzésének engedélyezése céljából ellenőrzi, hogy egy adott természetes 
vagy jogi személy megfelel -e az e szakas zban meghatározott feltételeknek, és amely jogosult 
megadni, felfüggeszteni, illetve visszavonni a közúti árufuvarozói foglalkozás gyakorlására jogosító 
engedélyt. valamint   
(c) „szokásos tartózkodási hely”: az a hely, ahol egy személy rendszerint él, vag yis ahol minden 
naptári évben legalább 185 napot tartózkodik személyes, szoros kötődései miatt.  
3. cikk – A közúti árufuvarozói foglalkozás gyakorlására vonatkozó követelmények  
A közúti árufuvarozói foglalkozást gyakorló természetes vagy jogi személyekne k teljesíteniük kell az 
alábbi feltételeket:  
(a) az e szakasz 5. cikkében meghatározottak szerint tényleges és állandó székhelyük van 
valamelyik Fél területén;  
(b) az e szakasz 6. cikkében meghatározottak szerint jó üzleti hírnévvel rendelkeznek;  
(c) az e szakasz 7 . cikkében meghatározottak szerint megfelelő pénzügyi helyzetben vannak; 
valamint  
(d) az e szakasz 8. cikkében meghatározottak szerint megfelelő szakmai alkalmassággal bírnak.  
4. cikk – Szakmai irányító  
1. A közúti árufuvarozó kijelöl legalább egy természet es személyt szakmai irányítóként, aki 
ténylegesen és folyamatosan irányítja fuvarozási tevékenységét, és teljesíti a 3.  cikk b) és 
d) pontjaiban  meghatározott követelményeket, és ezenfelül:  
 
863 
 (a) valódi kapcsolatban áll a közúti árufuvarozóval mint annak alkalm azottja, igazgatója, 
tulajdonosa, részvényese vagy ügyeinek intézője, vagy amennyiben a vállalkozás 
természetes személy, ő maga ez a személy; valamint  
(b) azon Fél területén rendelkezik lakóhellyel, amelynek területén a közúti árufuvarozó 
székhelye van.  
2. Ha a természetes vagy jogi személy nem teljesíti a szakmai alkalmasság követelményét, az 
illetékes hatóság felhatalmazhatja a szóban forgó természetes vagy jogi személyt, hogy a közúti 
árufuvarozói foglalkozást az (1) bekezdéssel összhangban szakmai irányít ó kijelölése nélkül 
gyakorolja, feltéve, hogy:  
(a) a természetes vagy jogi személy kijelöl egy, az árufuvarozó székhelye szerinti Fél területén 
lakóhellyel rendelkező olyan természetes személyt, aki teljesíti a 3.  cikk b) és d)  pontjában 
meghatározott követel ményeket, és akit szerződés hatalmaz fel a szakmai irányítói 
feladatoknak a vállalkozás nevében történő ellátására;  
(b) a természetes vagy jogi személy és az a) pontban említett személy közötti szerződés 
meghatározza a szóban forgó személy ténylegesen és foly amatosan elvégzendő feladatait, 
és kijelöli e személy szakmai irányítóként vállalt felelősségi körét. A meghatározandó 
feladatok közé tartoznak különösen a gépjárművek karbantartásának irányításával, a 
fuvarozási szerződések és dokumentumok ellenőrzésével,  az alapszintű könyveléssel, a 
rakományok vagy szolgáltatások járművezetőkhöz és gépjárművekhez rendelésével és a 
biztonsági eljárások ellenőrzésével kapcsolatos feladatok;  
(c) az a) pontban említett személy szakmai irányítóként legfeljebb négy különböző közú ti 
árufuvarozó összesen legfeljebb 50 gépjárművel végzett fuvarozási tevékenységét 
irányíthatja; valamint  
(d) az a) pontban említett személy a meghatározott feladatokat kizárólag a természetes vagy 
jogi személy érdekében végzi, és felelősségi körét minden oly an természetes vagy jogi 
személytől függetlenül gyakorolja, aki vagy amely számára fuvarozást végez.  
3. A Felek dönthetnek úgy, hogy az (1) bekezdéssel összhangban kijelölt szakmai irányító 
emellett nem jelölhető ki a (2) bekezdés szerint is, vagy ha igen, akkor csak a (2) bekezdés c) 
pontjában foglaltaknál kisebb számú természetes vagy jogi személy vagy gép járműflotta 
tekintetében.  
4. A természetes vagy jogi személy értesíti az illetékes hatóságot a kijelölt szakmai irányító vagy 
szakmai irányítók személyéről.  
5. cikk – A székhely követelményével kapcsolatos feltételek   
A Fél területén lévő tényleges és á llandó lakhelyre vonatkozó követelmény teljesítése érdekében a 
természetes vagy jogi személy:  
(a) rendelkezik olyan telephellyel, ahol elektronikus vagy egyéb formában hozzá tud férni fő 
üzleti dokumentumainak eredeti példányaihoz, különös tekintettel a fuvar ozási 
szerződésekre, a természetes vagy jogi személy rendelkezésére álló gépjárművekkel 
kapcsolatos dokumentumokra, a számviteli dokumentumokra, a személyzet irányításával 
kapcsolatos dokumentumokra, a munkaszerződésekre, a társadalombiztosítási 
 
864 
 dokumentum okra, a járművezetők kiküldésével és kiküldetésével kapcsolatos adatokat 
tartalmazó dokumentumokra, az utakra, a vezetési és pihenőidőre vonatkozó adatokat 
tartalmazó dokumentumokra, valamint minden egyéb olyan dokumentumra, amelyhez az 
illetékes hatóságna k adott esetben hozzá kell férnie az ebben a szakaszban meghatározott 
követelményeknek való megfelelés ellenőrzése céljából;  
(b) amennyiben a nemzeti jog előírja, be van jegyezve a szóban forgó Fél cégjegyzékébe vagy 
más hasonló jegyzékbe;  
(c) adót fizet jövedel mei után és – amennyiben a nemzeti jog előírja – héaazonosító számmal 
rendelkezik;  
(d) amint engedélyt kapott, rendelkezik egy vagy több teljes tulajdonú, vagy más jogcímen, 
például feltételes adásvételi szerződés vagy bérleti vagy lízingszerződés alapján bir tokolt 
olyan gépjárművel, amelyet a szóban forgó Fél jogszabályaival összhangban nyilvántartásba 
vettek vagy forgalomba helyeztek és használatát engedélyezték;  
(e) adminisztratív és kereskedelmi tevékenységeit megfelelő létesítményekben és megfelelő 
eszközök segítségével ténylegesen és folyamatosan a szóban forgó Fél területén található, 
az a) pontban említett telephelyen, fuvarozási műveleteit pedig ténylegesen és 
folyamatosan az f) pontban említett gépjárműveket használva, a szóban forgó Fél területén 
találh ató megfelelő technikai eszközök segítségével végzi; valamint  
(f) folyamatos jelleggel rendelkezésére áll a d)  pontban foglalt feltételeknek megfelelő, az 
általa végzett fuvarozási műveletekkel arányos számú gépjármű és járművezető, 
amelyek/akik szokásos állom áshelye az adott Fél területén található valamely működési 
központ.  
6. cikk – A jó üzleti hírnév követelményével kapcsolatos feltételek   
1. A (2)  bekezdésre figyelemmel a tagállamok meghatározzák azokat a feltételeket, amelyeket 
a természetes vagy jogi s zemélyeknek vagy szakmai irányítóknak a jó üzleti hírnévre vonatkozó 
követelménynek való megfelelés érdekében teljesíteniük kell.  
Annak meghatározásakor, hogy egy természetes vagy jogi személy teljesítette -e ezt a követelményt, 
a Felek figyelembe veszik a  természetes vagy jogi személy, azok szakmai irányítói, ügyvezető 
igazgatói és a Fél által meghatározott egyéb releváns személyek magatartását. Az e cikkben a 
büntetőjogi felelősségét megállapító ítéletekre, a szankciókra vagy a jogsértésekre való hivatkoz ások 
magukban foglalják magával a természetes vagy jogi személlyel, annak szakmai irányítóival, 
ügyvezető igazgatóival és a Fél által meghatározott egyéb releváns személyekkel kapcsolatos 
büntetőjogi felelősséget megállapító ítéleteket, szankciókat vagy jo gsértéseket.  
Az e bekezdés első részében említett feltételek magukban foglalják legalább az alábbiakat:  
(a) nincs olyan kényszerítő ok a szakmai irányító vagy a közúti árufuvarozó jó üzleti hírnevének 
megkérdőjelezésére, mint például az alábbi területeken ha tályos nemzeti jogszabályok 
súlyos megsértése miatt hozott, büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet vagy kiszabott 
szankció:  
(i) kereskedelmi jog;  
(ii) fizetésképtelenséggel kapcsolatos jogszabályok;  
 
865 
 (iii) a szakmában érvényes fizetési és foglalkoztatási feltétele k;  
(iv) közúti közlekedés;  
(v) szakmai felelősség;  
(vi) ember - vagy kábítószer -kereskedelem;   
(vii) adójog;  valamint  
(b) a szakmai irányítót vagy a közúti árufuvarozót sem az egyik, sem valamennyi Fél területén 
nem ítélték el súlyos bűncselekményért, és nem szabtak ki rá bün tetőjogi szankciót az e 
megállapodás Második része Harmadik tárgyköre I. címében [Közúti árufuvarozás] foglalt 
szabályok vagy különösen az alábbiakra vonatkozó nemzeti szabályok súlyos 
megsértéséért:  
(i) a járművezetők vezetési és pihenési ideje, munkaideje, a menetíró készülék 
elhelyezése és használata;  
(ii) a nemzetközi forgalomban részt vevő haszonjárművek maximális súlya és 
mérete;  
(iii) a járművezetők alapképzése és továbbképzése;  
(iv) a haszonjárművek műszaki alkalmassága, beleértve a gépjárművek kötelező 
műszaki vizsgálatát;  
(v) a nemzetközi közúti árufuvarozási piacra jutás;    
(vi) a veszélyes áruk biztonságos közúti fuvarozása;  
(vii) sebességkorlátozó készülékek elhelyezése és használata bizonyo s jármű -
kategóriák esetében;  
(viii) vezetői engedélyek;  
(ix) a foglalkozás gyakorlásának engedélyezése;    
(x) állatok szállítása;  
(xi) a közúti fuvarozásban dolgozó munkavállalók kiküldetése;  
(xii) a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jog; valamint  
(xiii) olyan utak, amelyek b erakodási és kirakodási helye a másik Fél területén 
található.  
2. Az e cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésének b) pontjával összefüggésben, amennyiben 
a szakmai irányítóval vagy a közúti árufuvarozóval szemben a ROAD.A.1.1.  függelékben felsorolt 
legsúl yosabb jogsértések valamelyike okán súlyos bűncselekmény elkövetése miatt büntetőjogi 
felelősséget állapítanak meg vagy büntetőjogi szankciót szabnak ki egy vagy több Fél területén, a 
székhely szerinti Fél illetékes hatósága megfelelő módon és kellő időben  közigazgatási eljárást folytat 
le, beleértve adott esetben az érintett természetes vagy jogi személy telephelyén végzett helyszíni 
vizsgálatot is.   
 
866 
 A közigazgatási eljárás során az illetékes hatóság értékeli, hogy az adott esetben a jó üzleti hírnév 
elvesztése aránytalan válaszreakció lenne -e a konkrét körülményekre tekintettel. Ezen értékelés 
során az illetékes hatóság figyelembe veszi az e cikk (1)  bekezdésének harmadik albekezdésében 
említett szabályok azon súlyos megsértéseinek számát, valamint a ROAD .A.1.1. függelékben felsorolt 
azon legsúlyosabb jogsértések számát, amelyek tekintetében a szakmai irányítóval vagy a közúti 
árufuvarozóval szemben büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletet hoztak vagy büntetőjogi 
szankciót állapítottak meg. Minden ezz el kapcsolatos megállapítást megfelelően indokolni kell.  
Amennyiben az illetékes hatóság azt állapítja meg, hogy a jó üzleti hírnév elvesztése aránytalan 
lenne, határoz arról, hogy az érintett természetes vagy jogi személy jó üzleti hírneve továbbra is 
fennmarad. Ha az illetékes hatóság arra a megállapításra jut, hogy a jó üzleti hírnév elvesztése nem 
lenne aránytalan, a büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletek vagy büntetőjogi szankciók a jó 
üzleti hírnév elvesztését vonják maguk után.  
3. A közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság elkészíti azon súlyos jogsértések kategóriáit, 
típusait és súlyossági fokát meghatározó jegyzéket, amelyek – a ROAD.A.1.1. függelékben 
meghatározottakon túl – a jó üzleti hírnév elveszítését eredményezhetik.  
 
4. A jó üzleti hírnév követelménye mindaddig nem tekinthető teljesítettnek, amíg a Felek 
nemzeti jogának vonatkozó rendelkezései alapján valamilyen rehabilitációs vagy azzal egyenértékű 
hatással bíró, egyéb intézkedés nem történt.  
 7. cikk – A pénzügyi h elyzet követelményével kapcsolatos feltételek   
1. A pénzügyi helyzet követelményének teljesítése érdekében egy természetes vagy jogi 
személynek a számviteli év során állandó jelleggel képesnek kell lennie arra, hogy eleget tegyen 
pénzügyi kötelezettségein ek. A természetes vagy jogi személynek – ellenőr vagy arra megfelelően 
felhatalmazott személy által hitelesített éves beszámolók alapján – minden évben igazolnia kell, 
hogy rendelkezik az alábbiak szerinti saját tőkével:  
(a) egyetlen használatban lévő gépjárm ű esetében összesen legalább 9  000 EUR/8  000 GBP, 
minden további, 3,5  tonnát meghaladó össztömegű, használatban lévő gépjármű vagy 
járműszerelvény esetében 5  000 EUR/4  500 GBP, illetve minden további, 2,5  tonnát 
meghaladó, de legfeljebb 3,5  tonna össztömeg ű, használatban lévő gépjármű vagy 
járműszerelvény esetében 900  EUR/800  GBP;  
(b) a közúti árufuvarozói szakma gyakorlásához kizárólag 2,5 tonnát meghaladó, de legfeljebb 
3,5 tonna össztömegű gépjárműveket vagy járműszerelvényeket használó természetes vagy 
jogi személyeknek ellenőr vagy arra megfelelően felhatalmazott személy által hitelesített 
éves beszámolók alapján minden évben igazolniuk kell, hogy egyetlen használatban lévő 
gépjármű esetében legalább 1 800 EUR -nak/1  600 GBP -nek, minden további, használatba n 
lévő gépjármű esetében pedig 900  EUR-nak/800  GBP-nek megfelelő saját tőkével 
rendelkeznek.   
2. Az (1) bekezdéstől eltérve az illetékes hatóság elfogadhatja vagy megkövetelheti, hogy a 
vállalkozás az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott összegek erejéi g az illetékes hatóság által 
előírt igazolással, például egy vagy több bank vagy egyéb pénzügyi intézmény – így például 
biztosítótársaság – által kiállított bankgaranciával vagy biztosítással, illetve egyetemleges 
 
867 
 felelősségen alapuló kezességet biztosító más kötelező erejű dokumentummal igazolja megfelelő 
pénzügyi helyzetét.  
3. Az (1) bekezdéstől eltérve a vállalkozás nyilvántartásba vételének évére vonatkozó 
hitelesített éves beszámoló hiányában az illetékes hatóság elfogadja, ha a vállalkozás a megfelel ő 
pénzügyi helyzetét olyan igazolással – így például bankgaranciával, pénzügyi intézmény által 
kiállított, a vállalkozás nevében történő hitelhez jutást igazoló dokumentummal vagy más, az 
illetékes hatóság által előírt kötelező erejű dokumentummal – bizony ítja, amely tanúsítja, hogy a 
vállalkozás rendelkezik az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott összegekkel.   
4. Az (1) bekezdésben említett ellenőrizendő éves beszámoló és a (2) bekezdésben említett 
ellenőrizendő bankgarancia azon gazdasági egység éves beszámolója és bankgaranciája, amelyik 
azon Fél területén rendelkezik székhellyel, amelyikben az engedélyre irányul ó kérelmet 
benyújtották, nem pedig egy másik Fél területén székhellyel rendelkező valamely más gazdasági 
egységé.  
 8. cikk – A szakmai alkalmasság követelményével kapcsolatos feltételek   
1. A szakmai alkalmasság követelményének teljesítése érdekében az é rintett személy(ek)nek 
rendelkezniük kell a ROAD.A.1.2. függelék I.  részében felsorolt tantárgyak kapcsán előírt szintnek 
megfelelő ismeretekkel. Az alkalmasságot kötelező írásbeli vizsgán kell bizonyítani, amely – ha 
valamelyik Fél így határoz – kiegészít hető szóbeli vizsgával. Ezeket a vizsgákat a ROAD.A.1.2. függelék 
II. részének megfelelően kell megszervezni. E célból a Felek dönthetnek úgy, hogy a vizsgát megelőző 
képzést írnak elő.  
2. Az érintett személyek a szokásos tartózkodási helyük szerinti Fél területén teszik le a vizsgát.  
3. Az e cikk (1) bekezdésében említett írásbeli és szóbeli vizsgákat kizárólag a Fél által 
meghatározott kritériumok alapján a Fél által arra megfelelően felhatalmazott hatóságok vagy 
szervek szervezhetik és tanúsíthatják. A  Felek rendszeresen ellenőrzik, hogy a körülmények, amelyek 
között az általuk felhatalmazott hatóságok vagy szervek megszervezik a vizsgákat, megfelelnek -e a 
ROAD.A.1.2. függeléknek.  
4. A Felek mentesíthetik a ROAD.A.1.2. függelékben felsorolt valamennyi tantárgyban szerzett 
ismereteket magukban foglaló, az adott Fél területén kibocsátott, kifejezetten e célból megjelölt 
bizonyos felsőfokú képesítések és műszaki képesítések birtokosait azon vizsgák alól, amelyek 
tananyagára a képesítések vonatkoznak. A men tesség csak a ROAD.A.1.2. függelék I. részének azon 
szakaszaira vonatkozik, amelyek tekintetében a képesítés az adott szakasz címe alatt felsorolt összes 
tantárgyra kiterjed.  
A Felek a vizsga meghatározott részei alól mentesíthetik az adott Fél területén a belföldi fuvarozási 
műveletekre érvényes képesítési bizonyítványok birtokosait.  
9. cikk – Mentesség a vizsga alól   
A kizárólag legfeljebb 3,5 tonna össztömeget meg nem haladó gépjárműveket vagy 
járműszerelvényeket üzemeltető közúti árufuvarozó számára történő engedély kiállítása céljából a 
Felek dönthetnek úgy, hogy mentesítik a 8.  cikk (1)  bekezdésében említett vizsga alól azokat a 
személyeket, akik igazolni tudják, hogy a 2020. augusztus 20. napját megelőző tízéves időszak alatt 
folyamatosan ugyanilye n típusú természetes vagy jogi személyt irányítottak.  
 
868 
 10. cikk – Engedélyfelfüggesztési és -visszavonási eljárás  
1. Amennyiben egy illetékes hatóság megállapítja, hogy fennáll annak a kockázata, hogy egy 
természetes vagy jogi személy már nem felel meg a 3 . cikkben meghatározott követelményeknek, 
erről értesíti a természetes vagy jogi személyt. Amennyiben az illetékes hatóság megállapítja, hogy 
az említett követelmények közül egy vagy több már nem teljesül, a természetes vagy jogi személy 
számára határidőt szabhat helyzete rendezésére, az alábbiak szerint:  
(a) hat hónapot meg nem haladó határidő a jó üzleti hírnév vagy a szakmai alkalmasság 
követelményét már nem teljesítő szakmai irányító helyébe lépő személy felvételére, amely 
határidő a szakmai irányító elhal álozása vagy munkaképtelensége esetén három hónappal 
meghosszabbítható;  
(b) hat hónapot meg nem haladó határidő, ha a természetes vagy jogi személynek annak 
bizonyításával kell rendeznie a helyzetét, hogy tényleges és állandó telephellyel 
rendelkezik; vagy  
(c) a pénzügyi helyzet követelményének nem teljesülése esetén hat hónapot meg nem haladó 
határidő annak bizonyítására, hogy a követelmény ismét állandó jelleggel teljesül.  
2. Az illetékes hatóság bármilyen rehabilitációs intézkedést megelőzően arra kötelezheti azt a 
természetes vagy jogi személyt, akinek/amelynek engedélyét felfüggesztette vagy visszavonta, hogy 
szakmai irányítói tegyenek eleget a 8. cikk (1) bekezdésében említett vizsgakötelezettségnek.  
3. Amennyiben az illetékes hatóság megállapítja, hogy a t ermészetes vagy jogi személy a 3. 
cikkben foglalt követelmények közül egynek vagy többnek már nem felel meg, legkésőbb az e cikk (1) 
bekezdésében említett határidők lejártát követően felfüggeszti vagy visszavonja a közúti 
árufuvarozói foglalkozás gyakorlás ára jogosító engedélyt.  
 11. cikk – A szakmai irányító alkalmatlanná nyilvánítása  
1. Amennyiben a szakmai irányító a 6. cikk rendelkezéseivel összhangban elveszti jó üzleti 
hírnevét, az illetékes hatóság a szakmai irányítót alkalmatlannak nyilvánítja köz úti árufuvarozók 
fuvarozási tevékenységeinek irányítására.  
Az illetékes hatóság a jó üzleti hírnév elveszítésének időpontjától számított egy éven belül és ezt 
követően mindaddig nem rehabilitálhatja a szakmai irányítót, amíg az nem igazolja, hogy legalább  3 
hónapig tartó megfelelő képzésben vett részt, vagy vizsgát tett a ROAD.A.1.2. függelék I.  részében 
felsorolt tantárgyakból.  
2. Amennyiben a szakmai irányító a 6. cikkel összhangban elveszíti jó üzleti hírnevét, a 
rehabilitációja iránti kérelmét a jó üz leti hírnevének elvesztésétől számított legalább egy év elteltével 
nyújthatja be.  
12. cikk – A kérelmek vizsgálata és nyilvántartásba vétele  
1. A Felek illetékes hatóságai az általuk engedélyezett vállalkozások adatait a 13.  cikk 
(1) bekezdésében említett nemzeti elektronikus nyilvántartásokban rögzítik.  
2. A vállalkozások jó üzleti hírnevének értékelésekor az illetékes hatóságok ellenőrzik, hogy  a 
kérelem benyújtásának időpontjában a kijelölt szakmai irányító vagy irányítók a Felek területén 
 
869 
 nincs(enek) -e alkalmatlanná nyilvánítva valamely vállalkozás fuvarozási tevékenységeinek 
irányításához a 11. cikk szerint.  
3. Az illetékes hatóságok rendsze resen ellenőrzik, hogy azok a vállalkozások, amelyeknek 
engedélyezték a közúti árufuvarozói foglalkozás gyakorlását, továbbra is teljesítik -e a 3. cikkben 
említett követelményeket. Ennek érdekében az illetékes hatóságok célzott ellenőrzéseket végeznek, 
beleértve adott esetben az érintett vállalkozások telephelyén végzett helyszíni vizsgálatokat is, a 
fokozott kockázatot jelentő vállalkozásokra összpontosítva.  
 13. cikk – Nemzeti elektronikus nyilvántartások  
1. Az illetékes hatóságok nemzeti elektronikus n yilvántartást vezetnek azokról a közúti 
fuvarozási vállalkozásokról, amelyek engedélyt kaptak a közúti árufuvarozói foglalkozás gyakorlására.  
2. A közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság meghatározza, milyen adatok szerepeljenek a 
közúti fuvarozási vállalkozások nemzeti nyilvántartásaiban, és milyen feltételekkel lehessen 
hozzáférni azokhoz.  
14. cikk – Az illetékes hatóságok közötti igazgatás i együttműködés  
1. Mindegyik Fél illetékes hatóságai kijelölnek egy a másik Fél illetékes hatóságaival e szakasz 
alkalmazása tekintetében folytatott információcseréért felelős nemzeti kapcsolattartó pontot.  
2. E szakasz végrehajtásának és érvényesítéséne k megkönnyítése érdekében a Felek illetékes 
hatóságai szorosan együttműködnek egymással, és késedelem nélkül kölcsönös segítséget és minden 
releváns kérdésben tájékoztatást nyújtanak egymásnak.  
3. A Felek illetékes hatóságai egyedi ellenőrzéseket végeznek  annak megvizsgálására, hogy egy 
adott vállalkozás teljesíti -e a közúti árufuvarozói foglalkozás gyakorlásának engedélyezésére 
vonatkozó feltételeket, amennyiben a másik Fél illetékes hatósága ezt kellően indokolt esetekben 
kéri. Tájékoztatják a másik Fél illetékes hatóságát az ilyen ellenőrzések eredményeiről és az abban az 
esetben meghozott intézkedésekről, ha megállapítást nyer, hogy a vállalkozás már nem felel meg az 
e szakaszban meghatározott követelményeknek.  
4. A Felek illetékes hatóságai megosztják  egymással a 6.  cikk (2)  bekezdésében említett súlyos 
jogsértések miatti büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletekkel vagy büntetőjogi szankciókkal 
kapcsolatos információkat.  
5. A közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság megállapítja az e cikk (3)  és (4)  bekezdésében 
említett információcserére vonatkozó részletes szabályokat.   
  
 
870 
 ROAD.A.1.1. FÜGGELÉK: A ROAD.1. melléklet A. része 1. szakasza 6.  cikke (2) bekezdésének 
értelmében vett legsúlyosabb jogsértések  
1. A következő határértékek túllépése:  
(a) a hatnapos vagy kéthetes maximális vezetési idők határértékének legalább 25  %-kal való 
túllépése;   
(b) a napi munkaidő folyamán a maximális napi vezetési idő legalább 50  %-kal való túllépése.  
2. Felszerelt menetíró készülék és/vagy sebességkorlátozó hiánya vag y csalásra alkalmas olyan 
készülék megléte és/vagy használata a járműben, amely lehetővé teszi a menetíró készülék és/vagy a 
sebességkorlátozó által rögzített adatok módosítását vagy az adatrögzítő lapok vagy a menetíró 
készülékből és/vagy a járművezetői k ártyáról letöltött adatok meghamisítását.  
3. Érvényes műszaki vizsgálati bizonyítvány nélküli vezetés  és/vagy többek között a 
fékrendszer, a kormányrudazat, a kerekek/gumiabroncsok, a felfüggesztés vagy az alváz igen súlyos 
hiányossága ellenére történő ve zetés, amely olyan arányú közvetlen veszélyt jelent a közúti 
közlekedésbiztonságra, hogy az a jármű leállítására vonatkozó határozatot eredményez.  
4. Szállításból kizárt veszélyes áru szállítása, veszélyes áru tiltott vagy nem jóváhagyott 
tárolóeszközben történő szállítása vagy a veszélyes áru anélkül történő szállítása, hogy azt a 
járművön veszélyes áruként jelölnék, és ezáltal olyan mértékű életveszély okozása vagy a környezet 
olyan mértékű veszélyeztetése, hogy az a jármű leállítására vonatkozó határoza tot eredményez.  
5. Áruszállítás érvényes vezetői engedély nélkül vagy az e megállapodás ROAD.5. cikkében 
említett érvényes fuvarozói engedéllyel nem rendelkező vállalkozás által.  
6. Hamisított, nem a járművezető tulajdonát képező vagy hamis nyilatkozatok és/vagy 
hamisított okmányok alapján szerzett járművezetői kártya használata.  
7. Az össztömeget legalább 20  %-kal túllépő áruszállítás olyan járművek esetében, amelyek 
össztömege megh aladja a 12 tonnát, és az össztömeget legalább 25  %-kal túllépő áruszállítás olyan 
járművek esetében, amelyek össztömege nem haladja meg a 12 tonnát.  
  
 
871 
 ROAD.A.1.2. FÜGGELÉK:  I. rész  A ROAD.1. melléklet  A. része 1. szakaszának 8. CIKKÉBEN 
EMLÍTETT TANTÁ RGYAK JEGYZÉKE  
A szakmai alkalmasság Felek általi hivatalos elismerésénél figyelembe vett ismereteknek legalább az 
alább felsorolt tantárgyakra ki kell terjedniük. A szóban forgó tantárgyakkal összefüggésben a közúti 
árufuvarozást végezni szándékozóknak r endelkezniük kell a fuvarozási vállalkozás irányításához 
szükséges ismeretek és gyakorlati alkalmasság megfelelő szintjével.  
Az ismeretek minimális szintjének – az alábbiak szerint – meg kell felelnie legalább a kötelező oktatás 
során megszerzett ismerete k szintjének, amelyet vagy szakképzés és kiegészítő műszaki képzés, vagy 
középiskolai vagy egyéb műszaki képzés egészít ki.  
 A.  Polgári jog  
A jelöltnek különösen az alábbiak terén kell alkalmasságát bizonyítania:  
(a) a közúti fuvarozásban használt szerződések és az azokból származó jogok és 
kötelezettségek ismerete;  
(b) képesnek kell lennie jogilag érvényes fuvarozási szerződés megkötése érdekében tárgyalást 
folytatni, különös tekintettel a fuvarozás feltételeinek tisztáz ására;  
(c) képesnek kell lennie megbízója kártérítési igényének elemzésére a rakományt fuvarozás 
közben ért károk vagy veszteségek, illetve a késedelmes teljesítés vonatkozásában, és 
annak megértésére, hogy az ilyen kárigény hogyan érinti szerződéses felelőss égét; valamint  
(d) a nemzetközi közúti árufuvarozási szerződésről szóló, 1956. május 19 -én Genfben aláírt 
CMR -egyezményben előírt szabályok és az abból eredő kötelezettségek ismerete.  
 B.  Kereskedelmi jog  
A jelöltnek különösen az alábbiak terén kell alkalma sságát bizonyítania:  
(a) a szakma gyakorlásához szükséges feltételek és alaki szabályok, a fuvarozókat terhelő 
általános kötelezettségek (nyilvántartások, könyvvezetés stb.) és a csőd 
következményeinek ismerete; valamint  
(b) megfelelő ismeretekkel kell rendelkezn ie a különféle kereskedelmi társasági formákról és 
azok alapításának és működésének szabályairól.  
 C.  Szociális jog  
A jelöltnek különösen az alábbiak terén kell ismereteit bizonyítania:  
(a) a közúti fuvarozással kapcsolatban álló különféle szociális intézm ények szerepe és 
működése (szakszervezetek, üzemi tanácsok, üzemi megbízottak, munkaügyi felügyelők 
stb.);  
(b) a munkaadók társadalombiztosítással kapcsolatos kötelezettségei;  
(c) a közúti fuvarozó vállalkozások által alkalmazott különféle munkavállalói kategóriá kkal 
megkötendő munkaszerződésekre vonatkozó szabályok (a szerződések formája, a felek 
kötelezettségei, munkafeltételek és munkaidő, fizetett szabadság, díjazás, szerződésszegés 
stb.);  
 
872 
 (d) a vezetési időre, a pihenőidőre és a munkaidőre vonatkozó szabályok, v alamint az e 
rendelkezések alkalmazására vonatkozó gyakorlati intézkedések; valamint  
(e) a járművezetők alapképzésére és továbbképzésére vonatkozó, az e melléklet B.  részének 
1. szakaszában meghatározott szabályok.   
 D.  Adójog  
A jelöltnek különösen az alább i területek szabályozásával kapcsolatban kell ismereteit bizonyítania:  
(a) a fuvarozási szolgáltatások hozzáadottértékadó - (héa -) vonzata;  
(b) gépjárműadó;  
(c) egyes közúti teherszállításban használt járművekre kivetett adók, valamint útdíjak és 
infrastruktúra -használati díjak; valamint  
(d) jövedelemadó.  
E.  Vállalatvezetés és pénzügyi irányítás  
A jelöltnek különösen az alábbiak terén kell alkalmasságát bizonyítania:  
(a) a csekkek, váltók, saját váltók, hitelkártyák, valamint egyéb fizetési eszközök és módozatok 
használatára vonatkozó jogszabályok és gyakorlat ismerete;  
(b) a különféle hitelformák (banki hitel, akkreditív, kezességvállalás, jelzálog, lízing, bérlet, 
faktoring  stb.) és az igénybevételükkel járó díjak és kötelezettségek ismerete;  
(c) ismernie kell a mérleget, annak elkészítését és értelmezését;  
(d) ismernie és értelmeznie kell tudni az eredménykimutatást;  
(e) képesnek kell lennie a vállalkozás pénzügyi helyzetének és nye reségességének felmérésére, 
különösen a pénzügyi mutatószámok alapján;  
(f) képesnek kell lennie költségvetést elkészítésére;  
(g) a vállalkozás költségtényezőinek (állandó költségek, változó költségek, működő tőke, 
értékcsökkenés stb.) ismerete és a járművenkénti , kilométerenkénti, utankénti vagy 
tonnánkénti költségek kiszámításának képessége;  
(h) a szervezeti diagramnak a vállalkozás teljes személyzete vonatkozásában történő 
kidolgozására, valamint munkatervek stb. összeállítására irányuló képesség;  
(i) a marketing, a reklám és a PR alapelveinek ismerete, beleértve a fuvarozási szolgáltatások 
értékesítésének ösztönzését és az ügyfél -dokumentáció készítését stb.;  
(j) a közúti fuvarozással kapcsolatos különféle biztosítástípusok (felelősségbiztosítás, baleset -
biztosítás/élet biztosítás, nem -életbiztosítás és poggyászbiztosítás) és az azokból eredő 
garanciák és kötelezettségek ismerete;  
(k) ismernie kell a közúti fuvarozással kapcsolatos elektronikus adattovábbítási 
alkalmazásokat;  
 
873 
 (l) a közúti árufuvarozási szolgáltatások kiszámlázá si szabályainak alkalmazására irányuló 
képesség és az Incoterms jelentésének és hatásainak ismerete; valamint  
(m) a fuvarozási kiegészítő szolgáltatások különböző kategóriáinak, azok szerepének, 
feladatainak és – adott esetben – jogállásának ismerete.  
F.  Piacra jutás  
A jelöltnek különösen az alábbiak terén kell ismereteit bizonyítania:  
(a) a közúti fuvarozásra, a haszonjárműbérletre és az alvállalkozásba adásra vonatkozó 
munkaügyi szabályozás és különösen a foglalkozás hivatalos szervezetére, a foglalkozás 
gyak orlásának engedélyezésére, a közúti fuvarozási tevékenység végzéséhez szükséges 
engedélyekre, az ellenőrzésekre és szankciókra vonatkozó szabályozás;  
(b) a közúti fuvarozási vállalkozások alapításának szabályai;  
(c) a közúti fuvarozási szolgáltatások végzéséhez szükséges különféle dokumentumok, 
valamint ellenőrzési eljárások bevezetése annak biztosítása érdekében, hogy minden egyes 
fuvarozási művelet esetében, különösen a járművel, a járművezetővel, a rakománnyal és a 
poggyásszal kapcsolatos megfelelő okmányok mi nd a járművön, mind a vállalkozás 
telephelyein meglegyenek;  
(d) a közúti árufuvarozási szolgáltatások piacának szervezésével, továbbá a 
rakománykezeléssel és a logisztikával kapcsolatos szabályok; valamint  
(e) a határátlépés alaki követelményei, a T -okmányok és a TIR -igazolványok szerepe és 
alkalmazási köre, valamint az ezek használatából eredő kötelezettségek és felelősségek.  
G.  Műszaki előírások és az üzemeltetés műszaki szempontjai  
A jelöltnek különösen az  alábbiak terén kell alkalmasságát bizonyítania:  
(a) a járművek tömegével és méreteivel kapcsolatban a Felek területén érvényes szabályok, 
valamint az ilyen szabályok hatálya alá nem eső, a szokásostól eltérő jellemzőkkel 
rendelkező rakományok esetében követe ndő eljárások ismerete;  
(b) képesnek kell lennie a vállalkozás igényeinek megfelelő járműtípus és jármű -alkotóelemek 
(alváz, motor, erőátviteli rendszer, fékrendszer stb.) kiválasztására;  
(c) ismernie kell e járművek típusengedélyezésének, nyilvántartásba vételé nek és műszaki 
felügyeletének hivatalos eljárásait;  
(d) meg kell értenie, milyen intézkedéseket kell hoznia a zajcsökkentés és a motorok 
kipufogógázai által előidézett levegőszennyezés megakadályozása érdekében;  
(e) el kell tudnia készíteni a járművek és azok be rendezései rendszeres karbantartásának 
tervét;  
(f) ismernie kell a rakománykezelő és rakodóeszközök különféle típusait (hátfalak, konténerek, 
raklapok stb.), illetve képesnek kell lennie a gépjárművek be - és kirakodásával 
(teherelosztás, halomba rakás, rakomá nyelhelyezés, kitámasztás, lekötözés stb.) 
kapcsolatos eljárások bevezetésére és utasítások kiadására;  
 
874 
 (g) ismernie kell a vasúti -közúti és a ro -ro kombinált fuvarozás különféle technikáit;  
(h) alkalmazni kell tudnia a veszélyes áruk és a hulladékok szállításáva l kapcsolatos szabályozás 
betartását célzó eljárásokat;  
(i) alkalmazni kell tudnia azokat az eljárásokat, amelyek a gyorsan romló élelmiszerek 
fuvarozására vonatkozó szabályok betartását szolgálják, különös tekintettel azokra, 
amelyek a gyorsan romló élelmisz erek nemzetközi szállításáról és az ilyen szállításhoz 
használt különleges szállítóeszközökről szóló megállapodásból (ATP) erednek; valamint  
(j) tudnia kell alkalmazni azokat az eljárásokat, amelyek az élőállat -szállítással kapcsolatos 
szabályozás betartását s zolgálják.  
 H.  Közúti közlekedésbiztonság  
A jelöltnek különösen az alábbiak terén kell alkalmasságát bizonyítania:  
(a) ismernie kell, hogy a gépjárművezetőknek milyen képesítéssel kell rendelkezniük (vezetői 
engedély, orvosi igazolás, alkalmassági bizonyít vány stb.);  
(b) tudnia kell megfelelő intézkedéseket hozni annak érdekében, hogy a járművezetők 
betartsák a Felek területén érvényes közúti közlekedési szabályokat, a hatályos tiltó és 
korlátozó rendelkezéseket (sebességkorlátozás, elsőbbségadás, megállási és  várakozási 
tilalmak, fényszórók és lámpák használata, valamint közúti jelzések stb.);  
(c) képesnek kell lennie a járművezetőknek szóló utasítások összeállítására, amelyek alapján 
ellenőrizhetik, hogy teljesülnek -e a gépjármű, a berendezések és a rakományok á llapota, 
valamint a meghozandó megelőző intézkedések vonatkozásában előírt biztonsági 
követelmények;  
(d) képesnek kell lennie balesetek bekövetkezése esetén követendő eljárások kidolgozására és 
megfelelő intézkedések alkalmazására az újabb balesetek bekövetke zésének vagy a 
közlekedési szabályok súlyos megsértésének megelőzésére; valamint  
(e) ismernie kell az áru biztonságos berakodására vonatkozó eljárásokat és a kapcsolódó 
technikákat.  
 II. rész:  A VIZSGÁK SZERVEZÉSE  
1. Annak megállapítása céljából, hogy a közúti árufuvarozási szakmát gyakorolni kívánó 
jelentkezők rendelkeznek -e a szükséges ismeretekkel az I.  részben felsorolt tantárgyak 
vonatkozásában, és képesek -e alkalmazni az azokkal kapcsolatos eszközöket és techniká kat, valamint 
végrehajtani az előírt vezetői és koordinációs feladatokat, a Felek kötelező írásbeli vizsgát 
szerveznek, amely szükség esetén szóbeli vizsgával is kiegészíthető.  
(a) A kötelező írásbeli vizsga az alábbi két részből áll:  
 
(i) feleletválasztós (mind egyik kérdés legalább négy válaszlehetőséggel) vagy nyitott írásbeli 
kérdések, vagy a két rendszer kombinációja; valamint  
 
(ii) írásbeli feladatok/esettanulmányok.  
 Mindkét vizsgarész időtartama legalább két óra.  
 
875 
 (b) Amennyiben szóbeli vizsgákat is szerveznek, a Felek előírhatják, hogy szóbeli vizsgát csak 
sikeres írásbeli vizsgát követően lehet tenni.  
2. Amennyiben a Felek szóbeli vizsgát is szerveznek, gondoskodniuk kell arról, hogy az 
összpontszám vonatkozásában mindhárom vizsgarész legalább 25  %-os és legfelj ebb 40  %-os 
súlyozású legyen.  
Amennyiben a Felek csak írásbeli vizsgát szerveznek, gondoskodniuk kell arról, hogy az összpontszám 
vonatkozásában a vizsgarészek legalább 40  %-os és legfeljebb 60  %-os súlyozásúak legyenek.  
3. Az összes vizsgarész vonatkozá sában a jelentkezőknek az összpontszám legalább 60  %-át és 
minden vizsgarészben legalább a megkapható pontok 50  %-át meg kell szerezniük. Egy vizsgarész 
vonatkozásában a Felek az 50  %-os ponthatárt 40  %-ra csökkenthetik.   
 
876 
 ROAD.A.1.3. FÜGGELÉK  
 A. rész  
  Engedélyminta – Európai Unió  
EURÓPAI KÖZÖSSÉG  
(a) 
(Pantone 290 -es színkódú, világoskék vagy ahhoz a lehető legközelebb álló színű, DIN A4 formátumú, 
cellulózból készült, legalább 100  g/m2 tömegű papír)  
 
(Az engedély első oldala)  
(Az engedélyt kibocsátó tagállam hivatalos nyelvén/nyelvein, illetve egyik hivatalos nyelvén írott 
szöveg)  
 
Az engedélyt kiadó tagállam (1) 
megkülönböztető jelzése  
 
  Illetékes hatóság vagy szerv neve  
 
 
 
 
AZ ENGEDÉLY SZÁMA:  
vagy  
sz. HITELES MÁSOLATA  
ellenszolgáltatás fejében végzett nemzetközi közúti árufuvarozáshoz  
Ez az engedély feljogosítja (2) ..........................................................................................................  
............................................................................................................................. .....................................................
.............................................................................. ..................................................................  
a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009.  október  21-i 
1072/2009/EK  európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 72. o.) szerinti, ellenszolgáltatás 
fejében végzett nemzetközi közúti árufuvarozás végzésére bármely útvonalon a Közösség területén, ezen 
engedély általános feltételeivel összhangban.  
Különleges megjegyzések: ....................................................... .........................................................................  
............................................................................................................................. ...................................  
Az engedély ........................................ -tól/-től ........................................ -ig érvényes.  
Kibocsátás helye: ……………………………………………….  Kibocsátás dátuma: 
.......................................................................  
............................................................................  (3) 
______________  
(1) A tagállamok megkülönböztető jelzései: (B) Belgium, (BG) Bulgária, (CZ) Cseh Köztársaság, (DK) Dánia, (D) Németország, (EST) 
Észtország, (IRL) Írország, (GR) Görögország, (E) Spanyolország, (F) Franciaország, (HR) Horvátország, (I) Olaszország, (CY) Ciprus, (LV) 
Lettország, (LT) Litvánia, (L) Luxemburg, (H) Magyarország, (MT) Málta, (NL) Hollandia, (A) Ausztria, (PL) Lengyelország, (P)  Portugália, 
(RO) Rom ánia, (SLO) Szlovénia, (SK) Szlovákia, (FIN) Finnország, (S) Svédország.  
(2) A fuvarozó neve vagy cégneve és címe.  
 
877 
 (3) Az illetékes kibocsátó hatóság vagy szerv aláírása és bélyegzője.   
 
878 
 (b) 
(Az engedély második oldala)  
(Az engedélyt kibocsátó tagállam hivatalos nyelvén/nyelvein, illetve egyik hivatalos nyelvén írott 
szöveg)  
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK  
Ezt az engedélyt az 1072/2009/EK rendelet alapján állították ki.  
Az engedély a birtokosát feljogosítja ellenszolgáltatás fe jében végzett nemzetközi közúti 
árufuvarozás végzésére bármely útvonalon a Közösség területén és adott esetben az alábbiakban 
megállapított feltételekre is figyelemmel:  
— amennyiben a kiindulási és a végpont két különböző tagállamban van, egy vagy több ta gállamon 
vagy harmadik országon keresztül történő tranzittal vagy anélkül,  
— tagállamból harmadik országba vagy harmadik országból tagállamba, egy vagy több tagállamon 
vagy harmadik országon keresztül történő tranzittal vagy anélkül,  
— harmadik országok között, egy vagy több tagállamon keresztül történő tranzittal,  
valamint az ilyen fuvarozásokkal kapcsolatos, üres járművel megtett utakra.  
Egy tagállamból harmadik országba vagy harmadik országból tagállamba történő fuvarozás esetén ez 
az engedély a Közös ség területén végzett fuvarozásra érvényes. Az engedély a berakodás vagy a 
kirakodás szerinti tagállamban csak a Közösség és az érintett harmadik ország közötti, az 
1072/2009/EK rendelet értelmében szükséges egyezmény megkötésétől kezdődően érvényes.  
Az e ngedély a birtokos nevére szól, és nem ruházható át harmadik személyre.  
Az engedélyt a kibocsátó tagállam illetékes hatósága visszavonhatja, különösen abban az esetben, ha 
a birtokos:  
— nem teljesíti az engedélyhasználat összes feltételét,  
— az engedély kibocsátásához vagy meghosszabbításához szükséges adatok tekintetében téves 
adatokat szolgáltatott.  
Az engedély eredeti példányát a fuvarozási vállalkozás köteles megőrizni.  
Az engedély hiteles másolatát a járművön kell tartani  (1). Járműszerelvény esetében az engedély 
hiteles másolatát a gépjárművön kell tartani. Ez a járműszerelvényekre abban az esetben is érvén yes, 
ha a pótkocsi vagy nyerges pótkocsi nincs bejegyezve vagy feljogosítva a forgalomban való 
részvételre az engedély birtokosának a nevében, vagy ha egy másik államban van bejegyezve vagy 
feljogosítva a forgalomban való részvételre.  
Az engedélyt az arra  felhatalmazott hatósági személy felszólítására fel kell mutatni.  
Az engedély birtokosának valamennyi tagállam területén tiszteletben kell tartania az adott államban 
hatályos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, különös tekintettel a fuva rozásra és a 
közlekedésre.  
 
__________________  
 
879 
  (1)'Jármű”: egy tagállamban nyilvántartásba vett gépjármű vagy olyan járműszerelvény, amelynek legalább 
a gépjármű részét valamelyik tagállamban vették nyilvántartásba, és amely kizárólag árufuvarozásra 
szolgá l.  
  
 
880 
   B. rész  
 Engedélyminta – Egyesült Királyság  
 
    
 Az Egyesült Királyság engedélye a Közösség számára   
 (a) 
(Pantone világoskék színű, DIN A4 formátumú cellulózpapír, legalább 100 g/m2)  
(Az engedély első oldala)  
(Angol vagy walesi nyelvű szöveg)  
Egy
esül
t 
Kirá
lysá
g  AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG ILLETÉKES HATÓSÁGÁNAK 
NEVE  
(1) 
AZ ENGEDÉLY SZÁMA:  
vagy  
... számú HITELES MÁSOLAT  
ellenszolgáltatás fejében végzett nemzetközi közúti árufuvarozáshoz  
  
 
881 
 Ez az engedély 
feljogosítja (2)   
   
   
az 1072/2009/EK  rendelet szerinti, ellenszolgáltatás fejében végzett nemzetközi közúti árufuvarozás 
végzésére bármely útvonalon a valamely tagállam területén(3). 
Különleges megjegyzések: ……………………………………………………………………………………  
………………………………………………………………………………………………………….  
Az eng edély ........................................ -tól/-től ……………………………………………… -ig érvényes.  
Kibocsátás helye: ……………………………………………….  Kibocsátás dátuma: 
………………………………………………  
  
 
 
 
 
 
 
 
___________________________  
(1)Az adott régió illetékes hatósága, amelyre vonatkozóan az engedélyt kiállították.  
(2)A fuvarozó neve vagy cégneve és címe.  
 (3) Az Európai Unióból való kilépésről szóló 2018. évi törvény 3. szakasza által az egyesült királysági jogban 
megtartott, valamint az említett törvény 8. szakasza alapján hozott rendelkezések módosításai szerinti 
1072/2009/EK rendelet.   
  

 
882 
    
(b) 
(Az engedély második oldala)  
(Angol vagy walesi nyelvű szöveg)   
  
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK  
Ezt az engedélyt az 1072/2009/EK rendelet alapján állították ki.(1) 
 
Az engedély a birtokosát feljogosítja ellenszolgáltatás fejében végzett nemzetközi közúti árufuvarozás 
végzésére valamely tagállam területén belüli, az Egyesült Királyság és az Európai Unió vagy valamely 
tagállama közötti nemzetközi megállapodás által engedélyezett útvo nal bármelyikén.  
 
Az Egyesült Királyságból egy harmadik országba vagy egy harmadik országból az Egyesült Királyságba 
irányuló fuvarozás esetében ezen engedély valamely tagállam területén belül végzett fuvarozásra 
érvényes.  
 
Az engedély a birtokos nevére szól, és nem ruházható át harmadik személyre.  
 
Az engedélyt az infrastrukturális osztály (Észak -Írország) közlekedési biztosa visszavonhatja, ha például 
az engedély tulajdonosa:  
– nem teljesíti az engedélyhasználat összes feltételét,  
– az engedély kibocsát ásához vagy meghosszabbításához szükséges adatok tekintetében téves adatokat 
szolgáltatott.  
 
Az engedély eredeti példányát a fuvarozási vállalkozás köteles megőrizni.  
 
Az engedély hiteles másolatát a járművön kell tartani(2). Járműszerelvény esetében az en gedély hiteles 
másolatát a gépjárművön kell tartani.  Ez a járműszerelvényekre abban az esetben is érvényes, ha a 
pótkocsi vagy nyerges pótkocsi nincs bejegyezve vagy feljogosítva a forgalomban való részvételre az 
engedély birtokosának a nevében, vagy ha eg y másik államban van bejegyezve vagy feljogosítva a 
forgalomban való részvételre.  
 
Az engedélyt az arra felhatalmazott hatósági személy felszólítására fel kell mutatni.  
 
Az engedély birtokosának az Egyesült Királyság vagy a tagállamok területén tiszteletbe n kell tartania az 
adott Államban érvényben lévő törvényeket, rendeleteket és közigazgatási rendelkezéseket, különös 
tekintettel a fuvarozásra és a közlekedésre.  
 
(1) Az Európai Unióból való kilépésről szóló 2018. évi törvény 3. szakasza által az egyesült királysági jogban 
megtartott, valamint az említett törvény 8. szakasza alapján hozott rendelkezések módosításai szerinti 
1072/2009/EK rendelet.  
(2) „Jármű”: az Egyes ült Királyságban vagy egy tagállamban nyilvántartásba vett gépjármű vagy olyan 
járműszerelvény, amelynek legalább a gépjármű részét az Egyesült Királyságban vagy valamelyik tagállamban vették 
nyilvántartásba, és amely kizárólag árufuvarozásra szolgál.   
 
 
 
883 
   
 
884 
  ROAD.A.1.4. FÜGGELÉK: Az engedély biztonsági jellemzői   
Az engedélynek az alábbi biztonsági jellemzők közül legalább kettővel rendelkeznie kell:  
— hologram,  
— UV-fényben láthatóvá váló különleges rostok a papírban,  
— legalább egy mikronyomtatásos vona l (csak nagyítóüveggel látható nyomtatás, amelyet a 
fénymásoló gép nem ad vissza),  
— tapintható karakterek, szimbólumok vagy minták,  
— kettős számozás: az engedély, az engedély hitelesített másolatának sorszáma, és minden esetben 
a kibocsátási szám;  
— biztonsági alnyomat vékony vonalakból álló gilosmintával és írisznyomtatással.  
   
 
885 
 2. szakasz: Járművezetők kiküldetése   
1. cikk – Tárgy   
Ez a szakasz az egyik Fél területén székhellyel rendelkező azon közúti árufuvarozókra vonatkozó 
követelményeket áll apítja meg, akik – áruszállítás keretében – e szakasz 3.  cikkével összhangban a 
másik Fél területére munkavállalókat küldenek ki.   
E szakasz egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a Feleket abban, hogy intézkedéseket 
alkalmazzanak annak érdekében, hogy  szabályozzák a természetes személyeknek területükre való 
belépését vagy ideiglenes ott -tartózkodását, ideértve olyan intézkedéseket, amelyek határaik 
sértetlensége védelméhez és a természetes személyek szabályos határátlépésének biztosítása 
érdekében szük ségesek, feltéve, hogy az ilyen intézkedések alkalmazására nem olyan módon kerül 
sor, hogy az érvényteleníti vagy csorbítja a másik Felet e szakasz rendelkezései szerint megillető 
előnyöket. Önmagában az, hogy bizonyos országok természetes személyei vízumk ötelesek, míg 
mások nem, nem tekinthető úgy, hogy érvénytelenítené vagy csorbítaná az e szakasz szerinti 
előnyöket.   
E szakasz egyetlen rendelkezése sem érinti azon uniós szabályoknak az Európai Unió területén 
történő alkalmazását, amelyek a közúti fuvaro zásban dolgozó járművezetők uniós közúti 
árufuvarozók részére történő kiküldetésére vonatkoznak.  
2. cikk – Fogalommeghatározások   
E szakasz alkalmazásában „kiküldött járművezető” az a járművezető, aki munkáját korlátozott ideig 
egy, a szokásos munkavégzé sének helye szerinti Féltől eltérő Fél területén végzi.  
3. cikk – Elvek  
1. E szakasz rendelkezéseit annyiban kell alkalmazni, amennyiben a közúti árufuvarozók 
járművezetőket küldenek ki a másik Fél területére saját nevükben és saját irányításuk alatt, a kiküldő 
közúti árufuvarozó és a fuvarozási szolgáltatásokat igénybe vevő fél között létrejött szerződés 
alapján, és a szóban forgó járművezetők az adott Fél területén műveleteket végez, feltéve, hogy a 
kiküldő közúti árufuvarozó és a járművezető között mun kaviszony áll fenn a kiküldetés időtartama 
alatt.  
2. Az (1)  bekezdés alkalmazásában a kiküldetés akkor kezdődik, amikor a járművezető áruk be - 
és/vagy kirakodása céljából belép a másik Fél területére, és akkor ér véget, amikor a járművezető 
elhagyja az ad ott Fél területét.   
Az (1)  bekezdés alkalmazásában az Európai Unión belüli kiküldetés esetében a kiküldetés akkor 
kezdődik, amikor a járművezető belép egy tagállam területére az áruk adott tagállamban végzendő 
be- és/vagy kirakodása céljából, és akkor ér véget, amikor a járművezető elhagyja az adott tagállam 
területét.  
3. E cikk (1) és (2) bekezdése ellenére a járművezető nem tekinthető kiküldetésben lévőnek, 
amikor az e megállapodás ROAD.4. cikke [A Felek területei között, területein át és azokon belül 
történő árufuvarozás] (1)  bekezdésének a)  pontjában meghatározott szállítási szerződés alapján 
végez fuvarozási műveleteket.    
4. A járművezető nem tekinthető az Egyesült Királyságban kiküldetésben lévőnek, ha áruk be - 
vagy kirakodása nélkül halad át az Eg yesült Királyság területén. Az Unió esetében a járművezető nem 
 
886 
 tekinthető valamely tagállamban kiküldetésben lévőnek, ha áruk be - vagy kirakodása nélkül halad át 
az adott tagállam területén.  
4. cikk – Foglalkoztatásra vonatkozó feltételek  
1. A Felek bizto sítják – függetlenül attól, hogy a munkaviszonyra melyik jog alkalmazandó –, hogy a 
közúti árufuvarozók az egyenlő bánásmód elve alapján garantálják a területükön kiküldetésben lévő 
járművezetők számára az alábbiakkal kapcsolatos olyan, foglalkoztatásra vo natkozó feltételeket, 
amelyeket az adott Fél, illetve az Unió esetében a munkavégzés helye szerinti tagállam határoz meg:  
– törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezés útján; és/vagy  
– olyan kollektív szerződés vagy választottbírósági határozat út ján, amelyet általánosan 
alkalmazandónak nyilvánítottak, vagy amely a (4)  bekezdésnek megfelelően egyéb módon 
alkalmazandó:  
(a) maximális munkaidő és minimális pihenőidő;  
(b) minimális éves fizetett szabadság;  
(c) díjazás, ideértve a túlóradíjakat is; ez a pont nem  vonatkozik a kiegészítő foglalkoztatói 
nyugdíjrendszerekre;  
(d) munkahelyi egészség, biztonság és higiénia;  
(e) védintézkedések a várandós vagy gyermekágyas nők, gyermekek és fiatalok 
foglalkoztatására vonatkozó feltételeket illetően; valamint  
(f) férfiak és nők kö zötti egyenlő bánásmód és más megkülönböztetést tiltó rendelkezések.   
2. E szakasz alkalmazásában a díjazás fogalmát azon Fél, illetve az Unió esetében azon tagállam 
nemzeti joga és/vagy gyakorlata alapján kell meghatározni, amelynek a területén a járművez ető 
kiküldetésben tartózkodik, és az magában foglalja a díjazás minden olyan elemét, amelyet a szóban 
forgó Fél vagy uniós tagállam területén kötelezővé nyilvánítottak nemzeti törvényi, rendeleti vagy 
közigazgatási rendelkezés útján, vagy általánosan alkal mazandónak nyilvánított vagy egyébként 
alkalmazandó kollektív szerződés vagy választottbírósági határozat útján a (4)  bekezdésnek 
megfelelően.  
3. A kiküldetéshez tartozó juttatásokat a díjazás részének kell tekinteni, kivéve, ha azokat a 
kiküldetés miatt ténylegesen – így például utazás, ellátás és szállás címén – felmerülő költségek 
megtérítésére fizetik ki. A közúti árufuvarozó a kiküldött járműve zetők ilyen költségeit a 
munkaviszonyra alkalmazandó nemzeti joggal és/vagy gyakorlattal összhangban megtéríti.   
Ha a munkaviszonyra alkalmazandó, foglalkoztatásra vonatkozó feltételek nem határozzák meg, 
hogy a kiküldetéshez tartozó juttatás mely tételei  kerülnek a kiküldetés miatt ténylegesen felmerülő 
költségek megtérítéseként kifizetésre, vagy melyek képzik a díjazás részét, úgy kell tekinteni, hogy a 
juttatás teljes összege költségtérítésként fizetendő ki.   
4. E szakasz alkalmazásában az „általánosan  alkalmazandónak nyilvánított kollektív 
megállapodás vagy választottbírósági határozat” az a kollektív megállapodás vagy választottbírósági 
határozat, amelyet az adott földrajzi területen valamennyi vállalkozásnak be kell tartania az érintett 
szakmában vag y iparágban.  
 
887 
 A kollektív szerződéseket vagy választottbírósági határozatokat e bekezdés első része értelmében 
általánosan alkalmazandónak nyilvánító rendszer hiányában – vagy azok kiegészítéseként – a Felek, 
illetve az Unió esetében a tagállamok, ha úgy d öntenek, a következőket vehetik alapul:  
– olyan kollektív szerződések vagy választottbírósági ítéletek, amelyek általánosan alkalmazandók az 
adott földrajzi területen az érintett szakmába vagy iparágba tartozó minden hasonló vállalkozásra; 
és/vagy  
– olyan kollektív szerződések, amelyeket a legtöbb felet képviselő munkáltatói és munkavállalói 
érdekképviseleti szervezetek nemzeti szinten kötöttek, és amelyeket az egész ország területén 
alkalmaznak.   
A bánásmód akkor tekintendő egyenlőnek az (1) bekezdés ér telmében, ha:  
(i) az (1)  bekezdés első albekezdésében felsorolt ügyek tekintetében a hasonló 
helyzetben lévő hazai vállalkozásokra a kérdéses helyen vagy az érintett ágazatban 
ugyanazok a kötelezettségek vonatkoznak, mint a kiküldő vállalkozásokra; valamint  
(ii) a hasonló helyzetben lévő hazai vállalkozásoknak ugyanolyan következményekkel 
kell teljesíteniük e kötelezettségeket.  
5. cikk – Az információkhoz való jobb hozzáférés  
1. A Felek, illetve az Unió esetében a tagállamok – a nemzeti jognak és/vagy gyakorlatn ak 
megfelelően, indokolatlan késedelem nélkül és átlátható módon – közzéteszik egy egységes 
hivatalos nemzeti honlapon a foglalkoztatás feltételeire vonatkozó információkat, beleértve a 
díjazásnak a 4.  cikk (2)  bekezdésében említett tételeit és a 4. cikk ( 1) bekezdésével összhangban a 
foglalkoztatásra vonatkozó valamennyi feltételt.   
A Felek, illetve az Unió esetében a tagállamok biztosítják, hogy az egységes hivatalos nemzeti 
honlapon közzétett információk pontosak és naprakészek legyenek.   
2. A Felek, illetve az Unió esetében a tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak 
érdekében, hogy az (1)  bekezdésében említett információk általánosan és ingyenesen elérhetők 
legyenek egyértelmű, átlátható és átfogó módon, távolról és elektronikus úton is könnyű hozzáférést 
biztosító formátumban, illetve a fogyatékossággal élők hozzáférését biztosító internetes 
akadálymentesítési szabványoknak megfelelően közzétéve, továbbá gondoskodnak arról, hogy az 
illetékes nemzeti szervek hatékonyan el tudják látni feladataikat.   
3. Amennyiben a nemzeti jog, hagyományok és gyakorlat szerint – ideértve a szociális 
partnerek autonómiájának tiszteletben tartását – a 4. cikkben említett, foglalkoztatásra vonatkozó 
feltételeket a 4.  cikk (1)  bekezdésével összhangban koll ektív szerződések írják elő, a Felek, illetve az 
Unió esetében a tagállamok biztosítják, hogy e feltételek hozzáférhető és átlátható módon 
rendelkezésre álljanak a másik Fél szolgáltatói és a kiküldött munkavállalói számára, és e tekintetben 
törekednek a s zociális partnerek bevonására. A vonatkozó információknak tartalmazniuk kell 
mindenekelőtt a különböző minimálbérösszegeket és az azokban szereplő tételeket, a fizetendő 
díjazás kiszámítási módját és adott esetben a különböző bérkategóriákba való besorolás  kritériumait.   
4. Amennyiben – az (1) bekezdésében előírtak ellenére – az egységes hivatalos nemzeti 
honlapon szereplő információk nem jelzik, hogy a foglalkoztatásra vonatkozó mely feltételek 
alkalmazandók, ezt a körülményt a nemzeti joggal és/vagy gyako rlattal összhangban figyelembe kell 
venni az ebben a szakaszban foglalt rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciók 
megállapításakor, az említett szankciók arányosságának biztosításához szükséges mértékben.   
 
888 
 5. A Felek, illetve az Unió esetében  a tagállamok megnevezik azokat a szerveket és 
hatóságokat, amelyekhez a járművezetők és a közúti árufuvarozók a területükön fennálló jogaikra és 
kötelességeikre alkalmazandó nemzeti joggal és gyakorlattal kapcsolatos általános információkért 
fordulhatnak.    
6. cikk – Közigazgatási követelmények, azok ellenőrzése és érvényesítése  
1. A Felek, illetve az Unió esetében a tagállamok csak a következő közigazgatási 
követelményeket és ellenőrzési intézkedéseket írhatják elő a járművezetők kiküldetése tekintetében :  
(a) a másik Fél területén székhellyel rendelkező fuvarozó kötelezése arra, hogy legkésőbb a 
kiküldetés kezdetekor 2022.  február  2-tól az uniós belső piaci információs rendszerhez136 (a 
továbbiakban: IMI) kapcsolódó nyilvános felületen elérhető többnyelvű form anyomtatvány 
útján kiküldetési nyilatkozatot nyújtson be a járművezető kiküldetésének helye szerinti Fél, 
illetve az Unió esetében tagállam illetékes nemzeti hatóságainak az igazgatási 
együttműködés érdekében; a kiküldetési nyilatkozat az alábbi információ kat tartalmazza:  
(i) a fuvarozó azonosítása, legalább az érvényes engedély számával, amennyiben ez a 
szám rendelkezésre áll;  
(ii) a székhely szerinti Fél területén, illetve az Unió esetében a székhely szerinti 
tagállamban lévő szakmai irányító vagy más kapcsolatt artó(k) elérhetőségei, akik a 
szolgáltatásnyújtás helye szerinti fogadó Fél, illetve az Unió esetében a fogadó 
tagállam illetékes hatóságaival egyeztetnek, valamint a dokumentumokat és 
értesítéseket elküldik és fogadják;  
(iii) a járművezető személyazonossága, t artózkodási helyének címe és vezetői 
engedélyének száma;   
(iv) a járművezető munkaszerződésének kezdőnapja és a munkaszerződésre 
alkalmazandó jog;  
(v) a kiküldetés tervezett kezdő és végdátuma; valamint  
(vi) a gépjárművek rendszáma;   
(b) a fuvarozó kötelezése arra, hogy az alábbi dokumentumokat nyomtatott vagy elektronikus 
formában a járművezető rendelkezésére bocsássa, valamint a járművezető kötelezése arra, 
hogy ezeket magánál tartsa és közúti ellenőrzés során kérésre bemutassa:  
(i) 2022. f ebruár 2 -tól az IMI rendszeren keresztül benyújtott kiküldetési nyilatkozat 
egy példánya;  
(ii) bizonyíték a fogadó Fél területén végzett fuvarozási műveletekre, például 
elektronikus fuvarlevél (e -CMR); valamint  
(iii) a menetíró készülékben rögzített adatok és különö sen annak a Félnek, illetve az 
Unió esetében annak a tagállamnak a betűjele, amelyben a járművezető a közúti 
fuvarozási műveletek végzésekor tartózkodott, a nyilvántartásba vételre és a 
                                                            
136Az 1024/2012/EU rendelettel létrehozva.   
 
889 
 nyilvántartás vezetésére vonatkozó, a B. rész 2.  szakaszában és a B. r ész 
4. szakaszában foglalt követelményeknek megfelelően.   
(c) a fuvarozó kötelezése arra, hogy a kiküldetés időtartamának végét követően, a kiküldetés 
helye szerinti Fél, illetve az Unió esetében a kiküldetés helye szerinti tagállam illetékes 
hatóságainak közvetlen megkeresésére 2022. február 2 -tól az IMI rendszer ny ilvános 
felületén nyújtsa be az e bekezdés b) pontjának ii. és iii. alpontjában említett 
dokumentumok másodpéldányait, valamint a kiküldött járművezetőnek a kiküldetés 
időtartamára vonatkozó díjazásával kapcsolatos dokumentumokat, a munkaszerződést 
vagy az zal egyenértékű okiratot, a járművezető munkájára vonatkozó munkaidő -
nyilvántartó lapokat és a kifizetést igazoló dokumentumokat.  
A fuvarozó a dokumentumokat 2022.  február 2 -tól az IMI rendszer nyilvános felületén, a 
megkeresést követő nyolc héten belül n yújtja be. Ha a fuvarozó a kért dokumentumokat nem nyújtja 
be a meghatározott határidőn belül, a kiküldetés helye szerinti Fél, illetve az Unió esetében a 
kiküldetés helye szerinti tagállam illetékes hatóságai 2022.  február 2 -tól az IMI rendszeren keresztü l 
segítséget kérhetnek a székhely szerinti Fél, illetve az Unió esetében a székhely szerinti tagállam 
illetékes hatóságaitól. Ilyen kölcsönös segítségnyújtásra irányuló megkeresések esetén a székhely 
helye szerinti Fél, illetve az Unió esetében a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságai számára 
hozzáférést kell biztosítani a kiküldetési nyilatkozathoz és a fuvarozó által 2022.  február 2 -tól az IMI 
rendszer nyilvános felületén benyújtott más releváns információkhoz.  
A közúti fuvarozó székhelye szerint i Fél, illetve az Unió esetében a székhely szerinti tagállam illetékes 
hatóságai biztosítják, hogy a kért dokumentumokat a kölcsönös segítségnyújtásra irányuló 
megkeresés napjától számított 25  munkanapon belül benyújtsák a kiküldetés helye szerinti Fél, 
illetve az Unió esetében a kiküldetés helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak, 2022.  február  2-
tól az IMI rendszeren keresztül.  
A Felek biztosítják, hogy az illetékes nemzeti hatóságok által egymás között kicserélt vagy a számukra 
továbbított informá ciókat kizárólag abban az ügyben vagy ügyekben lehessen felhasználni, amellyel 
vagy amelyekkel kapcsolatban azokat kikérték.  
A kölcsönös igazgatási együttműködést és segítségnyújtást díjmentesen kell biztosítani.  
A tájékoztatás iránti megkeresés nem akad ályozhatja meg az illetékes hatóságokat abban, hogy 
intézkedéseket hozzanak az ebben a szakaszban foglalt rendelkezések állítólagos megsértésének 
kivizsgálása vagy megelőzése érdekében.   
3. Annak megállapítása érdekében, hogy a járművezető az 1.  cikk szer int nem minősül -e 
kiküldött munkavállalónak, a Felek ellenőrzési intézkedésként csak arra kötelezhetik a járművezetőt, 
hogy tartsa magánál és közúti ellenőrzésnél kérésre mutassa be papíralapon vagy elektronikus 
formában az adott fuvarozási műveletek bizon yítékát, például az elektronikus fuvarlevelet (e -CMR), 
valamint az e cikk (2) bekezdése b) pontjának iii.  alpontjában említett, a menetíró készülékben 
rögzített adatokat.  
4. A fuvarozó köteles a (2) bekezdés a)  pontjában említett kiküldetési nyilatkozatok at 
ellenőrzés céljából 2022. február 2 -tól az IMI nyilvános felületén naprakészen tartani.  
5. A kiküldetési nyilatkozatokban szereplő adatokat 2022. február 2 -tól az IMI adattárában 
ellenőrzés céljából 24  hónapig kell tárolni.  
 
890 
 6. Az a Fél, illetve az Uni ó esetében az a tagállam, amelynek területére a járművezetőt 
kiküldték, és az a Fél, illetve az Unió esetében az a tagállam, ahonnan a járművezetőt kiküldték, felel 
az ebben a szakaszban megállapított kötelezettségek nyomon követéséért, ellenőrzéséért és 
érvényesítéséért, és e szakasz be nem tartása esetén megteszi a megfelelő intézkedéseket.  
7. A Felek, illetve az Unió esetében a tagállamok biztosítják, hogy az e cikk szerinti ellenőrzések 
és megfelelést ellenőrző vizsgálatok ne legyenek megkülönböztető j ellegűek és/vagy aránytalanok, 
miközben figyelembe veszik e szakasz vonatkozó rendelkezéseit is.   
8. Az e szakasz értelmében fennálló kötelezettségek érvényesítése érdekében a Felek, illetve az 
Unió esetében a tagállamok gondoskodnak arról, hogy – akár az on Fél területén is, ahol a 
járművezető kiküldetésben van vagy volt – hatékony mechanizmusok álljanak rendelkezésre, 
amelyek révén a kiküldött járművezetők, amennyiben úgy vélik, hogy a rájuk vonatkozó szabályok 
alkalmazásának elmaradása miatt veszteség va gy kár érte őket, közvetlenül panaszt nyújthatnak be, 
valamint bírósági vagy közigazgatási eljárást indíthatnak munkaadójuk ellen még azt követően is, 
hogy a munkaviszony, amelynek keretében a szabályt állítólag nem tartották be, már megszűnt.   
9. A (8) b ekezdés a Felek, illetve az Unió esetében a tagállamok bíróságainak a különösen a 
vonatkozó uniós jogszabályokban és/vagy nemzetközi egyezményekben megállapított 
illetékességének sérelme nélkül alkalmazandó.  
10. A Felek, illetve az Unió esetében a tagálla mok megállapítják az e szakasz alapján elfogadott 
nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és 
meghoznak minden szükséges intézkedést azok végrehajtása és az azoknak való megfelelés 
biztosítása érdekében. Az el őírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell 
lenniük.  
E rendelkezésekről a Felek 2021. június 30 -ig értesítik egymást. Az e rendelkezéseket érintő minden 
későbbi módosításról haladéktalanul értesítik a Bizottságot.  
7. cikk – Az IMI-rendszer használata  
1. 2022.  február  2-tól a 6.  cikkben említett információk – köztük a személyes adatok – cseréjére 
és feldolgozására az IMI -rendszerben kerül sor, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:   
(a) az Egyesült Királyság biztosítékokat nyújt arra vonatkozóan, hogy az IMI -rendszerben 
feldolgozott adatokat csak olyan célra használják fel, amely célból átadásukra eredetileg 
sor került;   
(b) a személyes adatoknak az e cikk szerint az Egyesült Királyságba tör ténő 
továbbítása csak az 1024/2012/EU rendelet 23. cikke (1) bekezdésének c) 
pontjával összhangban történhet137; valamint  
(c) a személyes adatoknak az e cikk szerint az Unióba történő továbbítása csak az Egyesült 
Királyság nemzetközi továbbításokra vonatkozó adatvédelmi szabályaival összhangban 
történhet.  
                                                            
137 Az Európai Parlament és a Tanács 1024/2012/EU rendelete (2012. október 25.) a belső piaci információs 
rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről és a 2008/49/EK bizottsági határozat hatályon kívül 
helyezéséről (az IMI -rendelet) (HL L 316., 2012.11.14., 1.  o. 
 
891 
 2. A Felek illetékes hatóságai megfelelő hozzáférési jogokat biztosítanak az IMI -felhasználók 
részére, illetve szükség esetén visszavonják ezeket a jogokat.  
3. Az IMI -felhasználók csak a szükséges mértékig férhetnek hozzá az IMI -rendszerben 
feldolgozott személyes adatokhoz, és csak az e szakaszban foglalt rendelkezések végrehaj tása és 
érvényesítése céljából.  
4. A Felek, illetve az Unió esetében a tagállamok lehetővé tehetik az illetékes hatóság számára, 
hogy a nemzeti joggal és gyakorlattal összhangban az IMI -rendszertől eltérő eszközökön keresztül a 
nemzeti szociális partnerek  rendelkezésére bocsássa az IMI -rendszerben megtalálható releváns 
információkat olyan mértékben, amely a kiküldetési szabályoknak való megfelelés ellenőrzésének 
céljából szükséges, feltéve, hogy:   
(a) az információ az érintett Fél, illetve az Unió esetében az  érintett tagállam területére 
történő kiküldetéssel kapcsolatos; valamint  
(b) az információ kizárólag a kiküldetésre vonatkozó szabályok érvényesítése céljából kerül 
felhasználásra.    
5. A közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság meghatározza az IMI -rends zer Egyesült 
Királyság általi használatára vonatkozó technikai és eljárási előírásokat.  
6. Mindegyik Fél hozzájárul az IMI -rendszer működési költségeihez. Az egyes Felek által 
viselendő költségeket a közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság határozza meg.  
 
  
 
892 
  
 B. rész – Az árufuvarozásban részt vevő járművezetőkre vonatkozó követelmények az e 
megállapodás ROAD.7.  cikkével összhangban  
1. szakasz: Képesítési bizonyítvány  
1. cikk – Hatály  
Ez a szakasz az e megállapodás ROAD.4. cikkében [A Felek területe i között, területein át és azokon 
belül történő árufuvarozás] említett, C1, C1+E, C vagy C+E kategóriájú vagy a közúti fuvarozással 
foglalkozó szakbizottság által ezzel egyenértékűnek elismert vezetői engedélyhez kötött járműveket 
használó Fél közúti árufu varozója által alkalmazott vagy foglalkoztatott személyek járművezetési 
tevékenységére vonatkozik.   
2. cikk – Kivételek  
Képesítési bizonyítvány (CPC) nem szükséges az alábbi járművek vezetői számára:   
(a) olyan járművek, amelyek maximális engedélyezett sebe ssége nem haladja meg a 45  km/h -
t;   
(b) olyan járművek, amelyek a fegyveres erők, a polgári védelem, a tűzoltóság, a közrend 
fenntartásáért felelős erők és a sürgősségi mentőszolgálat használatában vagy ellenőrzése 
alatt állnak, ha a fuvar az említett szolgál atok számára meghatározott feladatok 
eredményeként valósul meg;  
(c) olyan járművek, amelyeket műszaki fejlesztési, javítási vagy karbantartási célú közúti 
vizsgálatnak vetettek alá, vagy forgalomba még nem helyezett új vagy felújított járművek;  
(d) olyan járművek, amelyeket szükséghelyzetben használnak vagy mentési akciókra jelöltek ki;  
(e) olyan járművek, amelyek a járművezetők munkája során használandó anyagot, felszerelést 
vagy gépet szállítanak, feltéve, hogy nem a járművezetés a járművet vezető sze mélyek fő 
tevékenysége; vagy  
(f) olyan járművek, amelyeket a mezőgazdaság, kertészet, erdőgazdálkodás, földművelés vagy 
halászat területén működő vállalkozások saját tevékenységi körük részeként áruszállítására 
használnak vagy járművezető nélkül bérelnek, kiv éve, ha a járművezetés a gépjárművezető 
fő tevékenységének része, vagy a megtett távolság meghaladja a járművet tulajdonló, bérlő 
vagy lízingelő vállalkozás telephelyétől a nemzeti jogban engedélyezett távolságot.   
 3. cikk – Képesítés és továbbképzés   
1. Az 1. cikkben meghatározott járművezetési tevékenység a kötelező alapképesítés 
megszerzéséhez és a kötelező továbbképzésben való részvételhez kötött. E célból a Felek 
gondoskodnak a következőkről:   
(a) alapképesítési rendszer, amely az alábbi két lehetőség  egyikének felel meg:   
(i) tanfolyamon való részvétel és vizsga együttese   
A ROAD.B.1.1. függelék 2. szakaszának 2.1. pontjával összhangban az alapképesítés e típusa egy 
meghatározott időtartamú tanfolyamon való kötelező részvétellel jár. A tanfolyam vizsgáv al zárul. A 
 
893 
 vizsga sikeres letétele esetén a képesítést a 6.  cikk (1)  bekezdésének a) pontjában előírt képesítési 
bizonyítvány igazolja;  
(ii) csak vizsgák   
A ROAD.B.1.1. függelék 2. szakaszának 2.2. pontjával összhangban az alapképesítés e típusa nem jár 
együ tt tanfolyamon való kötelező részvétellel, csupán elméleti és gyakorlati vizsgákkal. A vizsgák 
sikeres letétele esetén a képesítést a 6.  cikk (1)  bekezdésének b) pontjában előírt képesítési 
bizonyítvány igazolja.   
A Felek azonban – legfeljebb három évre – engedélyezhetik a járművezetőknek, hogy területükön 
már a képesítési bizonyítvány megszerzése előtt vezessenek, amennyiben a járművezető ezzel egy 
időben legalább hat hónapos nemzeti szakképzési tanfolyamon vesz részt. E szakképzési tanfolyam 
esetében az e pont i. és a ii. alpontjában említett vizsgák több szakaszban is letehetők;   
(b) továbbképzési rendszer   
A ROAD.B.1.1. függelék 4. szakaszával összhangban a továbbképzés tanfolyamon való kötelező 
részvétellel jár. A továbbképzésben való részvételt a 8.  cikk (1)  bekezdésében előírt képesítési 
bizonyítvány igazolja.   
2. A Felek rendelkezhetnek továbbá gyorsított alapképesítési rendszerről is annak érdekében, 
hogy a járművezető az 5. cikk (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában és b) pontjában említett 
esetekben vezethessen.   
A ROAD.B.1.1. függelék 3.  szakaszával összhangban a gyorsított alapképesítés tanfolyamon való 
kötelező részvétellel jár. A tanfolyam vizsgával zárul. A vizsga sikeres letétele esetén a képesítést a 
6. cikk (2)  bekezdésében előírt képe sítési bizonyítvány igazolja.   
3. Azokat a járművezetőket, akik rendelkeznek az A.  rész 1.  szakaszának 8.  cikkében  előírt 
képesítési bizonyítvánnyal, a Felek felmenthetik az e cikk az (1) bekezdése a) pontjának i. és ii. 
alpontjában és a (2)  bekezdésében előírt vizsgák és adott esetben a tanfolyam ennek megfelelő 
részének látogatása alól, azon tantárgyak tekintetében, amelyekre a melléklet említett részében 
előírt vizsga kiterjed.  
4. cikk – Szerzett jogok   
Azok a járművezetők, akik C1, C1+E, C vagy C+E k ategóriájú vagy a közúti fuvarozással foglalkozó 
szakbizottság által ezzel egyenértékűnek elismert, legkésőbb 2009.  szeptember 10 -én kiállított 
vezetői engedéllyel rendelkeznek, mentesülnek az alapképesítés megszerzésének kötelezettsége 
alól.  
5. cikk – Alapképesítés   
1. Az alapképesítés megszerzéséhez nem szükséges a megfelelő vezetői engedély előzetes 
megszerzése.   
2. Az árufuvarozásra szánt járművek vezetői az alábbi feltételekkel vezethetnek:   
(a) 18 éves kortól:   
(i) C és C+E kategóriájú járműv eket, feltéve, hogy rendelkeznek a 6.  cikk 
(1) bekezdésében előírt képesítési bizonyítvánnyal; valamint  
 
894 
 (ii) C1 és C1+E kategóriájú járműveket, feltéve, hogy rendelkeznek a 6.  cikk (2) 
bekezdésében előírt képesítési bizonyítvánnyal;   
(b) 21 éves kortól C és C+E k ategóriájú járműveket, feltéve, hogy rendelkeznek a 6.  cikk 
(2) bekezdésében előírt képesítési bizonyítvánnyal.   
3. A (2) bekezdésben megállapított korhatárok sérelme nélkül, azok az árufuvarozással 
foglalkozó járművezetők, akik az e cikk a (2)  bekezdéséb en előírt kategóriák valamelyike 
tekintetében a 6.  cikkben előírt képesítési bizonyítvánnyal rendelkeznek, az említett bekezdésben 
említett bármely egyéb kategóriájú járműre vonatkozóan mentesülnek a képesítési bizonyítvány 
megszerzésének kötelezettsége al ól.   
4. A 6. cikkben előírt képesítési bizonyítvánnyal rendelkező, árufuvarozással foglalkozó azon 
járművezetőknek, akik tevékenységi körüket bővítik vagy módosítják, hogy személyszállítással is 
foglalkozzanak, vagy fordítva, az alapképesítés közös részei t nem szükséges megismételniük, csupán 
az új képesítéshez kapcsolódó tanagyagot kell elsajátítaniuk.  
6. cikk – Az alapképesítést igazoló képesítési bizonyítvány   
1. Alapképesítést igazoló képesítési bizonyítvány   
(a) tanfolyamon való részvétel és vizsga alap ján kiállított képesítési bizonyítvány   
A 3.  cikk (1)  bekezdése a)  pontjának i.  alpontjával összhangban a Felek előírják a tanuló 
járművezetőknek, hogy az illetékes hatóságok által a ROAD.B.1.1. függelék 5. szakaszával 
összhangban jóváhagyott képzési közp ontban (a továbbiakban: jóváhagyott képzési központ) 
tanfolyamokon vegyenek részt. E tanfolyamok a ROAD.B.1.1.  függelék 1.  szakaszában említett összes 
tantárgyra kiterjednek. Ez a képzés a ROAD.B.1.1.  függelék 2.  szakaszának 2.1.  pontjában előírt vizsga 
sikeres letételével zárul. A vizsgát a Felek illetékes hatóságai vagy az általuk kijelölt szerv szervezi, 
célja pedig annak ellenőrzése, hogy a fent említett tantárgyakban a tanuló járművezető rendelkezik -
e a ROAD.B.1.1.  függelék 1.  szakaszában  meghatározott  szintű ismeretekkel. A vizsgát az említett 
hatóságok vagy szervek felügyelik, és a vizsga sikeres letétele esetén kiállítják a járművezetők 
számára az alapképesítést igazoló képesítési bizonyítványt.   
(b) vizsgák alapján kiállított képesítési bizonyítvány   
A 3.  cikk (1)  bekezdése a)  pontjának ii.  alpontjával összhangban a Felek előírják a tanuló 
járművezetőknek a ROAD.B.1.1.  függelék 2.  szakaszának 2.2.  pontjában említett elméleti és 
gyakorlati vizsgák sikeres letételét. Ezeket a vizsgákat a Felek illetékes hatóságai vagy az általuk 
kijelölt szerv szervezi, céljuk pedig annak ellenőrzése, hogy a tanuló járművezető a fent említett 
összes tantárgyban rendelkezik -e a ROAD.B.1.1.  függelék 1.  szakaszában  meghatározott szintű 
ismeretekkel. A vizsgákat az említett hatóságok vagy szervek felügyelik, és sikeres letételük esetén 
kiállítják a járművezetők számára az alapképesítést igazoló képesítési bizonyítványt.   
2  Gyorsított alapképesítést igazoló képesíté si bizonyítvány   
A 3. cikk (2) bekezdésével összhangban a Felek előírják a tanuló járművezetőknek, hogy egy 
jóváhagyott képzési központban tanfolyamokon vegyenek részt. E tanfolyamok a 
ROAD.B.1.1.  függelék 1.  szakaszában említett összes tantárgyra kiterje dnek.   
Ez a képzés a ROAD.B.1.1.  függelék 3.  szakaszában előírt vizsga letételével zárul. A vizsgát a Felek 
illetékes hatóságai vagy az általuk kijelölt szerv szervezi, célja pedig annak ellenőrzése, hogy a fent 
említett tantárgyakban a tanuló járművezető  rendelkezik -e a ROAD.B.1.1.  függelék 1.  szakaszában  
 
895 
 meghatározott szintű ismeretekkel. A vizsgát a fenti hatóságok vagy szervek felügyelik, és a vizsga 
sikeres letétele esetén kiállítják a járművezetők számára a gyorsított alapképzést igazoló képesítési 
bizonyítványt.   
7. cikk – Továbbképzés   
A továbbképzés olyan képzés, amely lehetővé teszi a képesítési bizonyítvánnyal rendelkezők 
számára, hogy felfrissítsék a munkájukhoz alapvetően szükséges ismereteket, különös hangsúlyt 
fektetve a közúti közlekedésbi ztonságra, a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra és a 
járművezetés környezeti hatásának csökkentésére.   
A képzést a ROAD.B.1.1. függelék 5. szakaszával összhangban jóváhagyott képzési központ szervezi. 
A képzés tantermi oktatásból, gyakorlati képz ésből, és ha rendelkezésre áll ilyen, információs és 
kommunikációs technológiai (IKT) eszközök vagy korszerű szimulátorok segítségével végzett 
képzésből áll. Amennyiben a járművezető másik vállalkozásnál kezd dolgozni, az addig elvégzett 
továbbképzést figy elembe kell venni.   
A továbbképzés a ROAD.B.1.1.  függelék 1. szakaszában említett bizonyos tantárgyak bővebb 
tárgyalására és ismétlésére szolgál. Számos témára ki kell terjednie és mindig tartalmaznia kell 
legalább egy, a közúti közlekedésbiztonsággal öss zefüggő tantárgyat. A képzés témáinak 
összeállításánál figyelembe kell venni a vonatkozó jogszabályok és technológia területén 
bekövetkezett fejleményeket, valamint – amennyire lehetséges – a járművezető képzési igényeit.   
8. cikk – Továbbképzést igazoló képesítési bizonyítvány   
1. Ha a járművezető elvégezte a 7.  cikkben említett továbbképzést, a Felek illetékes hatóságai 
vagy a jóváhagyott képzési központ továbbképzésben való részvételt igazoló képesítési bizonyítványt 
állít ki számára.   
2. A járművezetők a következő időpontokban vesznek részt először a továbbképzésben:   
(a) a 6. cikkben előírt képesítési bizonyítvánnyal rendelkezők annak kiállításától számított öt 
éven belül; valamint  
(b) a 4. cikkben említett járművezetők 2009.  szeptember  10-től számított öt éven belül.  
A Felek legfeljebb két évvel csökkenthetik az a) vagy b) pontban említett időszakokat, illetve 
legfeljebb két évre adhatnak mentességet ezen időszakok alól.  
3. Az a járművezető, aki az e cikk (2)  bekezdésében előírtaknak megfelel ően elvégezte az első 
továbbképzést, ötévente továbbképzésen vesz részt, a továbbképzésen való részvételt igazoló 
képesítési bizonyítvány érvényességének lejárta előtt.  
4 Ha a 6.  cikkben vagy e cikk (1)  bekezdésében előírt képesítési bizonyítvánnyal rende lkező 
járművezetők és a 4.  cikkben említett járművezetők felhagynak e foglalkozás végzésével, és nem 
felelnek meg az (1), a (2) és a (3)  bekezdésben foglalt követelményeknek, továbbképzésen vesznek 
részt, mielőtt visszatérnének e foglalkozáshoz.   
5. Azok a közúti árufuvarozást végző gépjárművezetők, akik az 5.  cikk (2)  bekezdésében előírt 
vezetőiengedély -kategóriák valamelyike vonatkozásában továbbképzést végeztek, mentesülnek a 
további továbbképzésen való részvétel alól az említett bekezdésben előírt más kategóriájú vezetői 
engedély vonatkozásában.  
 
896 
 9. cikk – Végrehajtás  
A Felek illetékes hatóságai vagy a képesítési bizonyítvány birtoklását igazoló megkülönböztető jelet 
helyeznek el közvetlenül a vezetői engedélyen (jogosítványon) a megfelelő jogosítványk ategóriák 
mellett a lejárat időpontját feltüntetve, vagy speciális gépjárművezetői képesítési igazolványt 
vezetnek be, amelyet a ROAD.B.1.2. függelékben megadott mintának megfelelően kell kiállítani. Más 
igazolványminta is elfogadható, amennyiben azt a köz úti fuvarozással foglalkozó szakbizottság 
egyenértékűnek ismeri el. E szakasz alkalmazásában az egyik Fél illetékes hatóságai által kiállított 
gépjárművezetői képesítési igazolványt vagy bármely azzal egyenértékű dokumentumot a másik Fél 
elismeri.   
A járm űvezetőknek az arra felhatalmazott hatósági személy kérésére be kell tudniuk mutatni a 
vezetői engedélyt (jogosítványt), egy speciális gépjárművezetői képesítési igazolványt vagy egy azzal 
egyenértékű olyan dokumentumot, amely a képesítési bizonyítvány bir toklását igazoló 
megkülönböztető jelet tartalmazza.  
ROAD.B.1.1.  függelék: A KÉPESÍTÉS ÉS A TOVÁBBKÉPZÉS MINIMUMKÖVETELMÉNYEI   
Annak érdekében, hogy a Második rész [Közúti árufuvarozás] Harmadik tárgyköre I. címének hatálya 
alá tartozó közúti árufuvarozás ra vonatkozó szabályok a lehető legnagyobb mértékben összhangban 
legyenek, a járművezetők képesítése és továbbképzése, valamint a képzési központok jóváhagyása 
tekintetében az e függelék 1 –5. szakaszában foglalt minimumkövetelmények kerülnek 
megállapításra . Más képesítési és továbbképzési tartalmak is elfogadhatók, amennyiben azokat a 
közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság egyenértékűnek ismeri el.  
 1. szakasz: a tantárgyak jegyzéke   
A járművezetői alapképzés és továbbképzés meghatározásakor a Felek  által figyelembe veendő 
ismereteknek legalább az e jegyzékben felsorolt tantárgyakat kell felölelniük. A tanuló járművezetők 
elméleti és gyakorlati tudásának olyan szintet kell elérnie, hogy a megfelelő jogosítványkategóriába 
tartozó járművet teljesen biz tonságosan tudják vezetni. A minimális tudásszint legalább a 
szakképzéssel kiegészített kötelező oktatás során elért szint.  
1. Haladó képzés a biztonsági szabályokon alapuló észszerű vezetés terén   
1.1. Célkitűzés: az erőátviteli rendszer jellemzőinek is merete annak lehető legjobb 
használata érdekében:   
a motor forgatónyomatékával, teljesítményével és fajlagos tüzelőanyag -fogyasztásával kapcsolatos 
görbék, a fordulatszámmérő által kijelzett optimális használati tartomány, sebességváltó -áttételi 
diagramok .   
1.2. Célkitűzés: a biztonsági berendezések műszaki jellemzőinek és működésének 
ismerete annak érdekében, hogy a járművezető a járművet uralni tudja, minimalizálja a használatból 
eredő kopást és megelőzze a meghibásodást:   
a fékek és a lassítófék haszn álatának korlátai, a fékek és a lassítófék együttes használata, a 
sebességváltó -áttétel jobb kihasználása, a jármű tehetetlenségének kihasználása, lassítási és fékezési 
módok lejtős útszakaszokon, eljárás meghibásodás esetén, az olyan elektronikus és mecha nikus 
eszközök használata, mint például az elektronikus stabilizáló program (ESP), a fejlett vészfékező 
rendszer (AEBS), a blokkolásgátló rendszer (ABS), a hajtásvezérlő rendszerek (TCS) és a fedélzeti 
 
897 
 járműmegfigyelő rendszer (IVMS), valamint az egyéb, al kalmazásra jóváhagyott, a gépjárművezetőt 
támogató vagy automatizálási eszközök.   
1.3. Célkitűzés: a tüzelőanyag -fogyasztás optimalizálására irányuló képesség:   
a tüzelőanyag -fogyasztás optimalizálása az 1.1. és az 1.2.  pontban leírt tudás alkalmazásával , a 
forgalomáramlás előrejelzésének, a többi járműhöz való megfelelő távolságnak és a jármű lendülete 
felhasználásának, az állandó sebességnek, az egyenletes vezetési stílusnak és a megfelelő 
gumiabroncsnyomásnak a fontossága, valamint a vezetés hatékonysá gát javító és az 
útvonaltervezést segítő intelligens közlekedési rendszerek megfelelő ismerete.   
1.4. Célkitűzés: a közlekedési kockázatok előrejelzésének, felmérésének és a hozzájuk 
való alkalmazkodásnak a képessége:   
a gépjárművezetőnek tudatában kell lennie a különböző közúti, forgalmi és időjárási viszonyoknak, 
és alkalmazkodnia kell azokhoz, képesnek kell lennie a bekövetkező események előrejelzésére; 
ismeretekkel kell rendelkeznie arról, hogy a megszokottól eltérő időjárási viszonyok között hogyan 
kell előkészíteni és megtervezni egy utat; ismernie kell a kapcsolódó biztonsági berendezések 
használatát, és fel kell tudnia mérni, hogy szélsőséges időjárás miatt mikor kell egy utazást 
elhalasztani vagy törölni; alkalma zkodnia kell a közlekedési kockázatokhoz, többek közt a veszélyes 
közlekedési magatartáshoz vagy az elektronikus eszközök, illetve evés és ivás stb. által okozott 
figyelmetlen vezetéshez; fel kell ismernie különösen a járművek méretével és tömegével, valam int a 
veszélyeztetett úthasználókkal, például a gyalogosokkal, a kerékpárosokkal és a kétkerekű 
gépjárművekkel összefüggő veszélyes helyzeteket, és alkalmazkodnia kell azokhoz, továbbá 
képesnek kell lennie tűrni az ezzel járó stresszt;   
azonosítania kell a lehetséges veszélyes helyzeteket, és megfelelően értelmeznie kell, hogy ezekből a 
potenciálisan veszélyes helyzetekből miként alakulhat ki elkerülhetetlen ütközés, továbbá olyan 
műveleteket kell választania és végrehajtania, amelyek olyan mértékben növel ik a biztonsági 
távolságokat, hogy az ütközés a potenciális kockázat bekövetkezése esetén is elkerülhető marad.   
1.5. Célkitűzés: a jármű berakodásának képessége a biztonsági szabályok és a megfelelő 
járműhasználat kellő figyelembevételével:   
a mozgásban lévő járműre ható erők, a sebességváltó -áttétel használata a jármű terhelésének és az 
út jellemzőinek megfelelően, az automatikus erőátviteli rendszerek használata, a jármű vagy 
szerelvény raksúlyának kiszámítása, a teljes raktérfogat kiszámítá sa, a rakomány elosztása, a tengely 
túlterhelésének következményei, a jármű stabilitása és súlypontja, csomagolás - és raklaptípusok;   
a rögzítést igénylő áruk fő kategóriái, lefogási és rögzítési technikák, a rögzítőhevederek használata, 
a rögzítőeszközök  ellenőrzése, az átrakodóberendezések használata, a ponyvák felhelyezése és 
levétele.   
2. Az előírások alkalmazása   
2.1. Célkitűzés: a közúti fuvarozás társadalmi környezetének és szabályainak ismerete:   
a fuvarozási ágazatra jellemző maximális munkaidő szakok; a vezetési időre és a pihenőidőre, 
valamint a menetíró készülékre vonatkozó szabályok elvei, a szabályok alkalmazása és 
következményei; a menetíró készülék használatának elmulasztásáért, nem megfelelő használatáért 
és manipulálásáért járó szankciók ; a közúti fuvarozás társadalmi környezetének ismerete: a 
járművezetők jogai és kötelességei az alapképzés és a továbbképzés tekintetében.   
 
898 
 2.2. Célkitűzés: az árufuvarozás tekintetében irányadó jogszabályok ismerete:   
a fuvarozási tevékenységre vonatkoz ó engedélyek, a járműben tartandó dokumentumok, bizonyos 
utak igénybevételének tilalma, úthasználati díjak, árufuvarozási szabványszerződések szerinti 
kötelezettségek, a fuvarozási szerződés részét képező dokumentumok elkészítése, nemzetközi 
fuvarozói enge délyek, a Nemzetközi Közúti Árufuvarozási Szerződésről szóló Egyezmény138 szerinti 
kötelezettségek, nemzetközi fuvarlevél elkészítése, határátlépés, szállítmányozók, speciális árukísérő 
okmányok.   
3. Egészségvédelem, közúti közlekedés - és környezeti biztons ág, szolgáltatás, logisztika   
3.1. Célkitűzés: a járművezetők figyelmének felhívása a közúti közlekedés és a 
munkabalesetek kockázataira:   
a fuvarozási ágazatra jellemző munkabalesetek típusai, közúti baleseti statisztikák, 
kamionok/autóbuszok szerepe, e mberi, anyagi és pénzügyi következmények.   
3.2. Célkitűzés: a bűnözés megelőzésére és az illegális bevándorlók csempészésének 
megakadályozására irányuló képesség:   
általános ismeretek, a kérdéskör járművezetőket érintő vetületei, megelőző intézkedések, e llenőrző 
kérdéssor, a fuvarozó felelősségére vonatkozó jogszabályok.   
3.3. Célkitűzés: a fizikai kockázatok megelőzésének képessége:   
ergonómiai elvek; kockázatos mozdulatok és testhelyzetek, fizikai erőnlét, rakománykezelési 
gyakorlatok, személyi védele m.   
3.4. Célkitűzés: a fizikai és mentális készségek fontosságának tudatosítása:   
az egészséges, kiegyensúlyozott táplálkozás alapelvei, az alkohol, a kábítószerek és a viselkedést 
valószínűleg befolyásoló más anyagok hatásai, a fáradtság és stressz tüne tei, okai és hatásai, a 
munka/pihenés alapciklusának alapvető szerepe.   
3.5. Célkitűzés: a vészhelyzetek felmérésének képessége:   
viselkedés vészhelyzetben: a helyzet felmérése, a balesetek komplikációinak elkerülése, segélyhívás, 
segítségnyújtás sérülte knek és elsősegély, reagálás tűz esetén, a kamion utasainak evakuálása, 
reagálás agresszió esetén; a baleseti jelentés készítésének alapelvei.   
3.6. Célkitűzés: a vállalat arculatának javítását elősegítő magatartás elsajátításának 
képessége:   
a járműveze tő magatartása és a vállalat arculata: a járművezető által nyújtott szolgáltatás 
színvonalának fontossága a vállalat számára; a járművezető szerepei, azok a felek, akikkel a 
járművezető munkája során érintkezik, a jármű karbantartása, munkaszervezés, a jog viták 
kereskedelmi és pénzügyi hatásai.   
                                                            
138 A Genfben 1956. május 19 -én aláírt egyezmény.  
 
899 
 3.7. Célkitűzés: a közúti fuvarozás gazdasági környezete és a piacszervezés ismerete:   
a közúti fuvarozás más szállítási módok viszonylatában (verseny, megbízók), különböző közúti 
fuvarozási tevékenységek (ellensz olgáltatás fejében végzett szállítás, saját számlás fuvarozás, 
kiegészítő fuvarozási tevékenységek), a fuvarvállalatok és a kiegészítő fuvarozási tevékenységek fő 
fajtáinak szervezése, különféle szakosodások (közúti tartálykocsi, szabályozott hőmérsékletű jármű, 
veszélyes áruk, állatok szállítása stb.), az iparág változásai (a nyújtott szolgáltatások diverzifikációja, 
vasút és közút kombinálása, alvállalkozásba adás stb.).  
2. szakasz: A B. rész 1.  szakasza 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt köt elező alapképzés.  
A Felek az e szakasz és az e függelék 3. szakasza szerinti képzés részeként figyelembe vehetik a 
jogszabályaik által előírt, közúti árufuvarozáshoz kapcsolódó egyéb speciális képzést.  
2.1. Tanfolyamon való részvétel és vizsga együttese   
Az alapképzésnek az e függelék 1.  szakaszában felsorolt összes tantárgy oktatására ki kell terjednie. 
Az alapképzés időtartama 280  óra.   
Minden tanuló járművezetőnek legalább 20  órát kell önállóan vezetnie az adott kategóriának 
megfelelő olyan járművön, amely megfelel legalább a vizsgajárművekre meghatározott 
követelményeknek.   
Az önálló vezetés során a tanuló járművezetőt a jóváhagyott képzési központ alkalmazásában álló 
oktatónak kell kísérnie. A 20  órás önálló vezetésből legfeljebb nyolc órát minden tanuló járművezető 
speciális terepen vagy korszerű szimulátoron vezethet, hogy  értékelni lehessen a biztonsági 
szabályokon alapuló észszerű vezetés elsajátítását, különösen a jármű különböző útviszonyok, 
valamint a különböző légköri feltételek, illetve a napszakok függvényében megváltozó útviszonyok 
közötti kezelésére, továbbá a tüz előanyag -fogyasztás optimalizálására irányuló képesség  
tekintetében.    
A Felek, illetve az Unió esetében a tagállamok engedélyezhetik, hogy a jóváhagyott képzési központ 
a képzést részben IKT eszközökkel – például e -tanulás révén – bonyolítsa le, gondoskod va a képzés 
magas színvonalának és hatékonyságának fenntartásáról, illetve hogy kiválaszthassa azokat a 
tantárgyakat, amelyek esetében az IKT eszközök a leghatékonyabban alkalmazhatók. Ebben az 
esetben elő kell írni a megbízható felhasználó -azonosítás és a  megfelelő ellenőrzési módok 
alkalmazását.  
A B. rész 1. szakasza 5.  cikkének (4)  bekezdésében említett járművezetők esetében az alapképzés 
70 óra, beleértve öt óra önálló vezetést.   
A járművezetőket a képzés befejezésekor a Felek illetékes hatóságai vagy  az általuk kijelölt szerv 
írásban vagy szóban levizsgáztatja. A vizsga az e függelék 1.  szakasza szerinti tantárgyjegyzékben 
felsorolt minden egyes célkitűzéssel kapcsolatban legalább egy kérdést tartalmaz.  
2.2. Csak vizsga   
A Felek illetékes hatóságai vagy az általuk kijelölt szerv megszervezi a fenti elméleti és gyakorlati 
vizsgákat annak ellenőrzése céljából, hogy a tanuló járművezető tudása elérte -e az e függelék 
1. szakaszában előírt szintet az ott felsorolt tantárgyak és célkitűzések tekintetében.   
(a) Az elméleti vizsga legalább két részből áll:   
 
900 
 (i) feleletválasztásos tesztkérdések, nyitott kérdések vagy ezek kombinációja; 
valamint  
(ii) esettanulmányok.   
Az elméleti vizsga időtartama legalább négy  óra.   
(b) A gyakorlati vizsga két részből áll:   
(i) járművezetési vizsga, amelynek célja a biztonsági szabályokon alapuló észszerű 
vezetésre vonatkozó képesség elsajátításának értékelése. A vizsgának lehetőleg 
beépített területen kívül kell lezajlania, gyorsforgalmi utakon és autópályákon 
(vagy hasonlón), é s mindenféle városi útvonalon, amelyek magukban foglalják 
mindazokat a különböző nehézségeket, amelyekkel a járművezető szemben 
találhatja magát. E vizsgát lehetőleg különböző forgalomsűrűségi feltételek között 
kell lebonyolítani. Az úton töltött vezetési időt optimálisan kell felhasználni, hogy a 
vizsgázó jártasságát minden olyan forgalmi helyzetben fel lehessen mérni, 
amilyennel majd valószínűleg találkozni fog. E vizsga időtartama legalább 90  perc;   
(ii) legalább az e függelék 1. szakaszának 1.5., 3.2., 3.3.  és 3.5.  pontjára kiterjedő 
gyakorlati vizsga.   
E vizsga időtartama legalább 30  perc.   
A gyakorlati vizsgálathoz használt járműnek meg kell felelnie legalább a vizsgajárművekre 
meghatározott követelményeknek.  
A gyakorlati vizsga kiegészíthető egy harmad ik, speciális terepen vagy korszerű szimulátoron zajló 
vizsgával, hogy értékelni lehessen a biztonsági szabályokon alapuló észszerű vezetés elsajátítását, 
különösen a jármű különböző útviszonyok, valamint a különböző légköri feltételek, illetve a 
napszakok  függvényében megváltozó útviszonyok közötti kezelésére irányuló képesség tekintetében.   
E szabadon választható vizsga időtartama nem meghatározott. Ha a járművezető ilyen vizsgát tesz, 
annak időtartamát le kell vonni az i.  pontban előírt járművezetési vi zsga 90 perces időtartamából, de 
a levont idő nem haladhatja meg a 30 percet.   
A B. rész 1. szakasza 5.  cikkének (4)  bekezdésében említett járművezetők esetében az elméleti 
vizsgát az e függelék 1.  szakaszában említett azon tantárgyakra kell korlátozni, a melyek az új 
alapképzés tárgyát képező jármű szempontjából lényegesek. Ezeknek a járművezetőknek azonban a 
teljes gyakorlati vizsgát le kell tenniük.   
3. szakasz: A ROAD.1. melléklet B. része 1.  szakasza 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt gyorsított 
alapképesítés   
A gyorsított alapképzésnek az e függelék 1.  szakaszában felsorolt összes tantárgy oktatására ki kell 
terjednie. Időtartama 140  óra.   
Minden tanuló járművezetőnek legalább 10  órát kell önállóan vezetnie az adott kategóriának 
megfelelő olyan já rművön, amely megfelel legalább a vizsgajárművekre meghatározott 
követelményeknek.  
 
901 
 Az önálló vezetés során a tanuló járművezetőt a jóváhagyott képzési központ alkalmazásában álló 
oktatónak kell kísérnie. A 10 órás önálló vezetésből legfeljebb négy órát minden tanuló járművezető 
speciális terepen vagy korszerű szimulátoron vezethet, hogy értékelni lehessen a biztonsági 
szabályokon alapuló észszerű vezetés elsajátítását, különösen a jármű különböző útviszonyok, 
valamint a különböző légköri feltételek, illetve a napszakok függvényében megváltozó útviszonyok 
közötti kezelésére, továbbá a tüze lőanyag -fogyasztás optimalizálására irányuló képesség 
tekintetében.   
Az e függelék 2. szakasza 2.1.  pontja negyedik bekezdésének rendelkezései a gyorsított alapképzésre 
is vonatkoznak.   
A B. rész 1. szakasza 5.  cikkének (4)  bekezdésében említett járművez etők esetében a gyorsított 
alapképzés 35  óra, beleértve két és fél óra önálló vezetést.   
A járművezetőket a képzés befejezésekor a Felek illetékes hatóságai vagy az általuk kijelölt szerv 
írásban vagy szóban levizsgáztatja. A vizsga az e függelék 1.  szaka sza szerinti tantárgyjegyzékben 
felsorolt minden egyes célkitűzéssel kapcsolatban legalább egy kérdést tartalmaz.  
A Felek az e szakasz szerinti képzés részeként figyelembe vehetik a jogszabályaik által előírt, közúti 
árufuvarozáshoz kapcsolódó egyéb speci ális képzést.  
4. szakasz: A ROAD.1. melléklet B. része 1.  szakasza 3. cikkének (1) bekezdése b) pontjában foglalt 
kötelező továbbképzés.  
A kötelező továbbképzési tanfolyamokat jóváhagyott képzési központok szervezik. Időtartamuk 
ötévente 35  óra, legalább  hétórás szakaszokban, amelyek két egymást követő napra is eloszthatók. 
Valahányszor e -tanulás alkalmazására kerül sor, a jóváhagyott képzési központ gondoskodik a képzés 
minőségének fenntartásáról többek között azáltal, hogy olyan tantárgyakat választ ki,  amelyek 
esetében az IKT eszközök a leghatékonyabban alkalmazhatók. A Felek előírják a megbízható 
felhasználó -azonosítás és a megfelelő ellenőrzési módok alkalmazását. Az e -tanuláson alapuló 
képzés időtartama legfeljebb 12  óra lehet. Legalább az egyik tanf olyamon a közúti 
közlekedésbiztonsággal összefüggő tantárgyat kell oktatni. A képzés tartalmának összeállításánál 
figyelembe kell venni a járművezető által végzett fuvarozási műveletekkel összefüggő sajátos képzési 
igényeket, valamint a vonatkozó jogszabál yok és technológia területén bekövetkezett fejleményeket, 
továbbá – amennyire lehetséges – a gépjárművezető képzési igényeit. A 35  óra keretében számos 
különféle témakört kell érinteni, ideértve az ismétlő képzést is, amennyiben bebizonyosodik, hogy a 
járm űvezető speciális felzárkóztató képzésre szorul.  
A Felek, illetve az Unió esetében a tagállamok az e szakasz szerinti képzés részeként figyelembe 
vehetik a jogszabályaik által előírt, közúti árufuvarozáshoz kapcsolódó egyéb speciális képzést.  
5. szakasz:  Az alapképzés és a továbbképzés jóváhagyása   
5.1. Az alapképzéssel és továbbképzéssel foglalkozó képzési központokat a Felek illetékes 
hatóságainak kell jóváhagyniuk. Jóváhagyás csak írásbeli kérelem alapján adható. A kérelemhez 
többek között az alábbiak at tartalmazó dokumentációt kell csatolni:   
5.1.1.  megfelelő képesítési és továbbképzési program, meghatározva az oktatott 
tantárgyakat és a javasolt végrehajtási tervet, valamint oktatási módszereket;   
5.1.2.  az oktatók képesítése és tevékenységi terüle tei;   
 
902 
 5.1.3.  tájékoztatás a tanfolyamok helyszínéről, az oktatási anyagokról, a gyakorlati 
foglalkozás eszközeiről és az oktatáshoz használt járműállományról;   
5.1.4.  a tanfolyamokon való részvétel körülményei (a résztvevők száma).   
5.2. Az illetékes ha tóságnak az írásbeli jóváhagyást az alábbi feltételektől függően kell megadnia:   
5.2.1.  a képzést a kérelemhez csatolt dokumentációnak megfelelően kell biztosítani;   
5.2.2.  az illetékes hatóságot fel kell jogosítani arra, hogy felhatalmazással rendelkező  
személyeket küldjön a jóváhagyott központok tanfolyamain való segédkezésre, valamint 
ellenőrizhesse e központokat a felhasznált anyagok és eszközök, továbbá a tanfolyamok és vizsgák 
megfelelő lebonyolítása tekintetében;   
5.2.3.  a jóváhagyás visszavonható  vagy felfüggeszthető, ha a jóváhagyási feltételek már 
nem teljesülnek.   
A jóváhagyott központnak garantálnia kell, hogy az oktatók alapos ismeretekkel rendelkeznek a 
legfrissebb jogszabályokról és képzési követelményekről. Egy speciális kiválasztási eljá rás során az 
oktatóknak igazolniuk kell mind a tantárgyra, mind az oktatási módszerekre vonatkozó ismereteiket. 
A képzés gyakorlati részét illetően az oktatóknak igazolniuk kell, hogy hivatásos gépjárművezetői 
vagy hasonló járművezetői jártassággal rendelk eznek, amelyet például nehézgépjármű -vezetők 
oktatóiként szereztek.   
Az oktatási programnak összhangban kell lennie a jóváhagyással, és ki kell terjednie az 1.  szakaszban 
felsorolt tantárgyakra.  
     
 
903 
 ROAD.B.1.2.  függelék: Az e melléklet B. része 1. szakaszának 9.  cikkében említett gépjárművezetői 
képesítési igazolvány mintája  
 
1. oldal   
   
GÉPJÁRMŰVEZETŐI KÉPESÍTÉSI IGAZOLVÁNY  (TAGÁLLAM / EGYESÜLT 
KIRÁLYSÁG)  
1. 
2 
3 
4a. 4b. 
4c. (4d.)  
5a. 5b. 
7 
(8.) 
 
9. 
 
 
 
2. oldal  
 
 
  
 
1. Családi név  
2. Utónév  
3. Születési hely és idő  
4a. A kibocsátás időpontja  
4b. Lejárati idő  
4c. Kiállító  
5a. Az engedély száma  
5b. Sorszám  
10. Uniós kód139 
                                                            
139 Amennyiben alkalmazandó  11. 
 
 9. 10. 
C1  
C  
D1  
D  
C1E  
CE  
D1E  
DE  6. FÉNYKÉP  
 
904 
  
2. szakasz: Vezetési idők, szünetek és pihenőidők  
1. cikk – Hatály   
1. Ez a szakasz meghatározza az e megállapodás ROAD.4.  cikkében [A Felek területei között, 
területein át és azokon belül történő árufuvarozás] említett utakat tevő járművezetők ROAD.7.cikk 
(1) bekezdésének b)  pontjában említett vezetési idejére, szüneteire és pihenőideire vonatkozó 
szabályokat.    
2. Ha a járművezető az e megállapodás ROAD.4. cikkében [A Felek területei között, területein 
át és azokon belül történő árufuvarozás] említett utazást hajtja végre, az e szakaszban foglalt 
szabál yok alkalmazandók az adott járművezető által a Felek területei között és a tagállamok között 
végzett bármely közúti fuvarozási tevékenységre.  
3. E szakasz alkalmazandó a következő esetekben:   
(a) ha a jármű megengedett össztömege pótkocsival vagy félpótkocsiv al meghaladja a 3,5 
tonnát, vagy   
(b) 2026.  július  1-jétől ha a jármű megengedett össztömege pótkocsival vagy félpótkocsival 
meghaladja a 2,5 tonnát.   
4. Ez a szakasz nem vonatkozik az alábbiakkal történő fuvarozásra:   
(a) az olyan, legfeljebb 7,5 tonna megengedett össztömegű járművek vagy járműszerelvények, 
amelyeket:   
(i) olyan anyagok, felszerelések vagy gépek szállítására használnak, amelyekre a 
járművezetőnek a munkája során szüksége van, vagy   
(ii) olyan áruk kézbesítésére ha sználnak, amelyeket kézműipari eljárással gyártottak,   
és amelyeket kizárólag a vállalkozás telephelyétől számított 100  km-es sugarú körben juttatnak 
célba, feltéve, hogy a vezetés nem a járművet vezető személy fő tevékenysége, és a szállítást nem 
ellensz olgáltatás fejében végzik;  
(b) olyan járművek, amelyek maximális engedélyezett sebessége nem haladja meg a 40  km/h -
t;   
(c) a fegyveres szolgálatok, a  polgári védelem, a  tűzoltóság és a  közrend fenntartásáért felelős 
erők tulajdonában lévő vagy általuk járművezető nélkül bérelt járművek, ha a  szállítás ezen 
szolgálatok számára meghatározott feladatok eredményeként és saját elle nőrzésük alatt 
valósul meg;   
(d) veszélyhelyzetben vagy mentési műveletekben használt járművek,   
(e) orvosi célra használt különleges járművek;   
(f) különleges üzemzavar -elhárító járművek a  telephelyüktől számított 100  km sugarú körben;   
(g) műszaki fejlesztési, javít ási vagy karbantartási célú közúti vizsgálatoknak alávetett 
járművek, továbbá forgalomba még nem helyezett új vagy felújított járművek;   
 
905 
 (h) áruszállításra használt, pótkocsival vagy félpótkocsival együtt 2,5  tonnánál nagyobb, de 
3,5 tonnát meg nem haladó meg engedett össztömegű járművek, amennyiben a szállítást 
nem ellenszolgáltatás fejében végzik, hanem a vállalat vagy a járművezető saját számlájára, 
és amennyiben a vezetés nem a járművet vezető személy fő tevékenysége;  
(i) haszonjárművek, amelyek a  használatuk helye szerinti tagállam törvényei szerint veterán 
gépjárműnek minősülnek, és amelyeket nem ellenszolgáltatás fejében végzett 
áruszállításra használnak.   
2. cikk – Fogalommeghatározások   
E szakasz alkalmazása céljából a következő fogalommeghatározásokat k ell alkalmazni:  
(a) „közúti fuvarozás”: terhelt vagy üres jármű részben vagy egészében közforgalmú közutakon 
megtett bármely útja;   
(b) „szünet”: olyan időszak, amely alatt a  járművezető nem vezethet, nem végezhet semmilyen 
egyéb munkát, és amely kizárólag regen erálódásra fordítható;   
(c) „egyéb munka”: olyan tevékenység, amelyet a B.  rész 3.  szakasza 2. cikke (1) bekezdésének 
a) pontja munkaidőként határoz meg, a  „vezetés” kivételével, beleértve viszont minden, 
ugyanazon vagy másik munkaadó részére végzett, a  fuvar ozási ágazaton belül vagy kívül 
eső munkát;   
(d) „pihenő”: minden meg nem szakított időszak, amelynek során a  járművezető szabadon 
rendelkezik idejével;   
(e) „napi pihenőidő”: az a  napi időszak, amelynek során a  járművezető szabadon rendelkezik 
idejével, és amel y „rendszeres napi pihenőidőt” és „csökkentett napi pihenőidőt” foglal 
magában:   
(i) „rendszeres napi pihenőidő”: legalább 11 óra pihenőidő, amelyet két időszakra is 
lehet bontani, amelynek az első része szünet nélkül legalább három  óra, a  második 
része pedig  szünet nélkül legalább kilenc  óra, valamint   
(ii) „csökkentett napi pihenőidő”: bármely, legalább kilenc  órán át, de kevesebb mint 
11 órán át tartó pihenő;   
(f) „heti pihenőidő”: az a  heti időszak, amelynek során a járművezető szabadon rendelkezik 
idejével, és a mely „rendszeres heti pihenőidőt” és „csökkentett heti pihenőidőt” foglal 
magában:   
(i) „rendszeres heti pihenőidő”: bármely, legalább 45 órán át tartó pihenő, valamint   
(ii) „csökkentett heti pihenőidő”: bármely, 45 óránál rövidebb pihenő, mely az e 
szakasz  6. cikkének (6)  bekezdésében és 6.  cikkének (7)  bekezdésében foglalt 
feltételeknek megfelelően legalább 24 óra folyamatos időtartamra csökkenthető;   
(g) „hét”: a  hétfő 00.00 ó rától vasárnap 24.00 óráig terjedő időszak;   
(h) „vezetési idő”: az alábbi módon rögzített  vezetési tevékenységnek az időtartama:   
 
906 
 (i) a menetíró készülékkel automatikusan vagy félautomatikusan, az e melléklet B. 
része, 4. szakasza 2. cikkének e), f), g) és h) p ontjában meghatározottak szerint;  
vagy  
(ii) manuálisan, az e melléklet B.  része 4.  szakasza 9.  cikkének (2)  bekezdésében és 11. 
cikkében előírtak szerint;  
  
(i) „napi vezetési idő”: az adott napi pihenőidő vége és a  következő napi pihenőidő kezdete, 
vagy az adott napi pihenőidő vége és a  heti pihenőidő kezdete között összeadódott összes 
vezetési idő;   
(j) „heti vezetési idő”: a  hét során összeadódott összes vezetési idő;   
(k) „megengedett össztömeg”: a  teljes mértékig terhelt jármű legnagyobb engedélyezett 
tömege;   
(l) „több fős személyzet”: az az eset, amikor bármely két egymást követő napi pihenőidő vagy 
egy napi pihenőidő és egy heti pihenőidő közötti minden vezetési idő szak alatt a vezetés 
céljából legalább két járművezető tartózkodik a  járművön. A több fős személyzettel való 
működés első órájában egy vagy több másik járművezető jelenléte választható, de az 
időtartam fennmaradó részében kötelező;   
(m) „vezetési időszak”: az  az összeadódott vezetési idő, amely egy pihenőidő vagy egy szünet 
után kezdődik és addig tart, amíg a  járművezető újabb pihenőidőt vagy szünetet tart. 
A vezetési időszak folyamatos vagy megszakított lehet.   
3. cikk – A kocsikísérőkre vonatkozó követelmén yek  
Kocsikísérő csak 18. életévét betöltött személy lehet.  A Felek, illetve az Unió esetében a tagállamok 
a kocsikísérők életkorának alsó határát azonban 16  évre csökkenthetik, feltéve, hogy ez a szakképzés 
célját szolgálja, és összhangban van az Egyesül t Királyság, illetve az Unió esetében a tagállamok 
nemzeti foglalkoztatási szabályai által előírt korlátozásokkal.   
4. cikk – Vezetési idő   
1. A napi vezetési idő nem haladhatja meg a  kilenc  órát.   
A napi vezetési időt azonban meg lehet hosszabbítani leg feljebb 10  órára, legfeljebb hetente két 
alkalommal.   
2. A heti vezetési idő nem haladhatja meg az 56  órát, és nem eredményezheti a 60  órás 
maximális heti munkaidő túllépését.   
3. Az összeadódott összes vezetési idő bármely egymást követő két hét alatt n em lehet több 
90 óránál.   
4. A napi és heti vezetési idő tartalmazza a Felek területén töltött összes vezetési időt.   
5. A járművezetőnek az e szakasz 2. cikke c) pontjában foglaltaknak megfelelően más 
munkaként kell nyilvántartásba vennie a kereskedelmi  művelet céljából történő járműhasználattal 
eltöltött időt, ha a járművezető nem köteles rögzíteni a vezetési időt, és a rendelkezésre állás 
 
907 
 időszakait fel kell tüntetnie a B. rész 3. szakasza 2. cikke (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően, 
összhangban  a B. rész 4. szakasza 6. cikke (5) bekezdése b) pontjának iii. alpontjával. Ezt a bejegyzést 
kézzel kell megtenni az adatrögzítő lapon, a kinyomtatott lapon, vagy kézzel kell bevinni a menetíró 
készülékbe.  
5. cikk – Szünetek   
Négy és fél óra vezetési id őszak eltelte után a  járművezetőnek legalább 45 perces, megszakítás 
nélküli szünetet kell tartania, kivéve, ha pihenőidőt tart.   
Ez a szünet felcserélhető egy legalább 15 perces szünettel, amelyet egy legalább 30 perces szünetnek 
kell követnie, oly módon elosztva e szüneteket a szóban forgó időszak alatt, hogy teljesüljenek az 
első bekezdés rendelkezései.   
A több fős személyzet tag jaként dolgozó járművezető megtarthatja a 45  perces szünetét egy másik 
járművezető által vezetett járműben is, feltéve, hogy a szünetet tartó járművezető nem segédkezik a 
járművezetésben.  
6. cikk – Pihenőidők   
1. A járművezetőnek napi és heti pihenőidőke t kell tartania.   
2. Az előző napi pihenőidő vagy heti pihenőidő vége után minden 24 órás időszakon belül 
a járművezetőnek újabb napi pihenőidőt kell tartania.   
Amennyiben a  napi pihenőidő 24  órás időtartamra eső része legalább kilenc, de kevesebb, mint 
11 óra, a  kérdéses napi pihenőidőt csökkentett napi pihenőidőnek kell tekinteni.   
3. A napi pihenőidőt ki lehet terjeszteni rendszeres heti pihenőidővé vagy csökkentett heti 
pihenőidővé.   
4. A járművezetőnek bármely két heti pihenőidő között legfeljebb h árom csökkentett napi 
pihenőideje lehet.   
5. A (2)  bekezdéstől eltérve a napi vagy heti pihenőidő végétől számított 30  órán belül a több 
fős személyzet tagjaként működő járművezetőnek újabb, legalább kilenc  órás napi pihenőidőt kell 
tartania.   
6. Bármely  két, egymást követő héten a járművezetőnek tartania kell legalább:   
(a) két rendszeres heti pihenőidőt; vagy   
(b) egy rendszeres heti pihenőidőt és egy legalább 24  órás csökkentett heti pihenőidőt.   
A heti pihenőidőnek legkésőbb az előző heti pihenőidő végétől  számított hat 24  órás időszak végén 
meg kell kezdődnie.  
7.  A (6)  bekezdéstől eltérve a nemzetközi árufuvarozást végző járművezető számára 
megengedett, hogy a közúti árufuvarozó székhelye szerinti Fél területén kívül, illetve uniós közúti 
árufuvarozó jár művezető esetében a közúti árufuvarozó székhelye szerinti tagállam területén kívül 
egymást követően két csökkentett heti pihenőidőt tartson, feltéve, hogy a járművezető bármely 
négy egymást követő héten legalább négy heti pihenőidőt tart, amelyből legalább  kettőnek 
rendszeres heti pihenőidőnek kell lennie.  
 
908 
 E bekezdés alkalmazásában a járművezető akkor minősül nemzetközi fuvarozásban részt vevő 
járművezetőnek, ha a két egymást követő csökkentett heti pihenőidőt a közúti árufuvarozó 
székhelye és a járművezet ő lakóhelye szerinti Fél területén kívül, illetve az Unió esetében a közúti 
árufuvarozó székhelye szerinti tagállam és a járművezetők lakóhelye szerinti ország területén kívül 
kezdi meg.   
A heti pihenőidők csökkentését a kérdéses hetet követő harmadik hét  vége előtt egészben 
megtartott, a csökkentésnek megfelelő időtartamú pihenőidővel kell kompenzálni.  
Amennyiben a harmadik albekezdésnek megfelelően egymást követően két csökkentett heti 
pihenőidőre került sor, a következő heti pihenőidőt az e két csökken tett heti pihenőidő 
kompenzációjaként tartott pihenőidőnek kell megelőznie.  
8. A csökkentett heti pihenőidő kompenzációjaként tartott pihenőt egy másik, legalább 
kilenc  órás pihenőidőhöz kell kapcsolni.   
9. A rendszeres heti pihenőidők és a korábbi csökk entett heti pihenőidő kompenzációjaként 
tartott, 45  óránál hosszabb heti pihenőidők nem tarthatók a járműben. Ezeket a járművezető 
nemének megfelelő alvási és tisztálkodási helyiségekkel rendelkező, erre alkalmas szálláshelyen kell 
megtartani.   
A járművön kívüli szálláshellyel kapcsolatos költségeket a munkáltató fedezi.  
10. A fuvarozási vállalkozások oly módon szervezik meg a járművezetők munkáját, hogy azok 
minden, négy egymást követő hétből álló időszakban vissza tudjanak térni a munkáltatóna k az 
Egyesült Királyságban, illetve az Unió esetében a munkáltató székhelye szerinti valamelyik 
tagállamban található azon működési központjába, amely a járművezető szokásos állomáshelye és 
ahol a járművezető heti pihenőideje kezdetét veszi, vagy a járműve zetők tartózkodási helyére annak 
érdekében, hogy legalább egy rendszeres heti pihenőidőt vagy egy 45 óránál hosszabb, a csökkentett 
heti pihenőidő kompenzációjaként tartott heti pihenőidőt tarthassanak.  
Mindazonáltal ha a járművezető a (7)  bekezdéssel öss zhangban egymást követően két csökkentett 
heti pihenőidőt tartott, a fuvarozási vállalkozásnak úgy kell megszerveznie a járművezető munkáját, 
hogy a járművezető a kompenzációként tartott, 45 óránál hosszabb rendszeres heti pihenőidő 
kezdete előtt visszatér hessen.  
A vállalkozás dokumentálja, hogy miként tesz eleget ennek a kötelezettségnek, és a dokumentációt a 
telephelyén őrzi, hogy kérésre be tudja mutatni az ellenőrző hatóságoknak.  
11. Az olyan heti pihenőidőt, mely két hétre oszlik el, bármelyik héthez  lehet számítani, de 
mindkettőhöz nem.   
12. Ettől eltérve, amennyiben a járművezető komppal vagy vonattal szállított járművet kísér, és 
rendszeres napi pihenőidőt vagy csökkentett heti pihenőidőt tart, ezt a pihenőidőt – legfeljebb 
kétszer – meg lehet sza kítani egyéb tevékenységekkel, amennyiben azok együttes időtartama nem 
haladja meg az egy órát. E rendszeres napi pihenőidő vagy csökkentett heti pihenőidő során a 
járművezető számára hálókabinnak, illetve háló - vagy fekvőhelynek kell rendelkezésre állnia.   
A rendszeres heti pihenőidők tekintetében ez az eltérés kizárólag abban az esetben alkalmazható a 
kompon vagy vonaton történő utazásokra, ha:   
(a) az utazás menetrend szerinti időtartama legalább nyolc  óra; valamint   
 
909 
 (b) a járművezető számára hálókabin áll rendelkezésre a kompon vagy a vonaton.  
13. Az az időszak, amelyet a járművezető annak érdekében tölt utazással, hogy eljusson arra a 
helyre, ahol az e szakasz hatálya alá eső jármű található, azért, hogy azt a járművet átvegye, vagy 
visszatérjen onnan, amennyiben ez a jármű nem a járművezető otthonánál és nem is a járművezető 
szokásos állomáshelyeként szolgáló munkáltatói működési központnál található, nem számít 
pihenőidőnek vagy szünetnek, hacsak nincs a járművezető ko mpon vagy vonaton, és nem áll a 
rendelkezésére hálókabin, illetve háló - vagy fekvőhely.  
14. Az az időszak, amelyet a  járművezető egy e szakasz hatályán kívül eső jármű vezetésével tölt 
annak érdekében, hogy eljusson egy, az e szakasz hatálya alá tartozó j árműhöz, vagy visszatérjen 
onnan, amennyiben ez a jármű nem a  járművezető otthonánál és nem is a  járművezető szokásos 
állomáshelyeként szolgáló munkáltatói működési központnál található, egyéb munkának számít.  
7. cikk – A közúti árufuvarozók felelőssége   
1. A Felek közúti árufuvarozói nem adhatnak az általuk alkalmazott vagy a rendelkezésükre 
bocsátott járművezetők számára a megtett távolsághoz, a célba juttatás sebességéhez és/vagy a 
szállított áru mennyiségéhez kapcsolódó fizetséget – jutalom vagy bérpó tlék formájában sem –, ha e 
fizetség olyan jellegű, hogy veszélyezteti a közúti közlekedésbiztonságot és/vagy e szakasz 
megsértésére ösztönöz.  
2. A Felek közúti árufuvarozói megszervezik a közúti fuvarozási műveleteket, és megfelelő 
oktatásban részesítik a személyzet tagjait annak érdekében, hogy azok meg tudjanak felelni e szakasz 
rendelkezéseinek.  
3. Az egyik Fél közúti árufuvarozója felelős a saját járművezetői által elkövetett jogsértésekért, 
akkor is, ha a jogsértést a másik Fél területén követték el .   
A Felek azon jogának sérelme nélkül, hogy a közúti árufuvarozókat teljes mértékben felelősnek 
tartsák, a Felek ezt a felelősséget attól tehetik függővé, hogy a fuvarozó az (1) és a (2) bekezdésben 
foglaltakat megsértette -e. A Felek bármilyen bizonyíték ot figyelembe vehetnek arra vonatkozóan, 
hogy a közúti árufuvarozót nem lehet észszerűen az elkövetett jogsértésért felelősnek tekinteni.   
4. A közúti árufuvarozók, a  feladók, a  szállítmányozók, az utazásszervezők, a  fővállalkozók, az 
alvállalkozók és a  járművezető munkaközvetítők kötelesek biztosítani, hogy a  szerződésben 
megállapított szállítási időbeosztás megfeleljen e szakasz rendelkezéseinek.   
5. A B.  rész 4.  szakasza 2. cikke f), g) vagy h)  pontjának megfelelő menetíró készülékkel 
felszerelt és e s zakasz előírásainak hatálya alá tartozó járműveket használó közúti árufuvarozó 
biztosítja, hogy:   
(i) a Felek által előírt módon az összes adat letöltésre kerüljön a  járműegységről és 
a járművezetői kártyáról, és a releváns adatokat gyakrabban letöltsék, anna k 
biztosítása érdekében, hogy az adott közúti árufuvarozó által vagy annak részére 
vállalt tevékenységek összes adata le legyen töltve; valamint  
(ii) mind a  járműegységről, mind pedig a  járművezetői kártyáról letöltött összes adat 
a rögzítést követően legalább  12 hónapig tárolásra kerüljön, és az ilyen adatok az 
ellenőrzést végző személy kérésére a  közúti árufuvarozó telephelyéről közvetlenül 
vagy közvetve rendelkezésre álljanak.  
 
910 
 E bekezdés alkalmazásában a „letöltés” kifejezést a C.  rész 2.  szakasza 2.  cikke ( 2) bekezdésének 
h) pontjában szereplő meghatározásnak megfelelően kell értelmezni.    
Az a maximális időtartam, amelyen belül a vonatkozó adatokat e bekezdés i.  pontja szerint le kell 
tölteni, a járműegységből származó adatok esetében 90  nap, a járművezető i kártyából származó 
adatok esetében pedig 28  nap.   
8. cikk – Kivételek   
1. Annak érdekében, hogy a gépjármű megfelelő megállóhelyet érhessen el, a járművezető a 
személyek, a jármű vagy a jármű rakományának biztonsága érdekében a szükséges mértékben 
eltérhet a 4 –6. cikktől, amennyiben ezzel a közúti közlekedésbiztonságot nem veszélyezteti. 
A járművezető a  menetíró készülék adatrögzítő lapján, a  menetíró készülékből kinyomtatott lapon 
vagy a  munkalapon legkésőbb egy megfelelő megállóhelyre történő megérkez éskor kézzel feltünteti 
az ilyen jellegű eltérések okát.   
2. Amennyiben ez nem veszélyezteti a közúti közlekedésbiztonságot, a járművezető kivételes 
körülmények között eltérhet továbbá a 4.  cikk (1) és (2)  bekezdésétől, valamint a 6.  cikk 
(2) bekezdésétől  is azért, hogy a napi és a heti vezetési időt legfeljebb egy órával túllépve elérje a 
munkáltató működési központját vagy saját tartózkodási helyét, hogy ott heti pihenőidőt vegyen ki.   
Ugyanezen feltételek mellett a járművezető legfeljebb két órával túl lépheti a napi és heti vezetési 
időt, feltéve, hogy 30  perces, megszakítás nélküli szünetet tartott közvetlenül az annak érdekében 
meghosszabbított vezetési idő előtt, hogy elérje a munkáltató működési központját vagy saját 
tartózkodási helyét, hogy ott he ti pihenőidőt vegyen ki.  
A járművezető a menetíró készülék adatrögzítő lapján, a menetíró készülékből kinyomtatott lapon 
vagy a munkalapon legkésőbb az úticél elérésekor vagy egy megfelelő megállóhelyre történő 
megérkezéskor kézzel feltünteti az ilyen jell egű eltérések okát.  
A vezetési idő meghosszabbításának időtartamát kompenzálni kell egy, a kérdéses hetet követő 
harmadik hét vége előtt bármely másik pihenőidővel egyben megtartott, a vezetési idő 
meghosszabbításával egyenértékű pihenőidővel.  
3. Amennyi ben ez nem veszélyezteti a közúti közlekedésbiztonságot, a Felek, illetve az Unió 
esetében a tagállamok a 3 –6. cikkel kapcsolatban a saját területükön vagy a másik Fél területén a 
kérdéses Fél hozzájárulásával kivételeket engedélyezhetnek – amelyeket egyén i feltételekhez 
köthetnek –, a következő járművekkel történő fuvarozás esetében:   
(a) hatóságok tulajdonában lévő vagy járművezető nélkül bérelt járművek, amelyek közúti 
fuvarozást végeznek, de nem állnak versenyben magán közúti árufuvarozókkal;   
(b) a mezőgazdaság, kertészet, erdőgazdálkodás, földművelés vagy halászat terén működő 
vállalkozások által járművezető nélkül használt vagy bérelt járművek saját tevékenységi 
körükkel kapcsolatos áruszállítás esetén a  vállalkozás telephelyétől számított 100  km 
sugarú körön belül;   
(c) mezőgazdasági vagy erdészeti tevékenységre használt mezőgazdasági vontatók és 
erdészeti vontatók a  járműtulajdonos, vagy az ilyen járművet bérlő vagy lízingelő 
vállalkozás telephelyétől számított 100  km sugarú körön belül;   
 
911 
 (d) legfelje bb 7,5  tonna megengedett össztömegű járművek vagy járműszerelvények, 
amelyeket egyetemes szolgáltatók használnak az egyetemes szolgáltatás részét képező 
tételek szállítására. Ezeket a  járműveket csak a  vállalkozás telephelyétől számított 100  km 
sugarú körb en szabad használni, azzal a  feltétellel, hogy a  jármű vezetése nem a  járművet 
vezető személy fő tevékenysége;  
(e) azon járművek, amelyek olyan, a 2 300 négyzetkilométert meg nem haladó területű 
szigeteken közlekednek, amelyek nem kapcsolódnak az ország terüle tének többi részéhez a 
gépjárműforgalom számára nyitva álló híddal, gázlóval vagy alagúttal,  
(f) a vállalkozás telephelyétől számított 100  km sugarú körben árufuvarozásra használt, 
földgázzal vagy cseppfolyósított földgázzal meghajtott vagy elektromos járművek , amely 
megengedett össztömege pótkocsival vagy félpótkocsival együtt nem haladja meg a  7,5 
tonnát;   
(g) csatornázás, árvízvédelem, víz -, gáz -, és villamosáram -karbantartási szolgáltatás, autóút -
karbantartás és -ellenőrzés, háztól -házig háztartási hulladékgyű jtés és -ártalmatlanítás, 
távirati és telefonos szolgáltatások, rádiós és televíziós műsorszolgáltatás, illetve rádió - és 
televízió -adóberendezések és -vevőkészülékek bemérése során használt járművek;   
(h) speciális járművek, melyek cirkuszi és vidámparki berendezést szállítanak;   
(i) olyan különlegesen kialakított járművek, amelyek elsődleges célja álló helyzetben oktatási 
segédeszközként való használat,   
(j) a gazdaságokból tej begyűjtésére és/vagy a tejkonténer eknek, illetve állateledel céljára 
készült tejtermékeknek a gazdaság területére való visszaszállítására használt járművek;  
(k) pénz és/vagy értéktárgyak szállítására kialakított járművek;   
(l) nem emberi fogyasztásra szánt állati hulladék vagy állati tetemek szá llítására szolgáló 
járművek;   
(m) kizárólag olyan csomópontjellegű helyeken, mint kikötőkben, kombinált árufuvarozási 
terminálokon és vasútállomásokon használt járművek;   
(n) a gazdaságokból a  helyi piacokra és fordítva, a  piacokról a  helyi vágóhídra legfeljebb 
100 km-es sugarú körben történő előállat -szállításhoz használt járművek;  
(o) olyan járművek vagy járműszerelvények, amelyek egy építési vállalkozás számára építőipari 
gépeket szállítanak a vállalkozás telephelyétől számított legfeljebb 100  km sugarú körben, 
feltéve, hogy a jármű vezetése nem a járművet vezető személy fő tevékenysége; valamint  
(p) előre kevert beton szállítására használt járművek.  
4. Feltéve, hogy ez nem veszélyezteti a járművezetők munkakörülményeit és a közúti 
közlekedésbiztonságot, és betartják  a B. rész 3. szakaszának 3. cikkében meghatározott 
határértékeket, a Felek, illetve az Unió esetében a tagállamok az adott Fél területén alkalmazandó 
eljárással összhangban ideiglenes kivételeket engedélyezhetnek az e szakasz 4 –6. cikk alkalmazása 
alól a kivételes körülmények között végzett fuvarozási műveletek tekintetében.   
Az ideiglenes kivételeket megfelelően meg kell indokolni, és azokról haladéktalanul értesíteni kell a 
másik Felet. Ezen értesítés módozatait a közúti fuvarozással foglalkozó szakbizo ttság határozza meg. 
 
912 
 A Felek ezt az információt azonnal közzéteszik valamely nyilvánosan elérhető honlapon és 
biztosítják, hogy végrehajtási tevékenységeik során figyelembe veszik a másik Fél által biztosított 
kivételt.    
  
 
913 
 3. szakasz:  Az utazó munkaválla lók munkaideje  
1. cikk – Hatály  
1. Ez a szakasz a Felek közúti árufuvarozói által alkalmazott azon utazó munkavállalókra 
vonatkozik, akik e megállapodás ROAD.4.  cikkében [A Felek területei között, területein át és azokon 
belül történő árufuvarozás] említe tt útvonalakon dolgoznak.   
Ez a szakasz az önálló vállalkozói tevékenységet folytató gépjárművezetőkre is vonatkozik.   
2. Amennyiben ez a szakasz konkrétabb rendelkezéseket tartalmaz a közúti fuvarozási 
tevékenységet végző utazó munkavállalókra vonatkozó an, elsőbbséget élvez az LPF.2.27. cikk 
vonatkozó rendelkezéseivel szemben.  
3. Ez a szakasz kiegészíti a B. rész 2. szakaszának azon rendelkezéseit, amelyek elsőbbséget 
élveznek e szakasz rendelkezéseivel szemben.  
4. A Felek elállhatnak e szakasz alkalmaz ásától az egy naptári hónapban legfeljebb két 
menettérti utat vállaló utazó munkavállalók és önálló vállalkozói tevékenységet folytató 
gépjárművezetők vonatkozásában az e megállapodás ROAD.4.  cikkével [A Felek területei között, 
területein át és azokon belü l történő árufuvarozás] összhangban.  
5. Ha valamelyik Fél nem alkalmazza e szakaszt a (4) bekezdés értelmében, úgy arról a Félnek 
értesítenie kell a másik Felet.  
2. cikk – Fogalommeghatározások  
E szakasz alkalmazása céljából a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:  
(1) „munkaidő”:  
(a) utazó munkavállalók esetében: a munkavégzés kezdetétől annak végéig tartó időszak, 
amely során az utazó munkavállaló munkahelyén tartózkodik, a munkáltató  rendelkezésére 
áll, és feladatait ellátja, illetve tevékenységeit végzi, azaz:  
  az összes közúti fuvarozási tevékenységre fordított idő, különösen a következők:  
(i) járművezetés;  
(ii) be- és kirakodás;  
(iii) segédkezés az utasok be - és kiszállásánál;  
(iv) takarítás és műszaki karbantartás; valamint  
(v) minden egyéb olyan munka, amelynek célja a jármű és a rakomány biztonságának 
garantálása, vagy az adott konkrét szállítási művelethez közvetlenül kapcsolódó 
jogi vagy szabályozási kötelezettségek teljesítése, beleértve a be - és kirakodás 
nyomon követését, a rendőrséggel, a vámhatóságokkal, a bevándorlási 
tisztviselőkkel kapcsolatos adminisztratív formalitásokat stb.,  
az az időtartam, amely alatt a munkavállaló nem rendelkezik szabadon idejével, és a 
munkahelyén kell tartózkodnia, készen a rendes munkavégzé sre és a szolgálattal 
 
914 
 összefüggő bizonyos feladatok elvégzésére, különösen a be - vagy kirakodásra történő 
várakozás során, amikor az előrelátható időtartam nem ismert, azaz vagy az indulás előtt, 
vagy közvetlenül a szóban forgó időszak tényleges kezdete el őtt, vagy a szociális partnerek 
által tárgyalás útján kialakított általános feltételek és/vagy a Felek jogszabályaiban 
meghatározott feltételek szerint;  
(b) önálló vállalkozói tevékenységet folytató gépjárművezetők esetében ugyanez a 
meghatározás érvényes a m unka kezdetétől a munka végéig tartó időszakra, amely során 
az önálló vállalkozói tevékenységet folytató gépjárművezető a munkahelyén tartózkodik, az 
ügyfelek rendelkezésére áll, és a folyamatban lévő fuvarozási tevékenységhez közvetlenül 
nem kapcsolódó, á ltalános ügyviteli munkától eltérő feladatot lát el, illetve tevékenységet 
végez.  
A 4. cikkben említett szünetek, az 5. cikkben említett pihenőidők, továbbá – a tagállamok azon 
jogszabályainak, illetve a szociális partnerek közötti azon megállapodásoknak a sérelme nélkül, 
amelyek kimondják, hogy ezeket az időszakokat díjazással kell ellentételezni, illetve ezeket az 
időszakokat korlátozni kell – az e cikk (2) pontjában említett készenléti idő nem része a 
munkaidőnek;  
(2) „készenléti idő”:  
a szüneteket és  a pihenőidőket felölelő időszakoktól eltérő azon időszak, amely során az utazó 
munkavállalónak nem kell a munkaállomásán tartózkodnia, de készen kell állnia a vezetés 
megkezdésére, folytatására vagy egyéb munkavégzésre. A készenléti időbe különösen azok a z 
időszakok tartoznak bele, amelyek során az utazó munkavállaló a komp vagy vonat által szállított 
járművet kíséri, illetve a határokon töltött és a közlekedési tilalmak miatti várakozási idők.  
Ezeket az időszakokat és előrelátható időtartamukat az utazó munkavállalónak előre ismernie kell, 
azaz vagy az indulás előtt, vagy közvetlenül a szóban forgó időszak tényleges kezdete előtt, vagy a 
szociális partnerek által tárgyalás útján kialakított általános feltételek és/vagy a Felek 
jogszabályaiban meghatározot t feltételek szerint,  
– az olyan utazó munkavállalók esetében, akik a vezetés során váltják egymást, az utazás során a 
gépjárművezető mellett vagy a fekvőhelyen ülve eltöltött idő;  
(3) „munkaállomás”:  
– azon közúti árufuvarozó üzleti tevékenységének fő helye, amely számára a közúti fuvarozásban 
utazó tevékenységet végző személy feladatokat lát el, valamint annak különböző telephelyei, 
függetlenül attól, hogy azok a központi irodával vagy az üzleti tevékenység fő helyével azonos helyen 
találhatók -e,  
– az a gépjármű, amelyet a közúti fuvarozásban utazó tevékenységet végző személy a feladatai 
ellátása során használ, valamint  
– bármely más olyan hely, ahol fuvarozással kapcsolatos tevékenységeket végeznek;  
(4) „utazó munkavállaló”: e szakasz alkalmazásában az utazó személyzethez tartozó minden 
olyan munkavállaló, a gyakornokokat és a tanulókat is beleértve, aki a másik Fél területén közúti 
személyszállítási vagy árufuvarozási szolgáltatásokat végző vállalkozás s zolgálatában áll;  
 
915 
 (5) „önálló vállalkozói tevékenységet folytató gépjárművezető”: olyan személy, akinek fő 
foglalkozása áruk ellenszolgáltatás fejében történő közúti fuvarozása, aki saját nevében jogosult 
munkát végezni, és aki sem munkaszerződés, sem egy éb, munkavégzésre irányuló, alá -, 
fölérendeltségen alapuló jogviszony révén nem kötődik munkaadóhoz, aki szabadon szervezheti meg 
a vonatkozó munkatevékenységeket, akinek jövedelme közvetlenül a megtermelt nyereségtől függ, 
és aki egyénileg vagy az önálló vállalkozói tevékenységet folytató gépjárművezetők együttműködése 
révén több ügyféllel is szabadon létesíthet kereskedelmi kapcsolatot.  
E szakasz alkalmazásában azokra a gépjárművezetőkre, akik nem felelnek meg ezeknek a 
feltételeknek, ugyanazon kötelezet tségek és ugyanazon jogok vonatkoznak, mint amelyeket ez a 
szakasz az utazó munkavállalók tekintetében előír;  
(6) „közúti fuvarozásban utazó tevékenységet végző személyek”: valamennyi utazó 
munkavállaló vagy önálló vállalkozói tevékenységet folytató gépjá rművezető, aki ilyen tevékenységet 
végez;  
(7) „hét”: a hétfő 00:00 órától vasárnap 24:00 óráig terjedő időszak;  
(8) „éjszakai idő”: a nemzeti jogszabályok által meghatározott, legalább négyórás időszak 00:00 
és 07:00 óra között; valamint  
(9) „éjszakai mu nka”: az éjszakai időben végzett minden munka.  
3. cikk – Maximális heti munkaidő  
1. Valamennyi Fél meghozza az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy az átlagos 
heti munkaidő nem haladhatja meg a 48 órát. A maximális heti munkaidő csak akkor  hosszabbítható 
meg 60 órára, ha az négy hónap átlagában nem haladja meg a heti 48 órát.   
2. Valamennyi Fél meghozza az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a 
különböző munkáltatók esetében a munkaidő a munkaórák összegéből tevődik ki. A mu nkaadó 
írásban elszámolást kér az utazó munkavállalótól a más munkaadónál töltött munkaidőről. Az utazó 
munkavállaló az erre vonatkozó információkat közli.  
4. cikk – Szünet  
A Felek megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy – az e mel léklet B. részének 
2. szakaszában szereplő rendelkezések sérelme nélkül – a közúti fuvarozásban utazó tevékenységet 
végző személyek semmilyen körülmények között ne dolgozzanak szünet nélkül hat egymást követő 
óránál tovább. Amennyiben a teljes munkaidő hat  és kilenc óra közötti, azt legalább 30 perces 
szünettel, amennyiben pedig meghaladja a kilenc órát, legalább 45 perces szünettel kell 
megszakítani.  
A szünetek egyenként legalább 15 perces időszakokra feloszthatók.  
5. cikk – Pihenőidő  
E szakasz alkalmaz ásában és e melléklet B. részének 2. szakasza értelmében a másik Fél területén 
közúti személyszállítási vagy árufuvarozási szolgáltatásokat végző vállalkozás szolgálatában álló 
tanulókra és gyakornokokra ugyanazok a pihenőidőre vonatkozó rendelkezések érvé nyesek, mint a 
többi utazó munkavállalóra.   
 
916 
 6. cikk – Éjszakai munka  
Valamennyi Fél meghozza az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy:  
(a) amennyiben éjszakai munkavégzésre kerül sor, a napi munkaidő egyetlen 24  órás 
időszakban se haladja meg a tíz órát, valamint  
(b) az éjszakai munkavégzés után a nemzeti jogszabályok vagy kollektív szerződések, a szociális 
partnerek közti megállapodások és/vagy a nemzeti gyakorlat szerinti ellentételezés járjon, 
azzal a feltétellel, hogy ez az ellentételezés a köz úti közlekedés biztonságát nem 
veszélyezteti.  
7. cikk – Eltérések  
1. A 3. és a 6. cikktől objektív, technikai okokból vagy munkaszervezési okokból történő 
eltérések a kollektív szerződések vagy a szociális partnerek közötti megállapodások, illetve, 
amenn yiben ez nem lehetséges, törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések útján fogadhatók 
el, feltéve, hogy az érintett munkaadók és a munkavállalók képviselőivel konzultációt folytatnak, és 
erőfeszítéseket tesznek a szociális párbeszéd összes releváns formájának elősegítésére.  
2. A 3. cikktől való eltérési lehetőség nem terjedhet ki arra, hogy a negyvennyolc órás átlagos 
maximális heti munkaidő számításához használt referencia -időszakot hat hónapot meghaladó 
időtartamban állapítsák meg.  
3. A közúti fu varozással foglalkozó szakbizottságot tájékoztatni kell a Felek által az 
(1) bekezdésnek megfelelően alkalmazott eltérésekről.  
8. cikk – Információ és nyilvántartás  
Valamennyi Fél biztosítja, hogy:  
(a) az utazó munkavállalók tájékoztatást kapjanak a vonatkozó nemzeti követelményekről, a 
közúti árufuvarozó belső szabályairól és a szociális partnerek közötti megállapodásokról, 
különösen az e szakasz alapján létrejött kollektív szerződésekről és vállalati 
megállapodásokról; valamint  
(b) a közúti fuvarozásban  utazó tevékenységet végző személyek munkaideje rögzítve legyen. A 
nyilvántartást legalább a szóban forgó időszakot követő két évig meg kell őrizni. A 
munkaadó felelős az utazó munkavállalók munkaidejének nyilvántartásáért. A munkaadók 
kérésre átadják az u tazó munkavállalóknak a ledolgozott munkaórák számáról szóló 
nyilvántartás egy példányát.  
9. cikk – Kedvezőbb rendelkezések  
Ez a szakasz nem sérti a Felek azon jogát, hogy a közúti fuvarozásban utazó tevékenységet végző 
személyek egészsége és biztonsága védelmének szempontjából kedvezőbb törvényi, rendeleti és 
közigazgatási rendelkezéseket alkalmazzanak vagy vezessenek be, illetve azon jogukat, hogy 
elősegítsék vagy engedélyezzék az utazó munkavállalók egészségének és biztonságának védelme 
szempontjából k edvezőbb kollektív szerződések, illetve szociális partnerek között létrejött 
kedvezőbb megállapodások alkalmazását. Ezeket a szabályokat megkülönböztetés nélkül kell 
alkalmazni.  
 
917 
   
 
918 
  
4. szakasz: A menetíró készülék járművezetők általi használata   
1. cikk – Tárgy és elvek   
Ez a szakasz a B. rész 2. szakaszának hatálya alá tartozó járművezetőkre vonatkozó követelményeket 
állapítja meg az e megállapodás ROAD.7.  cikke (1)  bekezdésének b)  pontjában említett menetíró 
készülékek használata tekintetében.  
2. cikk – Fogalommeghatározások   
E szakasz alkalmazásában a B. rész 2. szakaszának 2. cikkében rögzített fogalommeghatározások 
alkalmazandók.  
Az (1) bekezdésben szereplő fogalommeghatározásokon kívül e szakasz alkalmazásában:  
(a) „menetíró készülék” vagy „adatrögzítő k észülék”: közúti járműbe történő beépítésre szánt 
készülék, amely automatikusan vagy félautomatikusan megjeleníti, rögzíti, kinyomtatja, 
tárolja és kiadja e járművek mozgására – többek között azok sebességére – és vezetőik 
bizonyos tevékenységeire vonatkoz ó adatokat;   
(b) „adatrögzítő lap”: a rögzített adatok befogadására és megőrzésére szolgáló lap, amelyet 
analóg menetíró készülékbe kell helyezni, és amelyre az analóg menetíró készülék 
jelölőeszközei folyamatosan ráírják a rögzítendő adatokat;  
(c)  „tachográfká rtya”: a menetíró készülékkel történő használatra szánt intelligens kártya, 
amely lehetővé teszi a kártyatulajdonos menetíró készülék általi azonosítását, valamint az 
adatátvitelt és -tárolást;   
(d) „járművezetői kártya”: az egyes Felek hatóságai által egy ad ott járművezető részére 
kiállított tachográfkártya, amely azonosítja a járművezetőt, és lehetővé teszi a járművezető 
tevékenységére vonatkozó adatok tárolását;   
(e) „analóg menetíró készülék”: a 3821/85/EGK tanácsi rendelet140 I. mellékletében foglalt, a 
ROAD.B .4.1.  függelékkel kiigazított előírásoknak megfelelő menetíró készülék;  
(f) „digitális menetíró készülék”: a ROAD.B.4.2.  függelék által kiigazított alábbi előírások 
egyikének megfelelő menetíró készülék:   
- a 3821/85/EGK  tanácsi rendelet I.B.  mellékletében fog lalt, 2011.  szeptember  30-ig 
alkalmazandó előírások;   
- a 3821/85/EGK  tanácsi rendelet I.B.  mellékletében foglalt, 2011.  október  1-jétől 
alkalmazandó előírások; vagy  
- a 3821/85/EGK  tanácsi rendelet I.B.  mellékletében foglalt, 2012.  október  1-jétől 
alkalmazan dó előírások;  
                                                            
140 A Tanács 3821/85/EGK rendelete (1985. december 20.) a közúti közlekedésben használt menetíró 
készülékekről  
HL L 370., 1985.12.31., 8.  o. 
 
919 
 (g) „1. típusú intelligens menetíró készülék”: az (EU)  2016/799  bizottsági végrehajtási rendelet 
2019.  június  15-től alkalmazandó, a ROAD.B.4.3.  függelékkel kiigazított I.C. mellékletének 
megfelelő menetíró készülék;  
(h) „2. típusú intelligens mene tíró készülék”: az alábbi követelményeknek megfelelő menetíró 
készülék:   
- a határátlépés automatikus rögzítése;  
- a be - és kirakodási tevékenységek rögzítése;  
- annak rögzítése, hogy a járművet árufuvarozásra vagy személyszállításra használják -e; 
valamint  
- a 165/2014/EU  rendelet141 11. cikkének első bekezdésében említett és a közúti 
fuvarozással foglalkozó szakbizottság határozatával kiigazított végrehajtási jogi 
aktusokban meghatározandó előírások;  
(i) „esemény”: a digitális menetíró készülék által felderített ol yan rendellenes művelet, amely 
csalási kísérletből eredhet;  
(j) „nem érvényes kártya”: olyan kártya, amely hibásnak bizonyul, vagy amelynek a kezdeti 
hitelesítése nem sikerült, vagy amely nem érte még el érvényességi idejének kezdetét, 
illetve amelynek már le járt az érvényességi ideje.  
3. cikk – A járművezetői kártyák használata  
1. A járművezetői kártya személyre szól.  
2. A járművezető nem rendelkezhet egynél több érvényes járművezetői kártyával, és csak saját, 
személyre szóló járművezetői kártyájának haszn álatára jogosult. A járművezető nem használhat 
hibás vagy lejárt járművezetői kártyát.  
4. cikk – A járművezetői kártyák kiadása  
1. A járművezetői kártyákat azon Fél illetékes hatóságától kell kérelmezni, amelynek területén 
a járművezető szokásos tartózkodási helye található.   
2. E cikk alkalmazásában a „szokásos tartózkodási hely” az a hely, ahol az adott személy 
életvitelszerűen lak ik, vagyis ahol egy naptári évben legalább 185  napot tölt, személyes és 
foglalkozásával összefüggő kötelékei miatt, illetőleg – foglalkozási kötelékekkel nem rendelkező 
személy esetében – olyan személyes kötelékei miatt, amelyek szoros kapcsolatra utalnak az adott 
személy és azon hely között, ahol él.  
                                                            
141 Az Európai Parlament és a Tanács 165/ 2014/EU  rendelete (2014.  február  4.) a közúti közlekedésben 
használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 
3821/85/EGK  tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szoci ális 
jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK  európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (EGT -
vonatkozású szöveg)  
HL L 60., 2014.2.28., 1.  o. 
 
920 
 Olyan személy esetében azonban, akinek foglalkozásával összefüggő kötelékei más helyen vannak, 
mint személyes kötelékei, és aki ezért felváltva a két Fél területén található különböző helyeken él, 
szokásos ta rtózkodási helyként a személyes kötelékek helyét kell tekinteni, feltéve, hogy a szóban 
forgó személy oda rendszeresen visszatér. Ez utóbbi feltételnek nem kell teljesülnie, ha az érintett 
személy azért él valamelyik Fél területén, hogy ott határozott idej ű megbízásnak tegyen eleget.  
3. A járművezető bármilyen arra alkalmas eszközzel, például személyazonosító igazolvánnyal 
vagy más érvényes okmánnyal igazolhatja szokásos tartózkodási helyét.  
5. cikk – A járművezetői kártyák megújítása  
Amennyiben egy járm űvezető meg kívánja újítani járművezetői kártyáját, ezt legkésőbb 15 
munkanappal a kártya lejáratának napja előtt kérelmeznie kell a szokásos tartózkodási helye szerinti 
Fél illetékes hatóságánál.  
6. cikk – A járművezetői kártyák és adatrögzítő lapok hasz nálata  
1. A járművezetőknek – attól az időponttól kezdve, amikor a járművet átveszik – minden nap, 
amikor járművet vezetnek, használniuk kell az adatrögzítő lapot vagy a járművezetői kártyát. Az 
adatrögzítő lapot vagy járművezetői kártyát a napi munkaidő vége előtt nem szabad eltávolítani, 
kivéve, ha az eltávolítás egyébként megengedett vagy a határátlépést követően az ország 
betűjelének beírásához szükséges. Egyetlen adatrögzítő lap vagy járművezetői kártya sem 
használható azon az időtartamon túl, amelyre  szól.   
2. A járművezetők kötelesek megfelelő módon védeni az adatrögzítő lapokat vagy járművezetői 
kártyákat, és nem használhatnak elszennyeződött vagy sérült adatrögzítő lapokat vagy járművezetői 
kártyákat. A járművezetőnek gondoskodnia kell arról, hogy  a szolgálati idő hosszát figyelembe véve a 
menetíró készülékből származó adatoknak az ellenőrzést végző tisztviselő kérésére történő 
nyomtatása ellenőrzés esetén megfelelően elvégezhető legyen.  
3. Ha a jármű elhagyása következtében a járművezető nem tudj a használni a járműbe szerelt 
menetíró készüléket, az (5) bekezdés b) pontjának ii., iii. és iv. alpontjában említett időszakokat be 
kell jegyezni:  
(a) amennyiben a járművet analóg menetíró készülékkel látták el: az adatrögzítő lapra kézzel, 
automata feljegyz éssel vagy egyéb módon, olvashatóan, az adatrögzítő  lap beszennyezése 
nélkül; vagy  
(b) amennyiben a járművet digitális, illetve 1. vagy 2. típusú intelligens menetíró készülékkel 
látták el: a járművezetői kártyára a menetíró készülék kézi adatbeviteli eszköze ivel.  
A Felek nem írhatják elő a járművezetők számára annak követelményét, hogy dokumentálják a jármű 
elhagyása során végzett tevékenységeiket.  
4. Amennyiben a digitális, illetve 1. vagy 2. típusú intelligens menetíró készülékkel felszerelt 
járművön egynél több járművezető tartózkodik, minden egyes járművezetőnek gondoskodnia kell 
arról, hogy járművezetői kártyája a menetíró készülék megfelelő kártya olvasó egységébe legyen 
beillesztve.  
Amennyiben az analóg menetíró készülékkel felszerelt járművön egynél több járművezető 
tartózkodik, a járművezetők a szükséges változtatásokat az adatrögzítő lapokon úgy hajtják végre, 
 
921 
 hogy a vonatkozó információkat a j árművet ténylegesen vezető járművezető adatrögzítő lapjára 
jegyzik fel.  
5. A járművezetők kötelesek:  
(a) gondoskodni arról, hogy az adatrögzítő lapon feljegyzett idő annak az országnak a hivatalos 
idejével egyezzék meg, amelyikben a járművet nyilvántartásba vették;  
(b) úgy működtetni a kapcsolóberendezéseket, hogy lehetőség legyen az alábbi időtartamok 
elkülönített és pontos rögzítésére:  
(i) a jel alatt: vezetési idő,  
(ii) a  jel alatt : „egyéb munka”: a B.  rész 3.  szakasza 2.  cikkének 
a) pontjában foglalt meghatározá s szerinti, vezetésen kívüli más 
tevékenység, valamint bármely, a szállítási ágazaton belül vagy kívül eső, 
ugyanazon vagy egy másik munkaadó részére végzett munka;  
(iii) a  jel alatt: „rendelkezésre állás”: a B.  rész 3.  szakasza 2.  cikkének 
b) pontjában meghatározottak szerint,   
(iv) a jel alatt: megszakítás, pihenőidő, éves szabadság vagy betegszabadság, 
és  
(v) a „komp/vonat” jel alatt: A jelen túlmenően: a B. rész 2. szakasza 6 . 
cikkének (12) bekezdésében előírt, kompon vagy vonaton töltött 
pihenőidő.     
6. Az a járművezető, aki analóg menetíró készülékkel felszerelt járművet vezet, bejegyzi az 
adatrögzítő lapjára a következő adatokat:  
(a) az adatrögzítő lap használatba vételének k ezdetekor: a családi és utónevét;  
(b) azt a dátumot és helyet, ahol az adatrögzítő lap használatba vétele megkezdődött, és azt a 
dátumot és helyet, ahol ez a használat véget ért;  
(c) minden egyes jármű rendszámát, amelyre beosztották, mind az adatrögzítő lapon r ögzített 
első út kezdetekor, mind az azt követő, az adatrögzítő lap használata alatt bekövetkező 
járműcsere esetén;  
(d) a kilométer -számláló állását:  
(i) az adatrögzítő lapon rögzített első út kezdetén,  
(ii) az adatrögzítő lapon rögzített utolsó út végén,  
(iii) a munkanap  folyamán bekövetkező járműcsere esetén a számlálóállást azon a 
járművön, amelyre előzőleg beosztották, és azon a járművön, amelyre azután 
következőleg osztották be;  
(e) az esetleges járműcsere időpontját; valamint  
(f) azoknak az országoknak a betűjeleit, amelye kben a napi munkaidejét megkezdi és befejezi. 
A járművezető annak az országnak a betűjelét is feljegyzi, amelybe egy uniós tagállam és az 
Egyesült Királyság határának átlépése után belép, az adott tagállamban vagy az Egyesült 
Királyságban történő első megá lláskor. Ezt az első megállást a határnál lévő vagy a határon 

 
922 
 való átlépést követő lehető legközelebbi megállóhelyen kell megtenni. Amennyiben a határ 
átlépése komppal vagy vonattal történik, a járművezetőnek az érkezési kikötő vagy 
vasútállomás szerinti o rszág betűjelét kell beírnia.   
7. A járművezetőnek be kell írnia a digitális menetíró készülékbe azoknak az országoknak a 
betűjeleit, amelyekben a napi munkaidejét megkezdi és befejezi.  
2022.  február  2-ától kezdődően a járművezető annak az országnak a betűjelét is feljegyzi, amelybe 
egy tagállam és az Egyesült Királyság határának átlépése után belép, az adott tagállamban vagy az 
Egyesült Királyságban történő első megálláskor. Ezt az első megállást a határnál lévő vagy a határon 
való átlépést követő lehe tő legközelebbi megállóhelyen kell megtenni. Amennyiben a határ átlépése 
komppal vagy vonattal történik, a járművezetőnek az érkezési kikötő vagy vasútállomás szerinti 
ország betűjelét kell beírnia.  
A tagállamok vagy az Egyesült Királyság a területükön szá llítást végző járművek vezetői számára 
előírhatják, hogy az ország betűjele mellett részletesebb földrajzi adatokat is tüntessenek fel, feltéve, 
hogy mindkét Fél előzetesen értesíti egymást ezekről a részletes földrajzi adatokról.  
A járművezetőknek nem sz ükséges megadniuk az első albekezdés első mondatában említett 
információkat, ha a menetíró készülék automatikusan rögzíti a helymeghatározási adatokat.  
7. cikk – A menetíró készülék helyes használata  
1. A fuvarozó vállalkozásoknak és a járművezetőknek go ndoskodniuk kell a digitális menetíró 
készülék és a járművezetői kártya megfelelő működéséről és helyes használatáról. Az analóg 
menetíró készüléket használó fuvarozó vállalkozásoknak és járművezetőknek gondoskodniuk kell az 
analóg menetíró készülék megfel elő működéséről és az adatrögzítő lap helyes használatáról.  
2. Az adatrögzítő lapon rögzített vagy a menetíró készülékben, illetve a járművezetői kártyán 
tárolt adatokat, valamint a menetíró készülék kinyomtatott adatait tilos meghamisítani, eltitkolni, 
kitörölni vagy megsemmisíteni. Ugyanígy tilos a menetíró készülékkel, az adatrögzítő lappal vagy a 
járművezetői kártyával kapcsolatos bármely olyan manipuláció, amely az adatok és/vagy a 
kinyomtatott információk meghamisítását, törlését vagy megsemmisítését  eredményezheti. Nem 
tartható a járművön olyan eszköz, amely e célra felhasználható lehet.  
8. cikk – Eltulajdonított, elveszett vagy hibás járművezetői kártyák  
1. A Felek kiállító hatóságai legalább a kártyák érvényességi idejének megfelelő ideig 
nyilvántartást vezetnek a kiadott, eltulajdonított, elveszett vagy meghibásodott járművezetői 
kártyákról.  
2. Ha a járművezetői kártya megsérül vagy hibásan működik, a járm űvezető köteles azt 
visszajuttatni a szokásos tartózkodási helye szerinti ország illetékes hatóságához. A járművezetői 
kártya eltulajdonításáról hivatalos bejelentést kell tenni azon állam illetékes hatóságainál, amelynek 
területén a lopás történt.  
3. A járművezetői kártya elvesztéséről hivatalos bejelentést kell tenni a kártyát kiállító Fél 
illetékes hatóságainál, valamint a járművezető szokásos tartózkodási helye szerinti Fél illetékes 
hatóságainál is, amennyiben a két Fél nem azonos.  
 
923 
 4. Amennyiben a já rművezetői kártya megsérült, hibásan működik, elveszett vagy azt 
eltulajdonították, a járművezetőnek hét napon belül kérelmeznie kell a szokásos tartózkodási helye 
szerinti Fél illetékes hatóságainál a kártya cseréjét vagy pótlását.   
5. A (4) bekezdésben meghatározott körülmények fennállása esetén a járművezető legfeljebb 
15 napig vezethet járművezetői kártya nélkül, illetőleg ennél hosszabb ideig abban az esetben, ha ez 
a járműnek a telephelyére való visszajuttatásához szükséges, feltéve, hogy a járműveze tő bizonyítani 
tudja, hogy a kártya bemutatása vagy használata ezen időszak alatt lehetetlen.   
9. cikk – Sérült járművezetői kártyák és adatrögzítő lapok  
1. Amennyiben a bejegyzéseket tartalmazó adatrögzítő lap vagy a járművezetői kártya 
megsérült, a jár művezető a sérült adatrögzítő lapot vagy járművezetői kártyát a pótláshoz használt 
tartalék adatrögzítő laphoz köteles csatolni.  
2. Ha egy járművezetői kártya megsérült, hibásan működik, elveszett vagy azt eltulajdonították, 
a járművezető köteles:  
(a) az út megkezdésekor kinyomtatni az általa vezetett járműre vonatkozó adatokat, és erre a 
kinyomtatott lapra ráírni:  
(i) azokat az adatokat, amelyek a járművezető azonosításához szükségesek (név, a 
járművezetői kártya vagy a vezetői engedély száma), aláírással ellát va, valamint  
(ii) a 6. cikk (5) bekezdése b) pontjának ii., iii. és iv. alpontjában említett 
időtartamokat;  
(b) az út végén kinyomtatni a menetíró készülék által rögzített időtartamokkal kapcsolatos 
információkat, bejegyezni az induláskor készített nyomtatás óta e gyéb munkával töltött 
időt, készenléti időt és pihenőket, amelyeket a menetíró készülék nem jegyzett fel, 
valamint megjelölni a dokumentumon azokat az adatokat, amelyek lehetővé teszik a 
járművezető azonosítását (név, a járművezetői kártya vagy a vezetői e ngedély száma), 
beleértve a járművezető aláírását is.  
10. cikk – A járművezető által megőrzendő adatok  
1. Ha a járművezető analóg menetíró készülékkel felszerelt járművet vezet, a felhatalmazott 
ellenőrző tisztviselő kérésére be kell tudnia mutatni a köv etkezőket:  
(i) az adott napon és az azt megelőző 28 napban használt adatrögzítő lapok,  
(ii) a járművezetői kártya, ha van ilyen a birtokában, valamint  
(iii) az adott napon és az azt megelőző 28 napban készített bármely kézi adatbevitel és 
kinyomtatott lap.   
2. Ha a járművezető digitális, 1. típusú intelligens vagy 2. típusú intelligens menetíró 
készülékkel felszerelt járművet vezet, a felhatalmazott ellenőrző tisztviselő kérésére be kell tudnia 
mutatnia a következőket:  
(i) járművezetői kártya,  
 
924 
 (ii) az adott napon és az  azt megelőző 28 napban készített bármely kézi adatbevitel és 
kinyomtatott lap, valamint  
(iii) az adatrögzítő lapok a ii. alpontban meghatározottal megegyező azon időszakra 
vonatkozóan, amelyek alatt analóg menetíró készülékkel felszerelt járművet 
vezetett.   
2024. december 31 -től az (1) bekezdés i. és ii. pontjában, valamint (2) bekezdés ii. pontjában említett 
28 napos időszak helyébe 56 nap lép.   
3. A felhatalmazott ellenőrző tisztviselő az adatrögzítő lapok, illetve a menetíró készülék vagy a 
járművezetői kár tya által kijelzett, kinyomtatott vagy a kártyáról letöltött adatok, illetve ha ezen 
adatok nem állnak rendelkezésre, bármely más olyan dokumentum elemzésével ellenőrizheti a B. 
rész 2. szakaszának való megfelelést, amely bizonyos rendelkezések be nem tart ását bizonyítja.  
11. cikk – A járművezetőkre vonatkozó eljárások a berendezések meghibásodása esetén  
Amennyiben a menetíró készülék üzemképtelen vagy meghibásodik, a járművezető az alábbiakon 
rögzíti az azonosítását lehetővé tevő adatokat (név, a járműve zetői kártya vagy a vezetői engedély 
száma) – saját kezű aláírásával együtt –, valamint a különböző időtartamokra vonatkozó mindazon 
információkat, amelyeket a menetíró készülék már nem helyesen rögzített vagy nyomtatott ki:  
(a) az adatrögzítő lapon vagy lapo kon; vagy  
(b) az adatrögzítő laphoz csatolandó vagy a járművezetői kártyával együtt tárolandó ideiglenes 
lapon.  
12. cikk – Végrehajtási intézkedések  
1. A Felek minden szükséges intézkedést elfogadnak a B. rész 2 –4. szakaszában foglalt 
rendelkezések betartásának biztosítására, különösen az e szakaszok hatálya alá tartozó utazó 
munkavállalók, járművezetők, vállalkozások és bármely szállítási kategóriába tar tozó járművek nagy, 
reprezentatív mintájára kiterjedő, megfelelő szintű közúti ellenőrzések és a vállalkozások 
telephelyein végzett ellenőrzések biztosítása révén.   
A Felek illetékes hatóságai úgy szervezik meg az ellenőrzéseket, hogy:   
(i) minden naptári év ben a B. rész 2. szakaszának hatálya alá tartozó járművek vezetői 
által ledolgozott napok legalább 3  %-a tekintetében ellenőrzésre kerüljön sor; 
valamint  
(ii) az összes ellenőrzött munkanap legalább 30  %-át közúti ellenőrzés során, legalább 
50 %-át pedig a vál lalkozások telephelyein kell ellenőrizni.   
A közúti ellenőrzések tárgyát képezik többek között a következők:   
(i) napi és heti vezetési időszakok, megszakítások, napi és heti pihenőidők,  
(ii) az előző napok adatrögzítő lapjai, amelyeket a jármű fedélzetén kell ta rtani, 
és/vagy az ugyanerre az időszakra vonatkozóan a járművezetői kártyán és/vagy a 
menetíró készülék memóriájában és/vagy szükség esetén a kinyomtatott lapokon 
tárolt adatok, valamint   
 
925 
 (iii) a menetíró készülék megfelelő működése.    
Ezeket az ellenőrzéseket a járművek, a vállalkozások és a járművezetők közötti megkülönböztetés 
nélkül kell elvégezni, függetlenül attól, hogy ez utóbbiak az adott Fél területén honosak -e, vagy sem, 
és függetlenül az út kiindulási, illetve célállomásától, valamint a menetíró készü lék típusától.   
A vállalkozások telephelyén végzett ellenőrzések tárgyát a közúti ellenőrzés részét képező elemeken 
kívül a következők képezik:   
(i) a heti pihenők és az ezen pihenőidők közötti vezetési idők,   
(ii) kéthetes maximális vezetési idők,   
(iii) a csökkentett heti pihenőidők ellentételezése az e melléklet B. része 2. szakasza 6. 
cikkének (6) bekezdésével és 6.  cikkének (7) bekezdésével összhangban, valamint  
(iv) az adatrögzítő lapok és/vagy a járműegység és a járművezetői kártya adatainak és 
kinyomata inak használata és/vagy a járművezetők munkaidejének szervezése.    
2. Amennyiben a másik Fél területén nyilvántartásba vett jármű vezetője tekintetében végzett 
közúti ellenőrzés megállapításai alapján feltételezhető, hogy olyan jogsértés történt, amely az 
ellenőrzés során a szükséges adatok hiánya miatt nem volt észlelhető, a Felek illetékes hatóságai 
segítséget nyújtanak egymásnak a helyzet tisztázásában. Azokban az esetekben, amikor az egyik Fél 
illetékes hatóságai e célból ellenőrzést végeznek a vállalkozás telephelyén, ennek az ellenőrzésnek az 
eredményeit közlik a másik Fél illetékes hatóságaival.   
3. A Felek illetékes hatóságai együttműködnek egymással az összehangolt közúti ellenőrzések 
megszervezésében.   
4. A Felek kockázatértékelési rendszert vezetnek be a vállalkozásokra vonatkozóan a 
ROAD.A.1.  függelékben meghatár ozott jogsértések, valamint az A.  rész 1.  szakasza 6.  cikkének 
(3) bekezdése szerint a közúti fuvarozással foglalkozó szakbizottság által összeállított jegyzékben 
szereplő jogsértések relatív száma és súlyossága alapján.    
5. A nagy kockázatot jelentő vál lalkozásokat szigorúbban és gyakrabban kell ellenőrizni.  
6. Valamennyi Fél, illetve az Unió esetében valamennyi tagállam lehetővé teszi illetékes 
hatóságai számára, hogy bírságot szabjanak ki a fuvarozóra és/vagy a járművezetőre a vezetési 
időkre, szünetek re és pihenőidőkre vonatkozó alkalmazandó rendelkezések területükön való 
megsértése miatt és amely miatt még nem szabtak ki bírságot, még akkor sem, ha azt a jogsértést a 
másik Fél területén, illetve az Unió esetében egy tagállam vagy egy harmadik ország t erületén 
követték el.  
   
 
926 
 ROAD.B.4.1.  függelék: Az analóg menetíró készülék műszaki leírásának kiigazításai  
A 3821/85/EGK tanácsi rendelet I. melléklete e szakasz alkalmazásában a következőképpen 
módosul:  
(a) A III.  szakaszban (A menetíró készülékre vonatkoz ó szerkezeti követelmények) a 
c) alszakasz 4.1.  pontjában (Adatrögzítő műszerek) a „rendelet 15.  cikkének (3)  bekezdése, 
második francia bekezdésének b), c) és d)  pontjában” szövegrész helyébe az „egyrészről az 
Európai Unió és az Európai Atomenergia -közöss ég, és másrészről Nagy -Britannia és Észak -
Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás  
ROAD -1. melléklete B. része 4.  szakasza 6.  cikke (5)  bekezdése b)  pontjának ii., iii. és 
iv. alpontjában” szövegrész lép.  
(b) A III.  szakaszban (A menetíró készülékre vonatkozó szerkezeti követelmények) a 
c) alszakasz 4.2.  pontjában (Adatrögzítő műszerek) a „rendelet 15.  cikkében” szövegrész 
helyébe az „egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia -közösség, és másrészről 
Nagy -Brita nnia és Észak -Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és 
együttműködési megállapodás ROAD -1. melléklete B.  része 4.  szakasza 6.  cikkében” 
szövegrész lép.   
(c) A IV.  szakaszban (Adatrögzítő lapok) az a)  alszakasz (Általános szempontok) 1.  pontjának 
harmadik albekezdésében a „rendelet 15.  cikkének (5)  bekezdésében” szövegrész helyébe 
az „egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia -közösség, és másrészről Nagy -
Britannia és Észak -Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködés i 
megállapodás ROAD -1. melléklete B.  része 4.  szakasza 6.  cikkének (6)  bekezdésében” 
szövegrész lép.   
(d) Az V.  szakaszban (A menetíró készülék beépítése) az 5.  pont első albekezdésében a 
„rendelet” kifejezés helyébe az „egyrészről az Európai Unió és az Európ ai Atomenergia -
közösség, és másrészről Nagy -Britannia és Észak -Írország Egyesült Királysága közötti 
kereskedelmi és együttműködési megállapodás ROAD -1. melléklete B.  részének 4.  szakasza 
és C.  részének 2.  szakasza” szövegrész lép.   
(e) Az V.  szakaszban (A men etíró készülék beépítése) az 5.  pont harmadik albekezdésében a „a 
Tanács 70/156/EGK  irányelve II.  mellékletének A része” szövegrész helyébe a „Járművek 
kialakításáról szóló összevont határozat (R.E.3)” szövegrész, a „rendelet” kifejezés helyébe 
pedig az „e gyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia -közösség, és másrészről 
Nagy -Britannia és Észak -Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és 
együttműködési megállapodás ROAD -1. melléklete C.  részének 2.  szakasza” szövegrész lép.  
(f) A VI.  szakaszb an (Ellenőrzések és felülvizsgálatok) az 1.  pont előtti szövegben a 
„tagállamok” után az „és az Egyesült Királyság” szövegrészt kell beilleszteni.  
(g) A VI.  szakaszban (Ellenőrzések és felülvizsgálatok) az 1.  pont (Új vagy javított műszerek 
hitelesítése) másod ik albekezdésében a „tagállamok” után az „és az Egyesült Királyság” 
szövegrészt kell beilleszteni, az „e rendelet és mellékletei” szövegrész helyébe pedig az 
„egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia -közösség, és másrészről Nagy -
Britannia és És zak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési 
megállapodás ROAD -1. melléklete B.  része 4.  szakaszának és C.  része 2.  szakaszának” 
szövegrész lép.  
 
927 
 (h) A VI. szakaszban (Ellenőrzések és felülvizsgálatok) a 3.  pont (Időszakos felülvizsgá latok) 
b) albekezdésében a „tagállamok” után az „és az Egyesült Királyság” szövegrészt kell 
beilleszteni . 
  
 
928 
 ROAD.B.4.2.  függelék: A digitális menetíró készülék műszaki leírásának kiigazításai   
A 2135/98/EK tanácsi rendelettel módosított 3821/85/EGK tanácsi rendelet I.B. melléklete és 
annak függelékei e szakasz alkalmazásában a következőképpen módosulnak:  
1. Az Egyesült Királyság esetében a „tagállam” hivatkozás helyébe a „Fél” hivatkozás lép, k ivéve 
a IV. alszakasz (A tachográfkártyák szerkezeti és funkcionális követelményei) 174.  pontjában és a VII. 
alszakasz (Kártyakibocsátás) 268a.  pontjában foglalt hivatkozásokat.   
2. A „3820/85/EGK tanácsi rendelet” és az „561/2006/EK  rendelet” szövegrész helyébe az 
„egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia -közösség, és másrészről Nagy -Britannia és 
Észak -Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás  ROAD -
1. melléklete B.  részének 2.  szakasza ” szövegrész lép.    
A 3821/85/EGK tanácsi rendelet I.B. mellékletének I. szakasza (Fogalommeghatározások) e szakasz 
alkalmazásában a következőképpen módosul:   
3. Az u) pont helyébe a következő szöveg lép:   
„u) »gumiabroncsok tényleges kerülete«: azon távolságok átlaga, amel yet a járművet mozgató egyes 
kerekek (hajtókerekek) egy teljes fordulat során megtesznek. E távolságokat a 414.  követelményben 
meghatározott rendes vizsgálati feltételek mellett kell lemérni, és »l = ... mm« formában kell 
kifejezni. A járműgyártók e távols ágok mérése helyett végezhetnek egy olyan elméleti számítást is, 
amely figyelembe veszi a tömeg tengelyeken való eloszlását, a terheletlen jármű normál menetkész 
állapotában, nevezetesen hűtőfolyadékkal, kenőanyagokkal, üzemanyaggal, szerszámokkal, 
pótkeré kkel és vezetővel együtt. Az ilyen elméleti számításra vonatkozó módszerek csak akkor 
alkalmazhatók, ha azokat az adott Fél illetékes hatósága jóváhagyja, és e számításokat még a 
menetíró készülék aktiválása előtt el kell végezni.”  
4. A bb)  pontban a „92/ 6/EGK tanácsi irányelv” hivatkozás helyébe az „egyes Felek 
alkalmazandó joga” hivatkozás lép.   
5. A ii. alpont helyébe a következő szöveg lép:   
„»biztonsági tanúsítás«: az az eljárás, melynek során egy Common Criteria szerinti tanúsító szerv 
tanúsítja, h ogy a vizsgálandó adatrögzítő készülék (vagy annak valamely alkatrésze), illetve 
tachográfkártya megfelel az idevágó védelmi profilban meghatározott biztonsági 
követelményeknek;”.  
6. Az mm) pontban a „92/23/EGK irányelv” hivatkozás helyébe az „ENSZ  EGB 54 . számú 
előírása” hivatkozás lép.   
7. A vv) pontban a 17. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:    
„»Jármű -azonosító szám«: a gyártó által az egyes járművekhez rendelt karakterek meghatározott 
kombinációja, amely két szakaszból áll: az első, amely le gfeljebb hat karakterből (betűkből vagy 
számokból) áll, és amely a jármű általános jellemzőit azonosítja, különösen a típust és a modellt; a 
második szakasz nyolc karakterből áll, amelyek közül az első négy lehet betű vagy szám, és a másik 
négy csak szám, amelyek az első szakasszal együtt egyértelműen azonosítanak egy konkrét 
járművet.”  
8. Az rr) pontban az első franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:  
 
929 
 „– kizárólag a Járművek kialakításáról szóló összevont határozat (R.E.3) szerinti M1 és N1 kategór iájú 
járművekbe építenek be vagy ilyenekben használják,”  
 
A 3821/85/EGK tanácsi rendelet I.B. mellékletének II. szakasza (Az adatrögzítő készülék általános 
jellemzői és funkciói) e szakasz alkalmazásában a következőképpen módosul:  
9. A 004.  pont utolsó al bekezdését el kell hagyni.   
A 3821/85/EGK tanácsi rendelet I.B. mellékletének III. szakasza (A menetíró készülékre vonatkozó 
kialakítással kapcsolatos és funkcionális követelmények) e szakasz alkalmazásában a 
következőképpen módosul:   
10. A 065. pontban a „2007/46/EK irányelv” hivatkozás helyébe a „Járművek kialakításáról szóló 
összevont határozat (R.E.3)” hivatkozás lép.    
11. A 162.  pontban az „a 72/245/EGK  tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő 
hozzáigazításáról szóló, 1995.  október  31-i 95 /54/EK  bizottsági irányelv” hivatkozás helyébe az 
„ENSZ  EGB 10.  számú előírása” hivatkozás lép.  
A 3821/85/EGK tanácsi rendelet I.B. mellékletének IV. szakasza (A tachográfkártyák szerkezeti és 
funkcionális követelményei) e szakasz alkalmazásában a következ őképpen módosul:   
12. A 174.  pontban az „UK: Az Egyesült Királyság” hivatkozás helyébe a „Az Egyesült Királyság 
esetében a megkülönböztető jel az UK” szövegrész lép.   
13. A 185.  pontban a „Közösség területe” hivatkozás helyébe „az Unió és az Egyesült Királyság 
területe” hivatkozás lép.   
14. A 188. pontban az „1995.  október  31-i 95/54/EK  bizottsági irányelv” hivatkozás helyébe az 
„ENSZ  EGB 10. számú előírása” hivatkozás lép . 
15. A 189.  pont utolsó albekezdését el kell hagyni.  
A 3821/85/EGK tanácsi rendelet I.B. mellékletének V. szakasza (Az adatrögzítő készülék beépítése) 
e szakasz alkalmazásában a következőképpen módosul:   
16. A 250a. pontban a „68/2009/EK rendelet” hivatk ozás helyébe az „e melléklet 12. függeléke” 
hivatkozás lép.  
A 3821/85/EGK tanácsi rendelet I.B. mellékletének VI. szakasza (Ellenőrzés, felülvizsgálat és 
javítások) e szakasz alkalmazásában a következőképpen módosul:  
17. A bevezető mondat helyébe a követ kező szöveg lép:   
„E melléklet V.  fejezetének 3.  része határozza meg az ólomzárak eltávolításának körülményeire 
vonatkozó követelményeket, az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia -közösség, és 
másrészről Nagy -Britannia és Észak -Írország Egy esült Királysága közötti kereskedelmi és 
együttműködési megállapodás ROAD -1. melléklete C.  része 2.  szakaszának 5.  cikke (5)  bekezdésében 
említettek szerint.”   
 
930 
 18. Az 1. alszakaszban (Szerelők vagy műhelyek jóváhagyása) a „rendelet 12. cikke (1) 
bekezdésén ek” szövegrész helyébe  az „egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia -
közösség, és másrészről Nagy -Britannia és Észak -Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és 
együttműködési megállapodás ROAD -1. melléklete C.  része 2.  szakasza 8.  cikkének” szövegrész lép.  
A 3821/85/EGK tanácsi rendelet I.B. mellékletének VII. szakasza (Kártyakibocsátás) e szakasz 
alkalmazásában a következőképpen módosul:  
19. A 268a.  pontban a „tagállamok” után – a kifejezés összes előfordulásakor – az „és az Egyesült 
Királyság” szövegrészt kell beilleszteni.   
A 3821/85/EGK tanácsi rendelet I.B. mellékletének VIII. szakasza (A menetíró készülék és a 
tachográfkártyák típusjóváh agyása) e szakasz alkalmazásában a következőképpen módosul:  
20. A 271.  pontban az „e rendelet 5. cikkével összhangban” hivatkozást el kell hagyni.   
A 3821/85/EGK tanácsi rendelet I.B. mellékletének 1. függeléke (Adatszótár) e szakasz 
alkalmazásában a köv etkezőképpen módosul:  
21. A 2.111. pontban a „92/23/EGK irányelvvel összhangban, HL L 129., 1992.3.31., 95. o.” 
szövegrész helyébe az „ENSZ  EGB 54. számú előírásával összhangban” szövegrész lép.  
A 3821/85/EGK tanácsi rendelet I.B. mellékletének 9. függelé ke (Típusjóváhagyás – A minimálisan 
megkövetelt vizsgálatok felsorolása) e szakasz alkalmazásában a következőképpen módosul:  
22. A 2. szakasz (A járműegység működési vizsgálatai) 5.1.  alpontjában a „95/54/EK irányelv” 
hivatkozás helyébe az „ENSZ  EGB 10. s zámú előírása” hivatkozás lép.  
23. A 3. szakasz (A mozgásérzékelő működési vizsgálatai) 5.1.  alpontjában a „95/54/EK irányelv” 
hivatkozás helyébe az „ENSZ  EGB 10. számú előírása” hivatkozás lép.  
A 3821/85/EGK tanácsi rendelet I.B. mellékletének 12. függelé ke (Az M1 és N1 kategóriájú 
járművekbe építendő adapter leírása) e szakasz alkalmazásában a következőképpen módosul:  
24. Az ADA_023 4. szakasza (Az adapter kialakítására vonatkozó funkcionális követelmények) 
4.5. pontjában (teljesítményjellemzők) a „72/245 /EGK  tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez 
történő hozzáigazításáról szóló 2006/28/EK  bizottsági irányelv” hivatkozás helyébe az „ENSZ  EGB 
10. számú előírása” hivatkozás lép.  
25. A 7.2. alszakasz (Funkcionális tanúsítvány) szerinti táblázat 5.1.  pontj ában a 
„2006/28/EK  irányelv” hivatkozás helyébe az „ENSZ  EGB 10.  számú előírása” hivatkozás lép.  
  
 
931 
 ROAD.B.4.3.  függelék: Az intelligens menetíró készülék műszaki leírásának kiigazításai  
Az (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendelet, valamint annak mellékletei és függelékei e 
szakasz alkalmazásában a következőképpen módosulnak:  
1. Az Egyesült Királyság esetében a „tagállamra” való hivatkozás helyébe a „Fél” hivatkozás lép, 
kivéve a 7.  szakasz 4.1. alszakaszának 229.  pontjában és 424.  pontjában foglalt hivatkozásokat.  
2. A „3820/85/EGK rendelet” és az „561/2006/EK  rendelet” hivatkozás helyébe az „egyrészről 
az Európai Unió és az Európai Atomenergia -közösség, és másrészről Nagy -Britanni a és Észak -Írország 
Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás  ROAD -1. melléklete 
B. részének 2.  szakasza ” hivatkozás lép.    
3. A „165/2014/EU rendelet” hivatkozás helyébe az „egyrészről az Európai Unió és az Európai 
Atomenergi a-közösség, és másrészről Nagy -Britannia és Észak -Írország Egyesült Királysága közötti 
kereskedelmi és együttműködési megállapodás  ROAD -1. melléklete B.  részének 4.  szakasza és 
C. részének 2.  szakasza ” hivatkozás lép, kivéve az 5.3.  alszakasz 402.  pontjába n és a 7.  szakasz 
424.  pontjában.  
4. Az „(EU)  2015/719  irányelv” és a „96/53/EK  tanácsi irányelv” hivatkozás helyébe az 
„egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia -közösség, és másrészről Nagy -Britannia és 
Észak -Írország Egyesült Királysága közöt ti kereskedelmi és együttműködési megállapodás  ROAD -
1. melléklete C.  részének 1.  szakasza ” hivatkozás lép.    
Az (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendelet I.C. mellékletének 1. szakasza 
(Fogalommeghatározások) e szakasz alkalmazásában a következőképpen  módosul:   
5. Az u) pont helyébe a következő szöveg lép:   
„u) »gumiabroncsok tényleges kerülete«:  
azon távolságok átlaga, amelyet a járművet mozgató egyes kerekek (hajtókerekek) egy teljes fordulat 
során megtesznek. E távolságokat a 414.  követelményben meghatározott rendes vizsgálati feltételek 
mellett kell lemérni, és »l = ... mm« formában kell kifejezni. A járműgyártók e távolságok mérése 
helyett végezhetnek egy olyan elméleti számítást is, amely figyelembe veszi a tömeg tengelyeken 
való eloszlását, a terheletlen jármű normál menetkész állapotában, nevezetesen hűtőfolyadékkal, 
kenőanyagokkal, üzemanyaggal, szerszámokkal, pótkerékkel és vezetővel együtt. Az ilyen elméleti 
számításra vonatkozó módszerek csak akkor alkalmazhatók, ha azokat az adott Fél ill etékes hatósága 
jóváhagyja, és e számításokat még a menetíró készülék aktiválása előtt el kell végezni;”.  
6. A hh)  pontban a „92/6/EGK tanácsi irányelv” hivatkozás helyébe az „egyes Felek 
alkalmazandó joga” hivatkozás lép.   
7. Az uu) pontban „92/23/EGK i rányelv” hivatkozás helyébe az „ENSZ  EGB 54. számú előírása” 
hivatkozás lép.  
8. A vv) pontban a 9. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:    
„»Jármű -azonosító szám«: a gyártó által az egyes járművekhez rendelt karakterek meghatározott 
kombinációja, ame ly két szakaszból áll: az első, amely legfeljebb hat karakterből (betűkből vagy 
számokból) áll, és amely a jármű általános jellemzőit azonosítja, különösen a típust és a modellt; a 
második szakasz nyolc karakterből áll, amelyek közül az első négy lehet bet ű vagy szám, és a másik 
 
932 
 négy csak szám, amelyek az első szakasszal együtt egyértelműen azonosítanak egy konkrét 
járművet.”  
9. Az yy) pontban az első franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:   
„– amelyet kizárólag a Járművek kialakításáról szóló öss zevont határozat (R.E.3) szerinti M1 és N1 
kategóriájú járművekbe építenek be vagy ilyen járművekben használnak,”.  
10. Az aaa) pontot el kell hagyni.  
11. A ccc) pontban az első bekezdés helyébe a „2019.  június  15.” szövegrész lép.  
Az (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendelet I.C.  mellékletének 2. szakaszát (Az adatrögzítő 
készülék általános jellemzői és funkciói) e szakasz alkalmazásában a következőképpen kell 
kiigazítani:   
12. A 2.1. alszakasz 7.  pontjának utolsó albekezdését  el kell hagyni.  
Az (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendelet I.C. mellékletének 3. szakaszát (Az adatrögzítő 
készülék kialakítására és működésére vonatkozó követelmények) e szakasz alkalmazásában a 
következőképpen kell kiigazítani:  
13. A 3.20. alszakasz 200.  pontjában a harmadik albekezdés második mondatát el kell hagyni.  
14. A 3.20. alszakasz 201. pontja helyébe a következő szöveg lép:   
„A járműegység szintén képes kiadni a következő adatokat egy megfelelő, e célra rendelt 
kapcsolatsor alkalma zásával, amely független a választható CAN busz - kapcsolattól (ISO 11898 Közúti 
járművek – Digitális információcsere – Controller Area Network (CAN) nagy átviteli sebességre), 
lehetővé téve ezek feldolgozását egyéb, a járműben elhelyezett elektronikus egys égek 
alkalmazásával:   
– aktuális UTC dátum és idő,   
– a jármű sebessége,   
– jármű által megtett teljes távolság (kilométer -számláló),   
– a járművezető vagy járműkísérő által éppen kiválasztott tevékenység,   
– információ arról, hogy bármilyen tachográf kártya behelyezésre került -e a járművezetői vagy a 
járműkísérői kártyaolvasó egységbe, és (adott esetben), információ e kártyák azonosításáról (kártya 
száma és a kiállító tagállam).   
E minimális listán kívül egyéb adatok is kiadhatók.   
Amennyiben a jármű re gyújtást adnak, úgy ezen adatokat folyamatosan közvetíteni kell. 
Amennyiben a gyújtást leveszik, az adatközvetítés legalább a járművezető vagy a járműkísérő 
tevékenységének bármely megváltozása és/vagy a tachográfkártya behelyezésére vagy kivételére 
vonatkozó adatok tekintetében folytatódik. Amennyiben kikapcsolt gyújtásnál az adatkiáramlás 
visszatartásra került, úgy ezen adatokat rendelkezésre kell bocsátani, amint a jármű ismét gyújtás alá 
kerül.  
 
933 
 Személyes adatok továbbítása esetén szükség van a jármű vezető hozzájárulására.”  
Az (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendelet I.C. mellékletének 4. szakaszát (A 
tachográfkártyák kialakítására és működésére vonatkozó követelmények) e szakasz 
alkalmazásában a következőképpen kell kiigazítani:   
15. A 4.1. a lszakasz 229. pontja a következő albekezdéssel egészül ki:   
„Az Egyesült Királyság esetében a megkülönböztető jel az UK.”  
16. A 237.  pontban a „165/2014/EU  rendelet 26.  cikkének (4)  bekezdésében” szövegrész 
helyébe az „egyrészről az Európai Unió és az Eu rópai Atomenergia -közösség, és másrészről Nagy -
Britannia és Észak -Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési 
megállapodás  ROAD -1. melléklete C.  részének 2.  szakasza 9.  cikkének (2)  bekezdése ” hivatkozás lép.  
17. Az e melléklet 4. f ejezete 4.4. alszakaszának 241.  pontjában a „Közösség területén” 
szövegrész helyébe „az Unió és az Egyesült Királyság területén” szövegrész lép.  
18. A 4.5. alszakasz 246. pontját el kell hagyni.  
Az (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendelet I.C. mell ékletének 5. szakasza (Az adatrögzítő 
készülék beépítése) e szakasz alkalmazásában a következőképpen módosul:   
19. Az 5.2. alszakasz 397.  pontja helyébe a következő szöveg lép:   
„(397)  Kizárólag az M1 és az N1 kategóriába tartozó, valamint az e melléklet  16. 
függelékével összhangban adapterrel felszerelt járművek esetében, valamint amennyiben nem lehet 
minden szükséges, a 396. követelményben ismertetett információt feltüntetni, egy második, 
kiegészítő plakett is alkalmazható. Ilyen esetekben a kiegészítő címkének a 396.  követelmény 
legalább négy utolsó franciabekezdésben szereplő információkat tartalmaznia kell.”  
20. Az 5.3.  alszakasz 402.  pontjában a „165/2014/EU  rendelet 22.  cikkének (3) bekezdése” 
szövegrész helyébe az „egyrészről az Európai Unió és az  Európai Atomenergia -közösség, és 
másrészről Nagy -Britannia és Észak -Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és 
együttműködési megállapodás  ROAD -1. melléklete C.  részének 2.  szakasza 5.  cikkének 
(3) bekezdése ” hivatkozás lép.   
Az (EU) 2016/799 bi zottsági végrehajtási rendelet I.C. mellékletének 6. szakasza (Ellenőrzés, 
felülvizsgálat és javítások) e szakasz alkalmazásában a következőképpen módosul:   
21. A bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:  
„A plombák eltávolításának körülményeire von atkozó követelményeket az e melléklet 5.3. 
fejezete határozza meg.”  
Az (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendelet I.C. mellékletének 7. szakasza (Kártyakibocsátás) 
e szakasz alkalmazásában a következőképpen módosul:   
22. A 424.  pontban a „tagállamok” után az „és az Egyesült Királyság” szövegrészt kell 
beilleszteni, a „165/2014/EU  rendelet 31.  cikkének” szövegrész helyébe pedig az „egyrészről az 
Európai Unió és az Európai Atomenergia -közösség, és másrészről Nagy -Britannia é s Észak -Írország 
 
934 
 Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás  ROAD -1. melléklete 
C. részének 2.  szakasza 13.  cikkének ” szövegrész lép.   
Az (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendelet I.C. mellékletének 1. függeléke (Adatszótár ) e 
szakasz alkalmazásában a következőképpen módosul:  
23. A 2.163. pontban „92/23/EGK irányelv” hivatkozás helyébe az „ENSZ  EGB 54. számú előírása” 
hivatkozás lép.  
Az (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendelet I.C. mellékletének 11. függeléke (Közös 
biztonsági mechanizmusok) e szakasz alkalmazásában a következőképpen módosul:  
24. A 9.1.4.  pontban (Berendezési szint: Járműegységek) a CSM_78 -at követő első 
megjegyzésben az „581/2010/EU  rendelet” szövegrész helyébe az „egyrészről az Európai Unió és az 
Európai Atomenergia -közösség, és másrészről Nagy -Britannia és Észak -Írország Egyesült Királysága 
közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás ROAD -1. melléklete B.  részének 2.  szakasza 
7. cikke (5)  bekezdésének” szövegrész lép.  
25. A 9.1.5.  pontban ( Berendezési szint: Tachográfkártyák) a CSM_89 -et követő első 
megjegyzésben az „581/2010/EU  rendelet” szövegrész helyébe az „egyrészről az Európai Unió és az 
Európai Atomenergia -közösség, és másrészről Nagy -Britannia és Észak -Írország Egyesült Királysága 
közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás ROAD -1. melléklete B.  részének 2.  szakasza 
7. cikke (5)  bekezdésének” szövegrész lép.   
Az (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendelet I.C. mellékletének 12. függeléke (A globális 
navigációs műholdrendsze ren (GNSS -rendszeren) alapuló helyzetmeghatározás) e szakasz 
alkalmazásában a következőképpen módosul:  
26. Az 1. szakasz (Bevezetés) második albekezdését el kell hagyni.  
27. A 2. szakaszban (A GNSS -vevőre vonatkozó előírások) „az 1285/2013/EU európai parl amenti 
és tanácsi rendeletben meghatározott Galileo -program és az európai geostacionárius navigációs 
lefedési szolgáltatás (EGNOS) elnevezésű program keretében nyújtott szolgáltatásokkal” való 
kompatibilitásra való hivatkozás helyébe a „műholdas pontosító rendszerekkel (SBAS)” való 
kompatibilitásra való hivatkozás lép.  
Az (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendelet I.C. mellékletének 16. függeléke (Az M1 és N1 
kategóriájú járművekbe építendő adapter) e szakasz alkalmazásában a következőképpen módosul:  
28. A 7. szakaszban (Az adatrögzítő készülék típusjóváhagyása adapter alkalmazása esetén) 
foglalt táblázat 5.1.  pontjában a „2006/28/EK irányelv” hivatkozás helyébe az „ENSZ  EGB 10. számú 
előírása” hivatkozás lép.  
 
  
 
935 
  C. RÉSZ – Az árufuvarozásban használt j árművekre vonatkozó követelmények az e megállapodás 
ROAD.8.  cikkével összhangban  
1. szakasz: Tömegek és méretek  
1. cikk – Tárgy és elvek  
Az e megállapodás ROAD.4. cikkében [A Felek területei között, területein át és azokon belül történő 
árufuvarozás] em lített utakon használható járművek legnagyobb tömegét és méreteit a ROAD C.1.1. 
függelék határozza meg.  
2. cikk – Fogalommeghatározások  
E szakasz alkalmazása céljából a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:   
(a) „gépjármű”: minden motorral megh ajtott jármű, amely saját erőből közlekedik az utakon;   
(b) „pótkocsi”: gépjárművel való összekapcsolásra tervezett jármű – a félpótkocsik kivételével 
–, amelyet konstrukciója és felszerelése alapján az áruszállításban alkalmaznak;   
(c) „félpótkocsi”: minden olyan jármű, amely arra szolgál, hogy egy gépjárműhöz úgy 
csatlakoztassák, hogy részben erre feküdjön fel, és hogy saját és rakománya tömegének 
jelentős részét ez hordja, és konstrukciója és felszerelése alapján az áruforgalomban 
alkalmazzák;   
(d) „járműszerelvény”: vagy   
– közúti járműszerelvény, amely egy pótkocsihoz kapcsolt gépjárműből áll, vagy   
– csuklós jármű, amely egy gépjárműből és egy félpótkocsiból áll;   
(e) „fokozott hőszigetelésű jármű”: minden olyan jármű, amelynek rögzített vagy levehető 
felépítménye különösen az ellenőrzött hőmérsékleten történő áruszállításra van kialakítva, 
és amelynek belső falai a hőszigeteléssel együtt legalább 45 mm vastagok;   
(f) „legnagyobb megengedett méretek”: a legnagyobb megengedett méretek a jármű 
használata esetén;  
(g) „legnagyobb megengedett tömeg”: a legnagyobb tömeg terhelt jármű használata esetén;   
(h) „legnagyobb megengedett tengelyterhelés”: a használat során egy terhelt tengely re vagy 
tengelycsoportra jutó legnagyobb tömeg;   
(i) „tonna”: a felrakott tömeg egy tonnasúlya, ami 9,8 kilonewtonnak (kN) felel meg;   
(j) „oszthatatlan rakomány”: olyan rakomány, amely a közúti szállítás céljára aránytalanul 
nagy költségek vagy kárkockázat nélk ül nem osztható két vagy több egyedi rakományra, és 
amely méretei vagy tömege alapján nem szállítható olyan gépjárművön, pótkocsin, közúti 
járműszerelvényen vagy csuklós járművön, amely minden tekintetben megfelel az irányelv 
előírásainak;  
(k) „alternatív üze manyagok”: a közlekedés energiaellátásában a fosszilis üzemanyagokat 
legalább részben helyettesítő olyan üzemanyagok vagy energiaforrások, amelyek 
 
936 
 potenciálisan hozzájárulnak a közlekedési ágazat dekarbonizációjához és javítják annak 
környezeti teljesítmén yét, és amelyek közé tartoznak az alábbiak:   
(i) az elektromos járművek minden típusa által használt villamos energia;   
(ii) a hidrogén;   
(iii) a földgáz, beleértve a biometánt, gáznemű (sűrített földgáz – CNG)  és cseppfolyósított 
(cseppfolyósított föld gáz – LNG) formában;   
(iv) a cseppfolyósított szénhidrogéngáz (LPG);   
(v) a fedélzeten tárolt/fedélzeti forrásból származó mechanikus energia, ideértve a 
hulladékhőt is;   
(l) „alternatív üzemanyaggal hajtott jármű”: teljes egészében vagy részben alternatív 
üzemanyaggal meghajtott gépjármű;   
(m) „kibocsátásmentes jármű”: olyan nehéz tehergépjármű, amely nem rendelkezik belső 
égésű motorral, vagy olyan belső égésű motorral rendelkezik, amelynek kibocsátása 
kevesebb mint 1  g CO2/kWh; valamint   
(n) „intermodális fuvar ozási művelet”: egy vagy több, legfeljebb 45  láb hosszúságú konténer 
vagy cserefelépítmény szállítása, amennyiben a tehergépjármű, a pótkocsi, a 
(vontatóegységgel ellátott vagy anélküli) félpótkocsi, cserefelépítmény vagy konténer az út 
kezdeti és/vagy bef ejező szakaszában közutat, a másik szakaszban pedig vasutat vagy 
belvízi vagy tengeri utat vesz igénybe.  
3. cikk – Különleges engedélyek  
Azok a járművek vagy járműszerelvények, amelyek túllépik a ROAD C.1.1. függelékben 
meghatározott legnagyobb tömeget é s méreteket, csak különleges engedéllyel engedhetők a 
forgalomba, amely engedélyeket az illetékes hatóságok hátrányos megkülönböztetés nélkül állítanak 
ki vagy eseti alapon e hatóságokkal történő megállapodásnak megfelelő, hátrányos 
megkülönböztetéstől men tes rendelkezéseknek megfelelően, amennyiben ezek a járművek vagy 
járműszerelvények oszthatatlan rakományokat szállítanak, vagy ezek szállítására szolgálnak.  
4. cikk – Helyi korlátozások  
Ez a szakasz nem zárja ki a Felek azon hatályos közúti közlekedési rendelkezéseinek 
megkülönböztetésmentes alkalmazását, amelyek bizonyos utakon vagy közúti műtárgyakon lehetővé 
teszik a járművek tömegének és/vagy méreteinek korlátozását.   
Idetartozik az olyan meghatározott területeken vagy utakon használható járművek me gengedett 
legnagyobb méreteire és/vagy tömegére vonatkozó helyi korlátozások előírásának lehetősége, ahol 
az infrastruktúra nem alkalmas hosszú és nehéz járművek számára, mint például a 
városközpontokban, kis falvakban vagy természetvédelmi területeken.   
5. cikk – A járművek vagy járműszerelvények hátsó részére erősített aerodinamikai eszközök  
1. Az aerodinamikai eszközökkel felszerelt járművek vagy járműszerelvények túlléphetik a 
ROAD.C.1.1. függelék 1.1. pontjában előírt maximális hosszúságokat abból a célból, hogy a járművek 
vagy járműszerelvények hátsó részére aerodinamikai eszközöket lehessen felszerelni. Az ilyen 
 
937 
 eszközökkel felszerelt járműveknek vagy járműszerelvényeknek meg kell felelniük a ROAD.C.1.1. 
függelék 1.5. pontjában foglaltaknak, és a me gengedett legnagyobb hosszúságok túllépése nem 
eredményezheti a szóban forgó járművek vagy járműszerelvények rakodási hosszának a 
növekedését.   
2. Az (1) bekezdésben említett aerodinamikai eszközöknek meg kell felelniük az alábbi operatív 
feltételeknek:   
(a) olyan körülmények esetén, amikor veszélyeztethetik más úthasználók vagy a járművezető 
biztonságát, a járművezetőnek be kell hajtania, be kell húznia vagy el kell távolítania az 
eszközöket;   
(b) ha üzemi helyzetben az aerodinamikai eszközök és felszerelések hosszúsága meghaladja az 
500 mm -t, azoknak behúzhatónak vagy lehajthatónak kell lenniük;  
(c) a településeken belüli és a települések közötti közúti infrastruktúrán való használatuk során 
tekintett el kell lenni az olyan területek sajátosságaira, ahol a megengedett legnagyobb 
sebesség legfeljebb 50km/h, és ahol valószínűbb a közlekedés veszélyeztetett 
résztvevőinek jelenléte; valamint   
(d) behúzva/behajtva legfeljebb 20 cm -rel haladhatják meg a megenged ett legnagyobb 
hosszúságot.   
6. cikk – Aerodinamikus vezetőfülkék  
A járművek vagy járműszerelvények túlléphetik a ROAD.C.1.1. függelék 1.1. pontjában 
meghatározott legnagyobb hosszúságokat, amennyiben vezetőfülkéik jobb aerodinamikai, 
energiahatékonysági  és biztonsági teljesítményt eredményeznek. Az ilyen vezetőfülkével felszerelt 
járműveknek vagy járműszerelvényeknek meg kell felelniük a ROAD.C.1.1. függelék 1.5. pontjában 
foglaltaknak, és a megengedett legnagyobb hosszúságok túllépése nem eredményezheti  a szóban 
forgó járművek hasznos teherbírásának a növekedését.  
7. cikk – Intermodális fuvarozási műveletek  
1. A ROAD.C.1.1. függelék 1.1. pontjában meghatározott maximális hosszúságok – adott 
esetben a 6. cikkre is figyelemmel – és a ROAD.C.1.1. függelék  1.6. pontjában meghatározott 
maximális távolság 15 cm -rel túlléphetők az olyan járművek vagy járműszerelvények esetében, 
amelyek 45 láb hosszúságú konténereket vagy 45 láb hosszúságú cserefelépítményeket szállítanak 
üresen vagy megrakva, feltéve, hogy a s zóban forgó konténer vagy cserefelépítmény közúti 
fuvarozása az egyes Felek által meghatározott feltételeknek megfelelően végzett intermodális 
szállítási művelet részét képezi.  
2. Intermodális szállítási műveletek esetében az öt - vagy hattengelyes csuklós  járművek 
megengedett legnagyobb össztömege a ROAD.C.1.1. függelék 2.2.2. pontjának a) alpontjában 
meghatározott járműszerelvény esetében két tonnával, a ROAD.C.1.1. függelék 2.2.2. pontjának b) 
alpontjában meghatározott járműszerelvény esetében pedig négy  tonnával túlléphető.  A gépjármű 
tonnában kifejezett megengedett legnagyobb össztömege nem haladhatja meg a 44 tonnát.  
8. cikk – A megfelelés igazolása  
1. Az e szakasznak való megfelelés igazolása céljából a szakasz hatálya alá tartozó járműveknek 
rendelkezniük kell az alábbi igazolások valamelyikével:   
 
938 
 (a) A következő két tábla kombinációjával:   
- a hatóságilag előírt gyári adattábla, amely a gyártó által a jár műre erősített tábla vagy 
címke, amely megadja a jármű azonosításához szükséges fő műszaki jellemzőket, 
valamint tájékoztatással szolgál az illetékes hatóságok számára a jármű megengedett 
össztömegével kapcsolatban; valamint  
- a méretekre vonatkozó tábla, am elyet amennyire csak lehetséges, a gyártó 
jogszabályban előírt táblája mellett kell elhelyezni, és amelynek a következő 
információkat kell tartalmaznia:  
(1) a gyártó neve;  
(2) jármű -azonosító szám,  
(3) a gépjármű, a pótkocsi vagy a félpótkocsi hossza (L);  
(4) a gépjár mű, a pótkocsi vagy a félpótkocsi szélessége (W); valamint  
(5) adatok a járműszerelvények hosszának méréséhez:  
– távolság (a) a gépjármű eleje és a kapcsolószerkezetének középpontja között 
(vonóhorog vagy nyeregszerkezet); több kapcsolási pontú nyeregszerkezet 
esetében a legkisebb és a legnagyobb értékeket (a minés a max) kell megadni,   
– távolság a pótkocsi kapcsolószerkezetének középpontja (vonószem) vagy a 
félpótkocsi kapcsolószerkezetének középpontja (királycsap) és a pótkocsi vagy a 
félpótkoc si hátulja között (b); több kapcsolási pontú szerkezet esetében a 
legkisebb és a legnagyobb értékeket (b min és b max) kell megadni.   
A járműszerelvények hossza az a hosszúság, amelyet akkor kapunk meg, ha a 
gépjármű és a pótkocsi, illetve félpótkocsi egyen es vonalban állnak egymás 
mögött.  
(b) Egyetlen tábla, amely tartalmazza az a) pontban említett két táblán szereplő információkat; 
vagy  
(c) a jármű nyilvántartásba vétele vagy forgalomba helyezése szerinti Fél, illetve az Unió 
esetében tagállam illetékes hatóságai  által kiállított egységes okmány, amely ugyanazokat az 
információkat tartalmazza, mint az a) pontban említett táblák. Ezt az ellenőrzés számára 
könnyen hozzáférhető és jól védett helyen kell tartani.  
2. Ha a jármű jellemzői már nem felelnek meg a megfelelős égi igazoláson feltüntetett jellemzőknek, a 
jármű nyilvántartásba vétele vagy forgalomba helyezése szerinti Fél, illetve az Unió esetében 
tagállam illetékes hatóságai megteszik a megfelelőségi igazolás módosításához a szükséges 
lépéseket.  
3. Az (1) bekezdésb en említett táblákat és dokumentumokat a Felek a járművek irányelv szerinti 
megfelelőségének tanúsításaként ismerik el.  
 
939 
 9. cikk – Végrehajtás   
1. A Felek konkrét intézkedéseket hoznak a közlekedésben részt vevő azon járművek és 
járműszerelvények azonosítása  érdekében, amelyek valószínűsíthetően túllépték a legnagyobb 
megengedett tömeget, és amelyeket ezért a Felek illetékes hatóságainak az ezen irányelv 
követelményeinek való megfelelés biztosítása érdekében ellenőrizniük kell. Ez történhet a közúti 
infrastru ktúrához kapcsolódó automatikus rendszerek vagy a járművekbe beépített fedélzeti 
tömegmérő berendezések segítségével. Az ilyen fedélzeti tömegmérő berendezésnek pontosnak 
és megbízhatónak, valamint valamennyi járműtípussal teljes mértékben interoperábilisn ak és 
kompatibilisnek kell lennie.  
2. A Felek nem követelhetik meg, hogy a másik Fél területén nyilvántartásába vett járművek vagy 
járműszerelvények fedélzeti tömegmérő berendezéssel legyen felszerelve.  
3. Amennyiben e szakasz megsértésének megállapítására és szankciók kiszabására automatikus 
rendszereket használnak, ezeket az automatikus rendszereket tanúsítani kell. A tanúsítvány nem 
szükséges, amennyiben az automatikus rendszerek használata kizárólag azonosítási célokat 
szolgál.  
4. A Felek e melléklet A. része  1. szakaszának 14. cikkével összhangban biztosítják, hogy illetékes 
hatóságaik információt cseréljenek az e cikkel kapcsolatos jogsértésekről és szankciókról.  
  
 
940 
  
ROAD.C.1.1. FÜGGELÉK: A JÁRMŰVEK LEGNAGYOBB MEGENGEDETT ÖSSZTÖMEGEI ÉS MÉRETEI, 
VALAMINT EZEKKEL ÖSSZEFÜGGŐ JELLEMZŐI  
1. A járművek megengedett legnagyobb méretei (méterben; m)  
1.1. Legnagyobb hosszúság:    
– gépjármű  12,00  m   
– pótkocsi   12,00  m   
– csuklós jármű   16,50  m   
– közúti járműszerelvény   
1.2. Legnagyobb szélesség:   18,75  m  
(a) a b) pontban említett járművek kivételével az összes jármű   2,55  m   
(b) fokozott hőszigetelésű járművek felépítménye vagy  2,60  m 
járművek által szállított, fokozott hőszigetelésű konténerek vagy 
cserefelépítmények   
  
1.3. Legnagyobb magasság (bármely jármű esetében)  4,00  m   
  
1.4. Az 1.1., 1.2., 1.3., 1.6., 1.7. 1.8. és 4.4. pontban megadott értékek tartalmazzák a 
cserefelépítmények és szabványos rakományok, mint pl. konténerek értékeit is.   
1.5. Minden üzemben lévő járműnek és járműszerelvénynek egy 12,50 m -es külső sugarú és  5,30 m 
belső sugarú körgyűrűfelületen belül körbe kell tudni haladnia.   
1.6. A legnagyobb távolság a nyeregszerkezet királycsaptengelye és a félpótkocsi hátsó része között  
 12,00  m   
1.7. A közúti járműszerelvény hossztengelyével párhuzamosan mért legn agyobb távolság a rakfelület 
legelöl, a fülke mögött lévő külső pontja és a járműszerelvény pótkocsijának leghátsó külső pontja 
között, levonva a vontató jármű hátsó része és a pótkocsi első része közötti távolságot  
 15,65  m 
1.8. A közúti járműszerelvény hossztengelyével párhuzamosan mért legnagyobb távolság a rakfelület 
legelöl, a vezetőfülke mögötti külső pontja és a járműszerelvény pótkocsijának leghátsó külső pontja  
között   16,40  m 
  
2. A jármű legnagyobb megengedett össztömege (tonnában)   
2.1. Egy járműszerelvényhez tartozó járművek  
2.1.1. Kéttengelyes pótkocsik   18 tonna   
  
2.1.2. Háromtengelyes pótkocsik   24 tonna   
2.2. Járműszerelvények   
 
941 
 Járműszerelvények esetében, beleértve az alternatív üzemanyaggal hajtott vagy kibocsátásmentes  
járműveket is, az e szakaszra vonatkozóan előírt megengedett legnagyobb össztömeg az alternatív 
tüzelőanyag - vagy kibocsátásmentes technológia többlettömegével, legfeljebb 1 tonnával, illetve 2 
tonnával megnövelésre kerül.   
2.2.1. Öt -vagy hattengelyes köz úti járműszerelvények   
(a) kéttengelyes gépjármű háromtengelyes pótkocsival   40 tonna   
(b) háromtengelyes gépjármű két - vagy háromtengelyes pótkocsival   
2.2.2. Öt -vagy hattengelyes csuklós járművek   40 tonna   
(a) kéttengelyes gépjármű háromtengelyes félpótkocsival   40 tonna   
(b) háromtengelyes gépjármű két - vagy háromtengelyes félpótkocsival   
2.2.3. Közúti járműszerelvények kéttengelyes   40 tonna  
gépjármű és kéttengelyes   36 tonna   
2.2.4. Négytengelyes csuklós járművek, amelyek egy kéttengelyes gépjárműből és egy kéttengelyes 
félpótkocsiból állnak, ha a félpótkocsi tengelytávolsága:  
1,3 m vagy annál nagyobb, de legfeljebb 1,8 m      36 tonna  
1,8 m-nél nagyobb 36  tonna (+  2 tonna tű réshatár, ha a gépjármű megengedett legnagyobb 
össztömegét [18  tonna] és a félpótkocsi tandemtengelyének megengedett legnagyobb össztömegét 
[20 tonna] betartják, és a hajtott tengelyt ikerabroncsozással és légrugós felfüggesztéssel vagy ezzel 
egyenértékű f elfüggesztéssel szerelték)  
2.3. Gépjárművek   
Az alternatív üzemanyaggal hajtott vagy kibocsátásmentes járművek esetében a 2.3.1. és a 2.3.2. 
szakaszban előírt megengedett legnagyobb össztömeg az alternatív tüzelőanyag - vagy 
kibocsátásmentes technológia t öbblettömegével, legfeljebb 1 tonnával, illetve 2 tonnával 
megnövelésre kerül.  
2.3.1. Kéttengelyes gépjárművek   18 tonna   
2.3.2. Háromtengelyes gépjárművek   25 tonna (26 tonna, ha a 
hajtott tengelyt 
ikerabroncsozással és 
légrugós felfüggesztéssel 
vagy  ezzel egyenértékű 
felfüggesztéssel szerelték), 
vagy ha a hajtott tengelyek 
mindegyikét 
ikerabroncsozással 
szerelték, és a legnagyobb 
tengelyterhelés 
tengelyenként nem haladja 
meg a 9,5 tonnát)  
 
942 
 2.3.3. Négytengelyes gépjárművek két kormányzott tengellyel    32 tonna, ha a hajtott 
tengelyt ikerabroncsozással 
és légrugós felfüggesztéssel 
vagy ezzel egyenértékű 
felfüggesztéssel szerelték), 
vagy ha a hajtott tengelyek 
mindegyikét 
ikerabroncsozással 
szerelték, és a legnagyobb 
tengelyterhelés 
tengelyenként nem haladja 
meg a 9,5 tonnát)  
  
3. A járművek megengedett legnagyobb tengelyterhelése (tonnában)   
3.1. Egytengelyes   
Nem hajtott tengely   
3.2. Pótkocsik és félpótkocsik ikertengelye   
Az ikertengely tengelyterheléseinek összege az alábbi tengelytávoknál 
(d) a következő értékeket nem haladhatja meg:   10 tonna   
– 1 m-nél kisebb (d < 1,0 m)   11 tonna   
– legalább 1,0  m, de kisebb, mint 1,3  m (1,0 ≤ d <1,3)   16 tonna   
– legalább 1,3  m, de kisebb, mint 1,8  m (1,3 ≤ d <1,8)   18 tonna   
– legalább 1,8 m (1,8 ≤ d)   20 tonna  
3.3. Háromtengelyes pótkocsik és félpótkocsik   
A hármas tengely tengelyterheléseinek összege nem haladhatja meg az alábbi tengelytávoknál (d) a 
következő értékeket:   
legfeljebb 1,3 m (d ≤ 1,3)         21 tonna   
1,3 m felett és 1,4 m -ig (1,3 < d ≤1,4)        24 tonna   
3.4. Hajtott tengely   
A 2.2. és 2.3. pontban említett járművek hajtott tengelye    11,5  tonna   
3.5. Gépjárművek ikertengelyei   
Az ikertengely tengelyterheléseinek összege az alábbi tengelytávokná l (d) a következő értékeket 
nem haladhatja meg:   
– 1 m-nél kisebb (d < 1,0 m)   11,5  tonna   
– legalább 1,0  m, de 1,3  m-nél kisebb (1,0 ≤ d < 1,3)   16 tonna   
 
943 
 – legalább 1,3  m, de 1,8  m-nél kisebb (1,3 ≤ d < 1,8)   18 tonna (19 tonna, ha a 
hajtott tengelyt 
ikerabroncsozással és 
légrugós felfüggesztéssel 
vagy ezzel egyenértékű 
felfüggesztéssel szerelték), 
vagy  
ha a hajtott tengelyek mindegyikét ikerabroncsozással szerelték,  
és a legnagyobb tengelyterhelés tengelyen ként nem haladja meg a 9,5 tonnát)  
4. A járművek egyéb műszaki jellemzői  
4.1. Minden jármű   
A jármű vagy járműszerelvény hajtótengelye vagy hajtótengelyei által viselt tömeg nem lehet kisebb, 
mint a jármű vagy járműszerelvény legnagyobb terhelt tömegéne k 25  %-a.  
4.2. Közúti járműszerelvények   
A gépjármű hátsó tengelye és a pótkocsi első tengelye közötti távolság nem lehet kisebb, mint 
3,00  m.   
4.3. A megengedett legnagyobb össztömeg a tengelytávolság függvényében   
Egy négytengelyes gépjármű tonnában kifejezett össztömege nem haladhatja meg a legelső és 
leghátsó tengely méterben kifejezett távolságának az ötszörösét.  
4.4. Félpótkocsik   
A nyeregszerkezet királycsaptengelye és a félpótkocsi első részének bármely pontja közötti vízszintes 
távolság nem h aladhatja meg a 2,04 m -t.  
 
  
 
944 
  
2. szakasz: A menetíró készülékekre, a járművezetői kártyákra és a műhelykártyákra vonatkozó 
követelmények  
1. cikk – Tárgy és elvek  
Ez a szakasz az e melléklet B. része 2. szakaszának hatálya alá tartozó járművekre vonatkozó 
követelményeket állapítja meg az e Megállapodás ROAD 8. cikke (2) bekezdésében említett menetíró 
készülékek használata tekintetében.   
2. cikk – Fogalommeghatározá sok  
1. E szakasz alkalmazásában az e melléklet B. része 2. szakaszának 2. cikkében és 4. szakaszának 2. 
cikkében rögzített fogalommeghatározások alkalmazandók.  
2. Az (1) bekezdésben szereplő fogalommeghatározásokon kívül e szakasz alkalmazásában:  
(a) „járműegység ”: a menetíró készülék, a mozgásérzékelőt és a mozgásérzékelőhöz tartozó 
csatlakozó kábeleket kivéve. A járműegység egyetlen vagy több, a járműben különböző 
helyeken elhelyezett egységből állhat, amennyiben megfelel e szakasz biztonsági 
követelményeinek; a  járműegység többek között feldolgozó egységből, adatmemóriából, 
időmérő funkcióból, két intelligenskártya -interfész készülékből (járművezető és 
járműkísérő), nyomtatóból, kijelző berendezésből, csatlakozóból és a felhasználói inputok 
bevitelére szolgáló k észülékekből áll;   
(b) „mozgásérzékelő”: a menetíró készülék azon része, amely jelzi a jármű sebességét és/vagy 
a megtett távolságot;   
(c) „ellenőrzőkártya”: a Felek hatóságai által az illetékes nemzeti ellenőrző hatóság részére 
kiállított tachográfkártya, amely  azonosítja az ellenőrző szervet és opcionálisan az ellenőrző 
tisztviselőt, valamint lehetővé teszi az adatmemóriában vagy a járművezetői kártyán és 
opcionálisan a műhelykártyán tárolt adatokhoz való hozzáférést leolvasás, nyomtatás 
és/vagy letöltés céljáb ól;  
(d) „műhelykártya”: valamelyik Féltől kapott engedéllyel rendelkező menetírókészülék -gyártó, 
illetve -szerelő, járműgyártó vagy műhely kijelölt személyzete részére az adott tagállam 
hatóságai által kiadott tachográfkártya, amely azonosítja a kártyatulajdo nost és lehetővé 
teszi a menetíró készülék tesztelését, kalibrálását, aktiválását és/vagy az arról való 
letöltést;  
(e) „aktiválás”: az a szakasz, amelynek során a menetíró készülék a műhelykártya használata 
révén teljes mértékben üzemképessé válik, és valamen nyi funkciója üzembe helyezésre 
kerül, beleértve a biztonsági funkciókat is;  
(f) a digitális menetíró készülék „kalibrálása”: a jármű adatmemóriában tárolandó 
paramétereinek, többek között a jármű azonosító adatainak és jellemzőinek frissítése vagy 
megerősíté se a műhelykártya használatával;  
(g) „letöltés” a digitális vagy intelligens menetíró készülékből: a jármű adatmemóriájában vagy 
a tachográfkártya memóriájában tárolt teljes adatkészletnek vagy annak egy részének a 
 
945 
 digitális aláírással együtt történő lemásolá sa azzal a feltétellel, hogy a tárolt adatok nem 
módosulnak és nem vesznek el;  
(h) „hiba”: a digitális menetíró készülék által felderített olyan rendellenes művelet, amely egy 
berendezés hibás működéséből vagy meghibásodásából eredhet;  
(i) „beépítés”: a menetíró készülék beszerelése a járműbe;  
(j) „időszakos vizsgálat”: annak ellenőrzésére végzett műveletek sorozata, hogy a menetíró 
készülék megfelelően működik, beállításai megfelelnek a jármű paramétereinek, és nem 
csatlakozik hozzá manipulálá st lehetővé tévő eszköz;  
(k) „javítás”: egy mozgásérzékelő vagy egy járműegység bármely olyan javítása, amelyhez az 
áramellátás kiiktatása, a menetíró készülék más alkatrészektől történő elválasztása, vagy a 
mozgásérzékelő vagy járműegység felnyitása szüksége s;  
(l) „interoperabilitás”: a rendszereknek és az alapjukat képező üzleti folyamatoknak az 
adatcserére és az információk megosztására való képessége;  
(m) „interfész”: a rendszerek közötti felület, amely biztosítja az összekapcsolódást és 
interakciót lehetővé tév ő közvetítő eszközt;  
(n) „időmérés”: az egyezményes koordinált világidő folyamatos, digitális rögzítése; valamint  
(o) „TACHOnet üzenetküldő rendszer”: a járművezetői kártyák elektronikus nyilvántartásainak 
összekapcsolásához szükséges közös eljárásokról és előírásokról szóló, 2016.  január  21-i 
(EU)  2016/68  bizottsági végrehajtási rendelet142 I–VII. mellékletében meghatározott 
műszaki előírásoknak megfelelő üzenetküldő rendszer.   
3. cikk – Beépítés  
1. A (2) bekezdés szerinti menetíró készülékeket be kell építeni  a járműbe:   
(a) ha a jármű megengedett össztömege pótkocsival vagy félpótkocsival meghaladja a 3,5 
tonnát, vagy   
(b) 2026.  július  1-jétől ha a jármű megengedett össztömege pótkocsival vagy félpótkocsival 
meghaladja a 2,5 tonnát.    
2. A menetíró készülékek:  
(a) a 2006.  május 1 -je előtt először forgalomba helyezett gépjárművek esetében analóg 
menetíró készülék;  
(b) a 2006. május 1. és 2011. szeptember 30. között először forgalomba helyezett 
gépjárművek esetében digitális menetíró készülék első verziója;  
(c) a 2011. október 1. és  2012. szeptember 30. között először forgalomba helyezett 
gépjárművek esetében a digitális menetíró készülék második verziója;  
                                                            
142HL L 15., 2016.1.22., 51.  o. 
 
946 
 (d) a 2012. október 1. és 2019. június 14. között először forgalomba helyezett gépjárművek 
esetében a digitális menetíró készülék har madik verziója;  
(e) a 2019. június 15 -től kezdődően és e melléklet B. része 4. szakasza 2. cikke (2) 
bekezdésének g) pontjában említett részletes előírások hatálybalépését követő két év 
elteltéig először forgalomba helyezett gépjárművek esetében az 1. típusú intelligens 
menetíró készülék; valamint  
(f) az e melléklet B. része 4. szakasza 2. cikke (2) bekezdésének h) pontjában említett részletes 
előírások hatálybalépését követő több mint két évvel először forgalomba helyezett 
gépjárművek esetében a 2. típusú intelli gens menetíró készülék.  
3. A Felek mentesíthetik e szakasz alkalmazása alól az e melléklet B. része 2. szakasza 8. cikkének (3) 
bekezdésében említett járműveket.  
4. A Felek mentesíthetik e szakasz alkalmazása alól azokat a fuvarozási műveletekre használt 
járműv eket, amelyek az e melléklet B. része 2. szakasza 8. cikkének (4) bekezdésével összhangban 
mentességet kaptak. A Felek haladéktalanul értesítik egymást e bekezdés alkalmazásáról.  
5. Legkésőbb a 2. típusú intelligens menetíró készülék részletes műszaki előírá sai hatálybalépési 
évének végétől számított három éven belül az (1) bekezdés a)  pontjában említett, analóg menetíró 
készülékkel vagy digitális menetíró készülékkel felszerelt járműveket fel kell szerelni 2. típusú 
intelligens menetíró készülékkel, amennyib en e járművek a nyilvántartásba vételük helyétől eltérő 
Fél területén közlekednek.   
6. Legkésőbb a 2. típusú intelligens menetíró készülék részletes műszaki előírásai hatálybalépésének 
évétől számított négy éven belül az (1) bekezdés a)  pontjában említett, 1. típusú intelligens menetíró 
készülékkel felszerelt járműveket fel kell szerelni 2. típusú intelligens menetíró készülékkel, 
amennyiben e járművek a nyilvántartásba vételük helyétől eltérő Fél területén közlekednek.  
7. 2026. július 1 -jétől az (1) bekezdés b)  pontjában említett járműveket 2. típusú intelligens menetíró 
készülékkel kell felsz erelni, amennyiben a nyilvántartásba vételük helyétől eltérő Fél területén 
közlekednek.   
8. E szakasz egyetlen rendelkezése sem érinti a közúti fuvarozásban tevékenykedő uniós közúti 
árufuvarozók által az adatrögzítő készülékek tekintetében betartandó uniós szabályoknak az Unió 
területén történő alkalmazását.  
4. cikk – Adatvédelem  
1. A Felek bizto sítják, hogy a személyes adatok e szakasz keretében történő feldolgozása kizárólag az e 
szakasznak való megfelelés ellenőrzése céljából történjen.   
2. A Felek különösen azt biztosítják, hogy a személyes adatok védve legyenek az (1) bekezdésben 
kifejezetten e mlítettől eltérő felhasználásokkal szemben az alábbiakkal kapcsolatban:  
(a) globális navigációs műholdrendszer (GNSS) használata helymeghatározó adatok rögzítésére 
az 1. és 2.  típusú intelligens menetíró készülékre vonatkozó műszaki előírásokban 
említettek sz erint;  
 
947 
 (b) járművezetői kártyára vonatkozó információk elektronikus cseréje a 13. cikkben 
meghatározott módon, különös tekintettel az ilyen adatok harmadik Felekkel való, 
határokon átnyúló cseréjére, valamint  
(c) a közúti árufuvarozók által vezetett, a 15. cikkbe n említett nyilvántartások.   
3. A digitális menetíró készüléket úgy kell kialakítani, hogy biztosított legyen a magánélet tiszteletben 
tartása. Kizárólag az (1) bekezdésben említett célokból szükséges adatok kezelhetők.   
4. A járművek tulajdonosainak, a közúti  árufuvarozóknak és minden más érintett szervezetnek meg kell 
felelniük a személyes adatok védelmére vonatkozó rendelkezéseknek.   
5. cikk – Beépítés és javítás  
1. A menetíró készülék beépítését és javítását csak olyan szerelők, műhelyek vagy járműgyártók 
végezhetik, akik, illetőleg amelyek erre a Felek illetékes hatóságai által a 7. cikknek megfelelően 
kiadott engedéllyel rendelkeznek.   
2. Az engedéllyel rendelkező szerelők, műhelyek vagy járműgyártók ellenőrzik a menetíró készülék 
megfelelő működését, majd ar ra plombát helyeznek fel oly módon, amely biztosítja, hogy semmilyen 
manipuláló eszközzel ne lehessen manipulálni vagy módosítani a rögzített adatokat.  
3. Az engedéllyel rendelkező szerelő, műhely vagy járműgyártó az általa felhelyezett plombán egy 
speciális jelet helyez el, ezenkívül a digitális, illetve 1. és 2. típusú intelligens menetíró készülékek 
esetében betáplálja a hitelesítő ellenőrzések végrehajtá sához kapcsolódó elektronikus biztonsági 
adatokat. A Felek nyilvántartást vezetnek és tesznek közzé a felhasznált jelölésekről és elektronikus 
biztonsági adatokról, valamint a felhasznált elektronikus biztonsági adatokhoz kapcsolódó szükséges 
információkró l.   
4. Annak igazolására, hogy a menetíró készülék beépítése e szakasz követelményeinek megfelelően 
történt, a készüléken illesztési címkét kell elhelyezni oly módon, hogy az jól látható és könnyen 
olvasható legyen.   
5. A menetíró készülékek alkatrészeit plomb ával kell ellátni. A menetíró készülékhez kapcsolt minden 
olyan csatlakozást plombával kell ellátni, amelynek esetében fennáll a hamisítás veszélye, ideértve a 
mozgásérzékelő és a sebességváltómű közötti csatlakozást, valamint adott esetben az illesztési 
címkét is.  
A plomba csak a következő feltételekkel távolítható el vagy törhető fel:  
–  az illetékes hatóságok által a 7. cikk alapján adott engedéllyel rendelkező szerelők vagy 
műhelyek által a menetíró készülék javítása, karbantartása vagy újrakalibrálás a céljából, vagy 
megfelelően képzett, szükség esetén felhatalmazott ellenőrző tisztviselők általi ellenőrzés 
céljából, vagy  
–  a járműnek a plombát is érintő javítása vagy átalakítása céljából. Ebben az esetben a 
járműben el kell helyezni és meg kell őrizn i egy írásbeli nyilatkozatot, amelyben szerepel a 
plomba eltávolításának vagy feltörésének időpontja és oka.   
 
948 
 Az eltávolított vagy feltört plombát egy engedéllyel rendelkező szerelőnek vagy műhelynek 
indokolatlan késedelem nélkül, de legfeljebb az eltávolí tást vagy feltörést követő hét napon belül 
pótolnia kell. Amennyiben a plomba eltávolítására vagy feltörésére ellenőrzés céljából került sor, 
akkor azt az ellenőrző tisztviselő egy plombáló berendezést és egy egyedi speciális jelet alkalmazva 
indokolatlan késedelem nélkül újraplombálhatja.  
Amennyiben az ellenőrző tisztviselő eltávolítja a plombát, az ellenőrzőkártyát be kell helyeznie a 
menetíró készülékbe az eltávolítás pillanatában, és annak az ellenőrzés befejezéséig behelyezve kell 
maradnia, akkor is, ha új plombát helyez fel. Az ellenőrző tisztviselőnek írásbeli nyilatkozatban kell 
rögzítenie legalább a következő adatokat:  
– jármű -azonosító szám,  
– a tisztviselő neve,  
– ellenőrző hatóság és ország,  
– az ellenőrzőkártya száma,   
– az eltávolított plomba száma ,  
– a plomba eltávolításának dátuma és időpontja, valamint  
– az új plomba száma, amennyiben az ellenőrző tisztviselő új plombát helyezett el.  
Az új plomba felhelyezése előtt egy engedéllyel rendelkező műhelynek el kell végeznie a menetíró 
készülék ellenőrzés ét és kalibrálását, kivéve, ha a plomba eltávolítására vagy feltörésére ellenőrzés 
céljából került sor, és azt az ellenőrző tisztviselő lecserélte.  
6. cikk – A menetíró készülékek vizsgálata  
1. A menetíró készülékeket rendszeresen meg kell vizsgáltatni az e lfogadott műhelyekkel. A 
rendszeres vizsgálatokat legalább kétévente el kell végezni.   
2. Az (1) bekezdésben említett vizsgálatok során a következőket kell ellenőrizni:  
– a menetíró készülék megfelelően van -e beszerelve, és megfelelő -e az adott jármű vonatkozásában;  
–  a menetíró készülék rendeltetésszerűen működik -e;  
–  a menetíró készüléken fel van -e tüntetve a típusjóváhagyási jel;  
– elhelyezték -e az illesztési címkét;  
– valamennyi plomba sértetlen és valódi -e;  
– a menetíró készülékhez nincsenek manipuláló eszközök csatlakoztatva, és nincs nyoma ilyen 
eszközök használatának; valamint  
– a gumiabroncsok mérete és tényleges kerülete.  
 
949 
 3. A műhelyeknek vizsgálati jelentést kell készíteniük azokban az esetekben, amikor akár az 
időszakos vizsgálat, akár az illetékes nemzeti hatóság külön kérésére végzett vizsgálat 
következtében a menetíró készülék működésében tapasztalt rendellenességeket ja vítani kellett. 
A műhelyeknek jegyzéket kell vezetniük az összes vizsgálati jelentésről.  
4. A vizsgálati jelentéseket az elkészítésüktől számított legalább két éven keresztül meg kell őrizni. A 
Felek maguk határoznak arról, hogy a vizsgálati jelentéseket ez alatt az idő alatt meg kell -e őrizni 
vagy továbbítani kell -e az illetékes hatóság számára. Amennyiben a vizsgálati jelentéseket a 
műhely őrzi meg, az illetékes hatóság kérésére a műhelynek rendelkezésre kell bocsátania az 
adott időszakban elvégzett kalibrá lásokról és vizsgálatokról készített jelentéseket.  
7. cikk – Szerelők, műhelyek és járműgyártók engedélyezése  
1. Mindegyik Fél, illetve az Unió esetében minden tagállam engedélyezi, rendszeresen ellenőrzi és 
tanúsítja a menetíró készülékek beépítését, ellen őrzését, vizsgálatát és javítását végző szerelőket, 
műhelyeket és járműgyártókat.   
2. Mindegyik Fél, illetve az Unió esetében minden tagállam biztosítja, hogy a szerelők, műhelyek és 
járműgyártók szakértelemmel bírjanak, és megbízhatóak legyenek. Ebből a célb ól egyértelmű 
nemzeti eljárásokat kell kialakítaniuk és közzétenniük, és biztosítaniuk kell, hogy a következő 
minimumkövetelmények teljesüljenek:  
(a) a személyzet megfelelően képzett;  
(b) a lényeges vizsgálatok és feladatok elvégzéséhez szükséges készülékek rendelkezésre állnak; 
valamint  
(c) a szerelők, műhelyek és járműgyártók jó hírnévvel rendelkeznek.  
3. Az engedéllyel rendelkező szerelők és műhelyek ellenőrzését a következőképpen kell 
elvégezni:  
(a) az engedéllyel rendelkező szerelőkre és műhelyekre vonatkozóan  legalább kétévente auditot kell 
elvégezni a menetíró készülék kezeléséhez alkalmazott eljárásaik tekintetében. Az ellenőrzésnek 
különösen az alkalmazott biztonsági intézkedésekre és a műhelykártyák kezelésére kell 
koncentrálnia. A Felek, illetve az Unió e setében a tagállamok helyszíni látogatás nélkül is 
elvégezhetik ezeket az ellenőrzéseket; valamint  
(b) ezen túlmenően az engedéllyel rendelkező szerelőkre és műhelyekre vonatkozóan bejelentés nélküli 
műszaki auditra is sor kerülhet, az elvégzett kalibrálások, vizsgálatok és beépítések ellenőrzése 
céljából. Ilyen auditokat minden évben az engedéllyel rendelkező szerelők és műhelyek legalább tíz 
százalékánál végezni kell.  
4. A Feleknek és illetékes hatóságaiknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk a szerelők vagy  
műhelyek és a közúti árufuvarozók közötti összeférhetetlenség megelőzése érdekében. 
Összeférhetetlenség komoly kockázata esetén olyan további egyedi intézkedéseket kell hozni, 
amelyek biztosítják, hogy a szerelő vagy műhely megfeleljen e szakasznak.  
 
950 
 5. A Fe lek illetékes hatóságai ideiglenesen vagy véglegesen visszavonhatják az engedélyt azoktól a 
szerelőktől, műhelyektől és járműgyártóktól, amelyek nem tesznek eleget az e szakaszban előírt 
kötelezettségeiknek.  
8. cikk – Műhelykártyák  
1. A műhelykártyák érvény ességi ideje nem haladhatja meg az egy évet. A műhelykártya megújítása 
esetén az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy a szerelő, a műhely vagy a járműgyártó megfelel 
a 7. cikk (2) bekezdésében felsorolt kritériumoknak.  
2. Az illetékes hatóság a műhelyká rtyát a megújítás iránti érvényes kérelem és valamennyi szükséges 
dokumentáció kézhezvételének időpontjától számított 15 munkanapon belül megújítja. Ha a 
műhelykártya megsérült, hibásan működik, elveszett vagy azt eltulajdonították, az illetékes hatóság 
az erre irányuló részletes kérelem kézhezvételének időpontjától számított öt munkanapon belül 
cserekártyát biztosít. Az illetékes hatóságok az elvesztett, eltulajdonított, illetve meghibásodott 
kártyákról nyilvántartást vezetnek.  
3. Ha egy Fél, illetve az Unió  esetében egy tagállam visszavonja egy szerelő, műhely vagy járműgyártó 
7. cikk szerinti engedélyét, akkor a számára kiállított műhelykártyákat is vissza kell vonnia.  
4. A Felek minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy megakadályozzák az  
engedéllyel rendelkező szerelők, műhelyek és járműgyártók részére kiállított műhelykártyák 
hamisítását.  
9. cikk – A járművezetői kártyák kiadása  
1. A járművezetői kártyát a járművezető kérésére annak a Félnek az illetékes hatósága állítja ki, 
amelynek t erületén a járművezető szokásos tartózkodási helye található. A járművezetői kártyát 
kiállító Fél illetékes hatóságai a szokásos tartózkodási helyről tett nyilatkozat érvényességével 
kapcsolatos kétségük esetén vagy meghatározott külön ellenőrzések céljára  további információt vagy 
bizonyítékot kérhetnek a járművezetőtől.  
E cikk alkalmazásában a „szokásos tartózkodási hely” az a hely, ahol az adott személy 
életvitelszerűen lakik, vagyis ahol egy naptári évben legalább 185  napot tölt, személyes és 
foglalkozá sával összefüggő kötelékei miatt, illetőleg – foglalkozási kötelékekkel nem rendelkező 
személy esetében – olyan személyes kötelékei miatt, amelyek szoros kapcsolatra utalnak az adott 
személy és azon hely között, ahol él.  
Olyan személy esetében azonban, ak inek foglalkozásával összefüggő kötelékei más helyen vannak, 
mint személyes kötelékei, és aki ezért felváltva a két Fél területén található különböző helyeken él, 
szokásos tartózkodási helyként a személyes kötelékek helyét kell tekinteni, feltéve, hogy a s zóban 
forgó személy oda rendszeresen visszatér. Ez utóbbi feltételnek nem kell teljesülnie, ha az érintett 
személy azért él valamelyik Fél területén, hogy ott határozott idejű megbízásnak tegyen eleget.  
2. Kellően indokolt és kivételes esetekben mindegyik  Fél, illetve az Unió esetében mindegyik 
tagállam legfeljebb 185  napig érvényes ideiglenes és nem megújítható járművezetői kártyát állíthat 
ki az olyan járművezető számára, aki egyik Fél területén sem nem rendelkezik szokásos tartózkodási 
hellyel, feltéve,  hogy ez a járművezető munkajogi kapcsolatban áll egy, a kibocsátó Fél területén 
letelepedett vállalkozással, és amennyiben szükséges, járművezetői igazolványt mutat be.  
 
951 
 3. A kiállító Fél illetékes hatóságai megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében , hogy 
meggyőződjenek arról, hogy a kérelmező még nem rendelkezik érvényes járművezetői kártyával, és 
ellátják a kártyát a járművezető személyes adataival látják, gondoskodva ezen adatok láthatóságáról 
és biztonságáról.  
4. A járművezetői kártya érvényességi ideje nem haladhatja meg az öt évet.  
5. A járművezetői kártya az érvényességi ideje alatt csak akkor vonható vissza, illetve 
érvényessége csak akkor függeszthető fel, ha valamelyik Fél illetékes hatósága arra a megállapí tásra 
jut, hogy a kártyát meghamisították, vagy a járművezető olyan kártyát használ, amelynek nem ő a 
tulajdonosa, vagy a kártyát a valóságnak nem megfelelő nyilatkozatok és/vagy hamis okmányok 
alapján szerezte meg. Amennyiben az ilyen felfüggesztési vagy visszavonási intézkedéseket a 
kibocsátó Féltől eltérő Fél, illetve az Unió esetében a kibocsátó tagállamtól eltérő tagállam hozza 
meg, az utóbbi a lehető leghamarabb visszaküldi a kártyát a kibocsátó Fél, illetve az Unió esetében 
tagállam hatóságainak, meg jelölve a visszavonás vagy felfüggesztés okait.  Ha a kártya visszaküldése 
várhatóan két hétnél hosszabb időt vesz igénybe, a felfüggesztésről vagy visszavonásról intézkedő 
Fél, illetve az Unió esetében a felfüggesztésről vagy visszavonásról intézkedő tagál lam e két héten 
belül tájékoztatja a kibocsátó Felet, illetve az Unió esetében a kibocsátó tagállamot a felfüggesztés 
vagy visszavonás okairól.   
6. A kibocsátó Fél illetékes hatósága előírhatja a járművezetők számára, hogy a járművezetői 
kártyájukat cseré ljék le, amennyiben ez a vonatkozó műszaki előírásoknak való megfelelés miatt 
szükséges.   
7. A Felek minden szükséges intézkedést megtesznek a járművezetői kártyák hamisításának 
megelőzésére.  
8. Ez a cikk nem akadályozza meg a Feleket, illetve az Unió es etében a tagállamokat abban, 
hogy járművezetői kártyát adjanak ki olyan járművezetők számára, akiknek szokásos tartózkodási 
helye az adott Fél területének olyan részén található, amelyre e melléklet nem vonatkozik, feltéve, 
hogy ilyen esetekben e szakasz v onatkozó rendelkezéseit alkalmazzák.  
10. cikk – A járművezetői kártyák megújítása  
1. Amennyiben megújítás esetén a járművezető szokásos tartózkodási helye szerinti Fél nem azonos 
azzal, amely a járművezető jelenlegi kártyáját kiállította, és amennyiben a já rművezető a 
járművezetői kártya megújítását a szokásos tartózkodási helye szerinti Fél hatóságaitól kéri, e 
hatóságoknak tájékoztatniuk kell a kártya megújításának indokairól azokat a hatóságokat, amelyek a 
régi kártyát kiállították.  
2. A rövidesen lejáró kártya megújítása iránti kérelem esetén az illetékes hatóság a lejárat időpontja 
előtt új kártyát biztosít, amennyiben a kérelmet az e melléklet B. része 4. szakasza 5. cikkében 
megállapított határidőkön belül elküldték.  
11. cikk – Eltulajdonított, elveszett vagy hibás járművezetői kártyák  
1. A kiállító hatóság legalább a kártyák érvényességi idejének megfelelő ideig nyilvántartást vezet a 
kiadott, eltulajdonított, elveszett vagy meghibásodott járművezetői kártyákról.  
 
952 
 2. Ha a járművezetői ká rtya megsérült, hibásan működik, elveszett vagy azt eltulajdonították, a 
szokásos tartózkodási hely szerinti Fél illetékes hatósága az erre vonatkozó részletes kérelem 
kézhezvételének időpontjától számított nyolc munkanapon belül cserekártyát biztosít.  
12. cikk – A járművezetői kártyák kölcsönös elfogadása  
1. Mindkét Fél elfogadja a másik Fél által kiállított járművezetői kártyákat.  
2. Amennyiben az egyik Fél által kiállított érvényes járművezetői kártya birtokosa a másik Fél 
területén létesített szokásos tart ózkodási helyet, és kérte, hogy a kártyáját egyenértékű 
járművezetői kártyára cseréljék le, a cserét végrehajtó Fél, illetve az Unió esetében tagállam 
feladata annak ellenőrzése, hogy a bemutatott kártya még mindig érvényes -e.  
3. A cserét végrehajtó Felek, i lletve az Unió esetében tagállamok visszaküldik a régi kártyát a kiállító 
Fél, illetve az Unió esetében tagállam hatóságainak, jelezve ennek okát.  
4. Amennyiben az egyik Fél, illetve az Unió esetében tagállam le - vagy kicseréli a járművezetői 
kártyát, a cser ét, valamint minden későbbi cserét az adott Félnél vagy – az Unió esetében – az 
adott tagállamban nyilvántartásba kell venni.  
13. cikk – A járművezetői kártyákra vonatkozó elektronikus információcsere  
1. Annak érdekében, hogy meg lehessen bizonyosodni arról , hogy a kérelmező még nem rendelkezik 
érvényes vezetői kártyával, a Feleknek, illetve az Unió esetében a tagállamoknak legalább a kártyák 
érvényességi idejének megfelelő ideig nemzeti elektronikus nyilvántartást kell vezetniük a 
járművezetői kártyákra von atkozó következő információkról:   
–  a járművezető családi neve és utóneve,  
–  a járművezető születési ideje és – amennyiben az adat rendelkezésre áll – születési helye,  
–  az érvényes vezetői engedély száma és (adott esetben) a vezetői engedélyt kibocsátó ország,  
–  a járművezetői kártya státusza, valamint  
–  a járművezetői kártya száma.  
2. A Felek, illetve az Unió esetében a tagállamok elektronikus nyilvántartásait a TACHOnet üzenetküldő 
rendszer vagy egy azzal kompatibilis rendszer segítségével össze kell kapcsolni, és a Felek egész 
területén hozzáférhetővé kell tenni. Kompatibilis rendszer  használata esetén az elektronikus 
adatoknak a másik Féllel való cseréjére a TACHOnet üzenetküldő rendszeren keresztül nyílik 
lehetőség.  
3. A járművezetői kártya kiadásakor, cseréjekor és szükség esetén megújításakor a Felek, illetve az Unió 
esetében a tagállamok elektronikus adatcsere útján ellenőrzik, hogy a járművezető nem rendelkezik -
e már érvényes járművezetői kártyával. Az adatcsere sorá n közölt adatok körét az ezen 
ellenőrzésekhez szükséges adatokra kell korlátozni.  
4. Az ellenőrző tisztviselők hozzáférhetnek az elektronikus nyilvántartáshoz annak érdekében, hogy 
ellenőrizzék a járművezetői kártyák státuszát.  
 
953 
 14. cikk – A menetíró készülé k beállításai  
1. A digitális menetíró készülék nem állítható be úgy, hogy a jármű motorjának leállításakor vagy a 
gyújtás kikapcsolásakor automatikusan egy meghatározott tevékenységkategóriára kapcsoljon, 
kivéve, ha a járművezető manuálisan ki tudja választa ni a megfelelő tevékenységkategóriát.  
2. A járműveket csak egy menetíró készülékkel szabad felszerelni, a közúti vizsgálatok kivételével.  
3. A Feleknek meg kell tiltaniuk a menetíró készülék manipulálására készített és/vagy szánt eszközök 
gyártását, forgalmazá sát, reklámozását és/vagy értékesítését.  
15. cikk – A közúti árufuvarozók felelőssége  
1. A közúti árufuvarozó gondoskodik arról, hogy járművezetői megfelelő képzést és eligazítást kapjanak 
a menetíró készülék – legyen az digitális, intelligens vagy analóg  – helyes működésével kapcsolatban, 
továbbá rendszeresen ellenőrzi, hogy járművezetői helyesen használják -e a készüléket, és nem adhat 
nekik olyan, közvetlen vagy közvetett ösztönzőt, amely a menetíró készülékkel való visszaélésre 
sarkallhat.  
A közúti árufu varozó megfelelő számú adatrögzítő lapot ad ki azoknak a járművezetőknek, akik 
analóg menetíró készülékkel felszerelt járművet vezetnek, amely mennyiségnél számításba kell venni 
az adatrögzítő lapok személyes jellegét, a szolgálati idő tartamát és annak a lehetőségét, hogy a 
sérült adatrögzítő lapokat, illetve a felhatalmazott ellenőrző tisztviselő által lefoglalt adatrögzítő 
lapokat pótolni kell. A közúti árufuvarozó a járművezetőknek csak olyan adatrögzítő lapokat adhat ki, 
amelyek a jóváhagyott mintának megfelelnek és a járműbe beépített készülékhez használhatók.  
A közúti árufuvarozó gondoskodik arról, hogy a szolgálati idő hosszát figyelembe véve a menetíró 
készülékből származó adatoknak az ellenőrző tisztviselő kérésére történő nyomtatása ellenőrzés 
esetén megfelelően elvégezhető legyen.  
2. A közúti árufuvarozó a használatot követően legalább egy évig időrendi sorrendben és olvasható 
formában megőrzi az adatrögzítő lapokat és – amennyiben az e melléklet B. része 4. szakasza 9. 
cikkének való megfelelés érd ekében nyomtatásra került sor – a kinyomtatott lapokat, és azokról 
másolatot ad azoknak az érintett járművezetőknek, akik ezt kérik. A közúti árufuvarozó ezen 
túlmenően átadja az érintett járművezetőnek – annak kérésére – a járművezetői kártyákról letöltöt t 
adatok másolatát és e másolatok kinyomtatott változatát is. Az adatrögzítő lapokat, a kinyomtatott 
lapokat és a letöltött adatokat a felhatalmazott ellenőrző tisztviselő kérésére be kell mutatni vagy át 
kell adni.  
3. A közúti árufuvarozó felelős azért, ha járművezetői vagy a rendelkezésére álló járművezetők 
megsértik e szakaszt vagy e melléklet B. részének 4. szakaszát. A Felek azonban ezt a felelősséget 
függővé tehetik attól, hogy a közúti árufuvarozó megsérti -e az e cikk (1)  bekezdésének első 
albekezdését  és az e melléklet B.  része 2.  szakasza 7.  cikkének (1) és (2)  bekezdését.  
16. cikk – A közúti árufuvarozókra vonatkozó eljárások a berendezések meghibásodása esetén  
1. A menetíró készülék üzemzavara vagy hibás működése esetén a közúti árufuvarozó, mihelyt a 
körülmények megengedik, megjavíttatja a készüléket egy engedéllyel rendelkező szerelővel vagy 
műhellyel.  
 
954 
 2. Amennyiben a jármű az üzemzavar vagy a hibás működés megállapításának napjától számított egy 
héten belül nem tud visszatérni a közúti árufuvarozó te lephelyére, a javítást útközben kell elvégezni.  
3. A Felek, illetve az Unió esetében a tagállamok – amennyiben ez összeegyeztethető az érintett Fél 
nemzeti jogszabályaival – felhatalmazzák az illetékes hatóságokat a jármű használatának a 
megtiltására, amennyiben az üzemzavart vagy a hibás működést nem orvo solták az (1) és (2) 
bekezdésnek megfelelően.  
17. cikk – A tachográfkártyák kibocsátására vonatkozó eljárás  
Az Európai Bizottság az Egyesült Királyság illetékes hatóságainak rendelkezésére bocsátja a 
járművezetők, a műhelyek és az ellenőrző hatóságok szá mára a tachográfkártyák kibocsátásához 
szükséges kriptográfiai anyagokat, az Európai Hitelesítő Hatóság („European Root Certification 
Authority” – ERCA) tanúsítványpolitikájával és az Egyesült Királyság tanúsítványpolitikájával 
összhangban.   
   
 
955 
 ROAD -2. MELLÉKLET: A MENETREND SZERINTI  ÉS KÜLÖNCÉLÚ MENETR END SZERINTI NEMZETK ÖZI 
JÁRATOKRA VONATKOZÓ ENGEDÉLY MINTÁJA  
(Az engedély első oldala)  
(narancssárga papír, A/4)  
(A kérelem benyújtása szerinti fél hivatalos nyelvén (nyelvein) vagy egyik hivata los 
nyelvén kell megszövegezni)  
  
Engedély  
Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia -közösség, és másrészről Nagy -Britannia és 
Észak -Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás  Második 
része [Közúti árufu varozás] Harmadik Tárgykörének I.  címével összhangban,    
  
KIBOCSÁTÓ ÁLLAM:  …………………………………………………………………………….…..  
Engedélyező hatóság:  ……………………………………………………………………………….  
A kibocsátó állam megkülönböztető jelzése: ……………. (143)  
ENGEDÉLY sz.:  ……………………………... 
menetrend szerinti járat üzemeltetésére □ (2) különcélú 
menetrend szerinti járat üzemeltetésére □ (2)  
autóbusszal az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia -közösség, és másrészről Nagy -
Britannia és Észak -Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési 
megállapodás Felei között,   
Jogosult: 
…………………………………………………………………………………………………...  
………………………………………………………………………………………………………..  
A személyszállító neve és utóneve vagy cégneve, illetve személyszállítói csoport va gy partnerség 
esetében az irányító személyszállító neve és utóneve vagy cégneve:  
Cím:  
……………………………………………………………………………………….…………………... 
……………………………………………………………………………………………………………  
Telefon - és faxszám vagy e -mail:  
.…………………………………………………………………………….  
                                                            
143 (A) Ausztria, (B) Belgium, (BG) Bulgária, (CY) Ciprus, (CZ) Cseh  Köztársaság, (DK) Dánia, (EST) Észtország, 
(FIN) Finnország, (F) Franciaország, (GR) Görögország, (NL) Hollandia, (HR) Horvátország, (IRL) Írország, (PL) 
Lengyelország, (LV) Lettország, (LT) Litvánia, (L) Luxemburg, (H) Magyarország, (MT) Málta, (D) Német ország, 
(I) Olaszország, (P) Portugália, (RO) Románia, (E) Spanyolország, (S) Svédország, (SLO) Szlovénia, (SK) Szlovákia 
és (UK) Egyesült Királyság – kitöltendő.  
2 Pipálja ki vagy töltse ki értelemszerűen.  
 
956 
 …………………………………… …………………………………………………………………..   
 
 
 
(Az engedély második oldala)  
A személyszállító neve, címe, telefon - és faxszáma vagy e -mail-címe, illetve személyszállítói csoportok vagy 
partnerségek esetében a csoportban vagy a partnerségben részt vevő valamennyi személyszállító neve; ezenkívül 
valamennyi alvállalkozó nevét meg kel l adni:  
(1) ……………………………………………………………………………………………………………  
(2) ……………………………………………………………………………………………………………  
(3) ……………………………………………………………………………………………………………  
(4) ……………………………………………………………………………………………………………  
(5) ……………………………………………………………………………………………………………  
Csatolt jegyzék (ha szükséges)  
Engedély érvényessége: A következő időponttól: ………………………………. A következő időpontig: 
……………………………..……...  
Kiállítás helye és dátuma: ………………………………………………………………………………………..  
A kibocsátó hatóság vagy szerv aláírása és bélyegzője: ……………………………………………………..  
1. Útvona l: ……………………………………………………………………………………………………….  
………………………………………………………………………………………..:…………………….….  
(a) A járat indulási helye: …………………………………...…………………………………  
……………………………………………………………………..............…………………………………....  
(b) A járat érkezési helye (célállomás): …………….…………… ………………………………………..  
…………………………………………………………..……………………………………………………....  
A járat fő útvonalterve, az utasok fel - és leszállási helyeinek aláhúzásával: ………………..……..…………  
…………………………………………………………………………………………………………………..  
2. Menetrend: ……………………………………………………………………………… ………………..….  
(az engedélyhez csatolva)  
3. Különcélú menetrend szerinti 
járat:  
(a) Utaskategória: ………………….………………….…….  
……………………………...........................................................................  
4. Egyéb feltételek vagy különleges megjegyzések............................................................................. ......  
.............................................................................................................  
............ .................................................................................................  
 
957 
 Az engedélyt kiállító hatóság bélyegzője 
Fontos megjegyzés:   
(1)  Az engedély a teljes utazásra érvényes.  
(2)  Az engedélyt vagy annak a kiállító engedélyez ő hatóság által hitelesített másolatát az utazás időtartama 
alatt a jármű fedélzetén kell tartani, és az ellenőrzésre jogosult tisztviselők kérésére be kell mutatni.  
(3)  A kiindulási vagy a célállomásnak azon fél területén kell lennie, ahol a személyszál lító székhelye 
található, és ahol az érintett buszokat nyilvántartásba vették.  
(Az engedély harmadik oldala)  
  
ÁLTALÁNOS MEGFONTOLÁSOK  
  
(1) A közúti személyszállító az engedélyt kibocsátó engedélyező hatóság határozatában 
megjelölt időszakon belül megkezdi a személyszállítási szolgáltatást.  
  
(2) Vis maior  esetének kivételével a menetrend szerinti vagy különcélú menetrend szerinti 
nemzetközi jára tot üzemeltető személyszállítónak minden intézkedést meg kell tennie 
annak érdekében, hogy a személyszállítási szolgáltatás megfeleljen az engedélyben 
meghatározott feltételeknek.  
  
(3) A személyszállítónak nyilvánosan közzé kell tennie a járat útvonalát, megállóit, 
menetrendjét, viteldíjait és személyszállítási feltételeit.  
  
(4) A járműre és a vezetőre vonatkozó dokumentumokkal (például a forgalmi engedély és a 
vezetői engedély) kapcsolato s előírások sérelme nélkül, az alábbi dokumentumok az 
egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia -közösség, és másrészről Nagy -
Britannia és Észak -Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és 
együttműködési megállapodás Második része [Közút i személyszállítás] Harmadik 
Tárgyköre II. címének X+4. cikke szerint ellenőrző okmányként szolgálnak, amelyeket 
a jármű fedélzetén kell tartani, és az ellenőrzésre jogosult személy kérésére be kell 
mutatni:   
  
– a menetrend szerinti vagy különcélú menetrend  szerinti nemzetközi járat 
üzemeltetésére kiadott engedély vagy annak hiteles másolata;  
  
– a személyszállító részére kiállított, nemzetközi közúti személyszállításra 
feljogosító, az Egyesült Királyság vagy az Unió jogszabályai által előírt engedély 
vagy an nak hiteles másolata;  
  
– különcélú menetrend szerinti járat üzemeltetése esetén a szolgáltatás szervezője 
és a közúti személyszállító közötti szerződés vagy annak hiteles másolata, 
valamint az azt igazoló okmány, hogy az utasok meghatározott kategóriába 
tartoznak, és a különcélú menetrend szerinti járaton történő szállításuk más 
utasok kizárásával történik;  
  
 
958 
 – amennyiben a menetrend szerinti vagy különcélú menetrend szerinti járatot 
üzemeltető személyszállító átmeneti jellegű és kivételes helyzetek kezelésé re 
további járműveket vesz igénybe, a fent említett megfelelő dokumentumokon 
kívül a menetrend szerinti vagy különcélú menetrend szerinti nemzetközi járatok 
üzemeltetője és a további járműveket biztosító vállalkozás által megkötött 
szerződés másolata vagy azzal egyenértékű dokumentum.  
(Az engedély negyedik oldala)  
  
ÁLTALÁNOS MEGFONTOLÁSOK  (folyt.)  
  
(5) A menetrend szerinti – de nem különcélú menetrend szerinti – nemzetközi járatot 
üzemeltető személyszállítók menetjegyet adnak ki, amely megerősíti az utasnak a 
személyszállításhoz való jogát, és igazolja az utas és a közúti személyszállító közötti – 
egyéni  vagy csoportos – szállítási szerződés létrejöttét. Az elektronikus úton is 
kiállítható menetjegyeknek a következőket kell tartalmazniuk:  
  
(a) a személyszállító neve;  
  
(b) az indulás és az érkezés helye, valamint adott esetben a visszautazás;  
  
(c) a menetjegy ér vényességi ideje és adott esetben az indulás dátuma és 
időpontja;  
  
(d) a szállítás díja.  
  
Az utasnak a menetjegyet az ellenőrzést végző bármely felhatalmazott személy 
kérésére be kell mutatnia.  
  
(6) A menetrend szerinti vagy különcélú menetrend szerinti nemz etközi járatot üzemeltető 
személyszállítóknak minden olyan ellenőrzést lehetővé kell tenniük, amely annak 
megállapítását szolgálja, hogy a személyszállítás – különösen a vezetési és a pihenőidő, 
valamint a közúti biztonság és a kibocsátások tekintetében – megfelelően történik -e.  
  
________________  
  
 
959 
 ROAD -3. MELLÉKLET: A MENETREND SZERINTI ÉS KÜLÖNCÉLÚ MENETREND SZERINTI NEMZETKÖZI 
JÁRATOKRA VONATKOZÓ ENGEDÉLY IRÁNTI KÉRELEM MINTÁJA  
(fehér színű papír, A/4)  
(A kérelem benyújtása szerinti fél hivatalos nyelvén (nyelvein) vagy egyik hivatalos 
nyelvén kell megszövegezni)  
  
A MENETREND SZERINTI ÉS KÜLÖNCÉLÚ MENETREND SZERINTI  
NEMZETKÖZI JÁRAT ÜZEMELTETÉSÉNEK ENGEDÉLYEZÉSE VAGY ILYEN 
ENGEDÉLY MEGÚJÍTÁSA IRÁNTI K ÉRELEM MINTÁJA(144)  
Menetrend szerinti járat indítása iránt,  □ 
Különcélú menetrend szerinti járat indítása iránt,  □ 
Járat üzemeltetésére kiadott engedély megújítása iránt,  □ 
Járat üzemeltetésére vonatkozó engedélyezési feltételek módosítása iránt,  □  
amelynek lebonyolítása a Felek között az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia -közösség, és 
másrészről Nagy -Britannia és Észak -Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési 
megállapodással összhangban autóbusszal történ t. 
………………………………………………………………………………………………………........  
(Engedélyező hatóság)  
1. A kérelmező személyszállító neve és utóneve vagy cégneve; személyszállítói csoport vagy partnerség 
által benyújtott kérelem esetében a többi személyszállító által a kérelem benyújtá sa céljából megbízott 
személyszállító neve:  
………………………………………………………………………………………………………........  
………………………………………………………………………………………………………........  
2. A járat üzemeltetője (1)  
személyszállító □ személyszállítói csoport □ partnerség □ alvállalkozó □  
3. A személyszál lító neve és címe, illetve személyszállítói csoport vagy partnerség esetében a csoportban 
vagy partnerségben részt vevő valamennyi személyszállító neve; ezen túlmenően az alvállalkozók nevük 
alapján kerülnek beazonosításra (2)  
3.1 .................................................. tel.:.............................................  
3.2 .................................................. tel.:.............................................  
3.3 .............................................  
3.4 .................................................. tel.:.............................................  
 
(Az engedély iránti vagy engedély megújítása iránti kérelem második oldala)  
 
                                                            
144 Pipálja ki vagy töltse ki 
értelemszerűen.  
2 Csatolja a jegyzéket (ha szükséges).   
 
960 
 4 Menetrend szerinti különcélú járat esetében:  
4.1 Utaskategória: (145) dolgozók □ tanulók/hallgatók □ egyéb □  
5 Az igényelt engedély érvényessége vagy a szolgáltatás befejezésének időpontja:  
………………………………………………………………………………………………….........  
6 A járat fő útvonala (húzza alá az utasok fel - és leszállási helyeit, a pontos címekkel  együtt): (146)  
……………………………………………………………………………………………...……….........  
…..………………………………………………………………………………………………............... 
…………………………………………………………………………………………………….............  
7 A járat üzemeltetésének időtartama: ………………………………………………………………….…….  
…………………………………………………………………………………………………..………....  
…………………………………………………………………………………………………..………....  
8 Rendszeresség (napi, heti stb.): ………………………………………………………...…….  
9 Viteldíjak ................................................... melléklet csatolva.  
10 Mellékeljen eg y vezetési tervet, amely lehetővé teszi a vezetési és pihenőidőre vonatkozó nemzetközi 
előírások betartásának ellenőrzését.  
11 A kérelmezett engedélyek száma vagy a kérelmezett engedélyek hitelesített másolatainak száma: (3)  
…………………………………………………………………………………… ……………….........  
12 További információk:  
………………………………………………………………………………………………........…….  
(Hely és dátum)(A kérelmező aláírása)  
………………………………………………………………………………………………………….  
Felhívjuk a kérelmező figyelmét arra, hogy mivel az engedélyt vagy annak hiteles másolatát a jármű fedélzetén 
kell tartani, a kérelmező részére az engedélyező hatóság által kiadott engedélyeknek vagy azok hiteles 
másolatainak a száma meg kell, hogy egyezze n a kérelmezett járat lebonyolításához egyidejűleg szükséges 
járművek számával.  
Fontos tájékoztatás  
A kérelemhez különösen a következőket kell csatolni:  
(a) menetrend, amely tartalmazza a megfelelő határátkelőhelyeken elvégzendő ellenőrzésekhez rendelkezésr e 
álló idősávokat;  
(b) a személyszállító(k) részére kiállított, nemzetközi közúti személyszállításra vonatkozó, a nemzeti vagy uniós 
jogszabályok által előírt engedély(ek) hiteles másolata;  
(c) megfelelő léptékű térkép, amelyen fel van tüntetve az útvonal, valam int az utasok fel - vagy leszállóhelyei;  
(d) vezetési terv, amely lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy betartják -e a vezetési és pihenőidőre vonatkozó 
nemzetközi előírásokat;  
(e) minden lényeges információ az autóbuszállomásokra vonatkozóan.    
                                                            
145 Pipálja ki vagy töltse ki értelemszerűen.  
146 Az engedélyező hatóság kérheti az utasok fel - és leszállási helyeinek teljes listáját, a pontos címekkel együtt; 
ezt a listát e kérelemhez külön kell csatolni. 3 Töltse ki értelemszerűen.  
 
961 
 
ROAD -4. MELLÉKLE T: MENETLEVÉLMINTA KÜLÖNJÁRATOKRA  
 
 
MENETLEVÉL Sz.: ................, Könyv sz.: ……………  
(Pantone 358 -as színkódú, világoszöld vagy ahhoz a lehető legközelebb álló színű, DIN A4 formátumú, nem 
bevont papírból)  
KÜLÖNJÁRATOK KABOTÁZZSAL ÉS KÜLÖNJÁRATOK TRANZITTAL  
(Szükség esetén a rovatok külön lapon kiegészíthetők)  
1 Az 
autóbusz rendszáma   
………………………………………………………  
Hely, dátum és a fuvarozó aláírása  
2
.  
 
 
Fuvarozó, adott esetben alvállalkozó vagy 
fuvarozócsoport  1. …………………………………………………  
2. …………………………………………………  
3. …………………………………………………  
3
. A 
járművezető(k) neve  1. …………………………………………………  
2. …………………………………………………  
3. …………………………………………………  
4
. A különjáratért felelős személy szervezete  1. ………………………. 2. ……………………….  
3. ………………………. 4. ……………………….  
5
. A szolgáltatás típusa  Különjárat kabotázzsal  
Különjárat tranzittal  
6
. A járat indulási helye: ………………………… Ország: …………………………  
A járat érkezési helye (célállomás): ………………………… Ország: …………………………  
7
. Utazás  Útvonal/Napi útszakaszok és/vagy 
fel- és leszállóhelyek  Utasok 
száma  Üres (X -
szel jelölni)   Tervezett út (km)  
Kelt.:  A következő 
időponttól:  …………………
…………………
………… -ig 
érvényes.  
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
 
962 
 8
. Csatlakozási pontok (átszállási 
lehetőség a csoporthoz tartozó másik 
fuvarozó járművére)  Leszálló utasok 
száma  Leszálló utasok érkezési 
helye  Az utasokat felvevő 
fuvarozó  
    
    
9
. Előre nem látott változások  
………………………………………………………………………………………………………………  
………………………………………………………………………………………………………………  
 
 
 
963 
 FISH -1. MELLÉKLET  
 
  

 
964 
  
  

 
965 
  
  

 
966 
  
  

 
967 
  
  

 
968 
 FISH -2. MELLÉKLET  
 

 
969 
  

 
970 
   

Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
971 
 FISH -3. MELLÉKLET   
# Az állomány 
kódja  Közönséges név  ICES -övezet  
106 ANF/8ABDE.  Ördöghalfélék (8)  8a, 8b, 8d és 8e  
107 BLI/03A - Kék menyhal (3a)  A 3a körzet uniós vizei  
108 BSF/8910 - Fekete abroncshal (8, 9, 10)  8, 9 és 10  
109 COD/03AN.  Közönséges tőkehal 
(Skagerrak)  Skagerrak  
110 HAD/03A.  Foltos tőkehal (3a)  3a 
111 HER/03A.  Hering (3a)  3a 
112 HER/03A -BC Hering (3a, járulékos fogás)  3a 
113 HER/6AS7BC  Hering (az Írországtól 
nyugatra fekvő vizek)  6aS, 7b és 7c  
114 HKE/03A.  Szürke tőkehal (3a)  3a 
115 HKE/8ABDE.  Szürke tőkehal (8)  8a, 8b, 8d és 8e  
116 JAX/08C.  Fattyúmakréla (8c)  8c 
117 LEZ/8ABDE.  Rombuszhalak (8)  8a, 8b, 8d és 8e  
118 MAC/2A4A -
N Makréla (Dánia számára 
kiosztott mennyiség a norvég 
vizeken)  A 2a és 4a övezet norvég vizei  
119 MAC/8C341
1 Makréla (déli állomány)  8c, 9 és 10; a CECAF 34.1.1 körzet uniós vizei  
120 PLE/03AN.  Sima lepényhal (Skagerrak)  Skagerrak  
121 SPR/03A.  Spratt (3a)  3a 
122 SRX/03A -C. Rájaalakúak (3a)  A 3a körzet uniós vizei  
123 USK/03A.  Norvég menyhal (3a)  3a 
124 WHB/8C341
1 Kék puhatőkehal (déli 
állomány)  8c, 9 és 10; a CECAF 34.1.1 körzet uniós vizei  
 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
972 
 FISH.4. MELLÉKLET: JEGYZŐKÖNYV A VIZEKHEZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRŐL  
Az Egyesült Királyság és az Unió,  
ELISMERVE a Felek által független parti államként gyakorolt szuverén jogokat és kötelezettségeket;  
HANGSÚLYOZVA, hogy az Felek azon jogukat, amely értelmében engedélyezhetik vizeiken a másik 
Fél hajói számára a halászatot, általában az adott évben kifogható teljes mennyiség éves 
konzultációk során való megállapítását követően folytatott éves konzultációk alkalmával gyakorolják;  
FIGYELEMBE VÉVE azokat a kedvező társadalmi -gazdasági hatásokat, amelyek abból fakadnának, ha 
a halászok 2026. június 30 -ig továbbra is úgy férhetnének hoz zá a másik Fél vizeihez, mint e 
megállapodás hatálybalépése előtt,  
A KÖVETKEZŐKÉPPEEN ÁLLAPODTAK MEG:  
1. cikk  
 A Felek kiigazítási időszakot állapítanak meg. A kiigazítási időszak 2021. január 1 -jétől 2026. június 
30-ig tart.  
2. cikk  
1. A „Halászat” tárgykör  FISH.8. cikkének (A vizekhez való hozzáférés) (1), (3), (4), (5), (6) és (7) 
bekezdésétől eltérve a kiigazítási időszak alatt mindegyik Fél engedélyezi a vizeihez történő teljes 
hozzáférést a másik Fél hajói számára, hogy ott halásszanak:  
(a) a FISH.1. mellék letben és a FISH.2A, B és F. mellékletében felsorolt állományból, észszerű 
arányban a Felek halászati lehetőségeiből való részesedésével;  
(b) a kvótán kívüli halállományokból olyan mennyiségben, amely megegyezik az adott Fél által 
2012. és 2016. között a másik  Fél  vizeiből kifogott hal átlagos mennyiségének;  
(c) azok a jogosult hajók, amelyek a Felek vizein, az ICES 4c és 7d –g körzetben, az alapvonaltól 
számított 6 –12 tengeri mérföld között halásznak, amennyiben 2020. december 31 -ig 
mindegyik Fél jogosult hajói ho zzáfértek az említett övezethez.  
E pont alkalmazásában a „jogosult hajó” valamelyik Fél olyan hajóját jelöli, amely 2012. és 2016. 
között legalább négy évig halászati tevékenységet folytatott az előző mondatban említett övezetben, 
vagy amelyik közvetlenül  egy ilyen hajó helyébe lépett.  
2. A Felek értesítik a másik Felet a vizeikhez való hozzáférés feltételeinek és szintjének 2026. 
július 1 -je után érvényes változásairól.  
3.  Az e cikk (2) bekezdése szerinti és a 2026. július 1. és 2026. december 31. közötti 
időtartamot érintő módosítás esetén a 9. cikket (Kompenzációs intézkedések a hozzáférés 
visszavonása vagy csökkentése esetén) értelemszerűen kell alkalmazni.  
 
 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
973 
 LAW -1. MELLÉKLET: A DNS -ADATOK, AZ UJJNYOMATOK ÉS A GÉPJÁRMŰ -NYILVÁNTARTÁSI ADATOK 
CSERÉJE  
0. FEJEZET: Általános rendelkezések  
1. cikk: Cél  
E melléklet célja, hogy megállapítsa a harmadik rész II. címének [A DNS -adatok, az ujjnyomatok és a 
gépjármű -nyilvántartási adatok cseréje] végrehajtásához szükséges adatvédelmi, adminisztratív és 
technikai ren delkezéseket.  
2. cikk: Technikai előírások  
Az államok a DNS -profilok, a daktiloszkópiai adatok és a gépjármű -nyilvántartási adatok keresésével 
és összehasonlításával kapcsolatos valamennyi kérelem és válasz tekintetében betartják a közös 
technikai előírásokat. Ezeket a technikai előírásokat az 1 –3. fejezet tartalmazza.  
3. cikk: Kommunikációs hálózat  
A DNS -adatok, daktiloszkópiai adatok és gépjármű -nyilvántartási adatok államok közötti elektronikus 
cseréje a közigazgatási rendszerek közötti transzeur ópai telematikai szolgáltatások kommunikációs 
hálózatán (TESTA II) és annak további fejlesztésein keresztül történik.  
4. cikk: Az automatizált adatcsere hozzáférhetősége  
Az államok valamennyi szükséges intézkedést megteszik annak érdekében, hogy a DNS -adat ok, 
daktiloszkópiai adatok és gépjármű -nyilvántartási adatok keresése és összehasonlítása a hét minden 
napjának huszonnégy órájában lehetséges legyen. Műszaki hiba esetén az államok nemzeti 
kapcsolattartó pontjai haladéktalanul tájékoztatják egymást, és a vonatkozó jogi rendelkezésekkel 
összhangban az információcsere átmeneti, alternatív módjairól állapodnak meg. Az automatizált 
adatcserét a lehető leghamarabb helyre kell állítani.  
5. cikk: A DNS -adatok és a daktiloszkópiai adatok hivatkozási száma  
A(z) LAW .PRUM.7. cikkben [Belföldi DNS -elemzési állományok létrehozása] és a(z) LAW.PRUM.11. 
cikkben [Daktiloszkópiai adatok] említett hivatkozási számok az alábbiak kombinációjából állnak:  
(a) az államok számára személyes adatoknak és egyéb információknak – egyezés e setén – a(z) 
LAW.PRUM.14. cikke [További személyes adatok és egyéb információk átadása] szerint egy, 
több vagy valamennyi állam részére történő átadása érdekében adatbázisaikban való 
keresését lehetővé tevő kód;  
(b) a DNS -profil vagy a daktiloszkópiai adatok n emzeti eredetét jelölő kód; valamint  
(c) a DNS -adatok tekintetében a DNS -profil típusát jelölő kód.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
974 
 6. cikk: A DNS -adatok cseréjére vonatkozó elvek  
1. A DNS -adatok cseréje során az államoknak a meglévő szabványokat kell alkalmazniuk, 
például az európai szabványt (European Standard Set, ESS) vagy az Interpol -szabványt (Interpol 
Standard Set of Loci, ISSOL).  
2. A DNS -profilok automatizált keresése és összehasonlítása esetén a továbbításra 
decentralizált struktúrában kerül sor.  
3. Megfelelő intézkedéseket kell hozni a más államok részére történő adatküldés tárgyát 
képező adatok bizalmas jellegének és sértetlenségének biztosítása érdekében, beleértve azok 
kódolását is.  
4. Az államok megteszik a szükséges intézkedéseket a többi állam számára hozzáférhetővé tett 
vagy összehasonlí tás céljából átadott DNS -profilok sértetlenségének szavatolása érdekében, 
valamint annak biztosítására, hogy ezen intézkedések megfeleljenek olyan nemzetközi 
szabványoknak, mint az ISO 17025.  
5. Az államok az ISO 3166 -1 alpha -2 szabványnak megfelelő állami kó dokat alkalmaznak.  
7. cikk: A DNS -adatokkal kapcsolatos kérelmek és válaszok szabályai  
1. A(z) LAW.PRUM.8. cikkben [DNS -profilok automatizált keresése] vagy a(z) LAW.PRUM.9. 
cikkben [DNS -profilok automatizált összehasonlítása] említett automatizált keresésre,  illetve 
automatizált összehasonlításra vonatkozó kérelemnek kizárólag az alábbi információkat kell 
tartalmaznia:  
(a) a kérelmező állam állami kódja;  
(b) a kérelem dátuma, időpontja és száma;  
(c) DNS -profilok és hivatkozási számuk;  
(d) a továbbított DNS -profilok típusa (n em azonosított DNS -profilok, referencia DNS -profilok); 
valamint  
(e) az adatbázis -rendszerek ellenőrzéséhez és az automatikus keresési folyamatok minőség -
ellenőrzéséhez szükséges információk.  
2. Az (1)  bekezdésben említett kérelemre küldött válasz (az egyezésről k üldött értesítés) 
kizárólag az alábbi információkat tartalmazza:  
(a) annak feltüntetése, hogy volt -e egy vagy több egyezés (találat) vagy nem volt egyezés (nincs 
találat);  
(b) a kérelem dátuma, időpontja és száma;  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
975 
 (c) a válasz dátuma, időpontja és száma;  
(d) a kérelmező é s a megkeresett állam állami kódja;  
(e) a kérelmező és a megkeresett állam hivatkozási száma;  
(f) a továbbított DNS -profilok típusa (nem azonosított DNS -profilok, referencia DNS -profilok);  
(g) a kért és az egyező DNS -profilok; valamint  
(h) az adatbázis -rendszerek ellenőrzéséhez és az automatikus keresési folyamatok minőség -
ellenőrzéséhez szükséges információk.  
3. Automatikus értesítést csak akkor kell küldeni az egyezésről, ha az automatizált keresés vagy 
összehasonlítás a lókuszok egy meghatározott minimuma esetében egyezést eredményezett. Ezt a 
minimumot az 1. fejezet foglalja magában.  
4. Az államok biztosítják, hogy a kérelmek összhangban álljanak a(z) LAW.PRUM 7. cikkének 
[Belföldi DNS -elemzési állományok létrehozása] (3) bekezdése értelmében tett nyilatkozatokkal.  
8. cikk: A nem azonosított DNS -profiloknak a(z) LAW.PRUM.8.  cikke [DNS -profilok automatizált 
keresése] szerinti automatizált kereséséhez kapcsolódó továbbítási eljárás  
1. Amennyiben egy nem azonosított DNS -profillal végzett keresés a nemzeti adatbázisban nem 
eredményezett egyezést, vagy nem azonosított DNS -profillal való egyezést eredményezett, a nem 
azonosított DNS -profilt továbbítani lehet valamennyi egyéb állam adatbázisaiba, és amennyiben az 
ezzel a nem azonosított DNS -profillal végzett keresés egyezést muta t a más államok adatbázisaiban 
található referencia DNS -profilokkal és/vagy nem azonosított DNS -profilokkal, ezekről az 
egyezésekről automatikus értesítést kell küldeni és a DNS referenciaadatait továbbítani kell a 
kérelmező állam részére; ha más államok a datbázisaiban nincs egyezés, erről a kérelmező államot 
automatikusan értesíteni kell.  
2. Ha a nem azonosított DNS -profillal végzett keresés egyezést eredményez más államok 
adatbázisaiban, minden egyes érintett állam nemzeti adatbázisát ilyen értelmű megjegyzé ssel 
egészítheti ki.  
9. cikk: A referencia DNS -profiloknak a(z) LAW.PRUM.8.  cikke [DNS -profilok automatizált keresése] 
szerinti automatizált kereséséhez kapcsolódó továbbítási eljárás  
Amennyiben egy referencia DNS -profillal végzett keresés a nemzeti adatbá zisban nem, vagy nem 
azonosított DNS -profillal eredményezett egyezést, e referencia DNS -profilt valamennyi egyéb állam 
adatbázisaiba továbbítani lehet, és amennyiben az e referencia DNS -profillal végzett keresés egy 
referencia DNS -profillal és/vagy egy más ik nem azonosított DNS -profillal egyezést eredményezett 
más államok adatbázisaiban, ezen egyezésről a kérelmező államot automatikusan értesíteni kell, 
valamint a DNS -referenciaadatokat a részére továbbítani kell; ha más államok adatbázisaiban nincs 
egyezés , erről a kérelmező államot automatikusan értesíteni kell.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
976 
 10. cikk: A nem azonosított DNS -profiloknak a(z) LAW.PRUM.9.  cikk [DNS -profilok automatizált 
összehasonlítása] szerinti automatizált összehasonlításához kapcsolódó továbbítási eljárás  
1. Ha a nem azon osított DNS -profillal végzett összehasonlítás egy referencia DNS -profillal 
és/vagy egy nem azonosított DNS -profillal egyezést eredményezett más államok adatbázisaiban, 
ezen egyezésekről a kérelmező államot automatikusan értesíteni kell, valamint a DNS -
referenciaadatokat a részére továbbítani kell.  
2. Ha a nem azonosított DNS -profilokkal végzett összehasonlítás egy nem azonosított DNS -
profillal vagy egy referencia DNS -profillal egyezést eredményez más államok adatbázisaiban, minden 
egyes érintett állam nemzeti adatbázisát ilyen értelmű megjegyzéssel egészítheti ki.  
11. cikk: A daktiloszkópiai adatok cseréjére vonatkozó elvek  
1. A daktiloszkópiai adatok digitalizálását és a többi állam részére való továbbítását a 2. 
fejezetben meghatározott egységes adatformátumnak megfelelően kell végezni.  
2. Minden egyes állam biztosítja, hogy az általa továbbított daktiloszkópiai adatok minősége az 
automatizált ujjlenyomat -azonosító rendszerrel (AFIS) végzett összehasonlításhoz megfelelő legyen.  
3. A daktiloszkópiai adatok cseréjére alk almazandó továbbítási eljárásra decentralizált 
struktúrában kerül sor.  
4. Megfelelő intézkedéseket kell hozni a más államok részére továbbított daktiloszkópiai 
adatok bizalmas jellegének és sértetlenségének biztosítása érdekében, beleértve azok kódolását is.  
5. Az államok az ISO 3166 -1 alpha -2 szabványnak megfelelő állami kódokat alkalmaznak.  
12. cikk: Daktiloszkópiai adatokra vonatkozó keresési kapacitások  
1. Minden állam biztosítja, hogy keresési kérelmei ne haladják meg a megkeresett állam által 
meghatározott ker esési kapacitásokat. Az Egyesült Királyság nyilatkozik az azonosított és a nem 
azonosított személyek daktiloszkópiai adataira vonatkozó napi maximális keresési kapacitásáról.  
2. Az adattovábbításonként hitelesítésre elfogadott kérelmek maximális számát a 2. f ejezet 
tartalmazza.  
13. cikk: A daktiloszkópiai adatokkal kapcsolatos kérelmek és válaszok szabályai  
1. A megkeresett állam teljesen automatizált eljárással haladéktalanul ellenőrzi a továbbított 
daktiloszkópiai adatok minőségét. Amennyiben az adatok az automatizált összehasonlításhoz nem 
megfelelőek, a megkeresett állam késedelem nélkül értesíti a kérelmező államot.  
2. A megkeresett állam a kereséseket a kérelmek beérkezésének sorrendjében végzi. A 
kérelmeket 24 órán belül, teljesen automatizált eljárással fel kell dolgozni. A kérelmező állam – ha 
belső joga ezt előírja – kérheti kérelmeinek gyorsított feldolgozását, amely keresést a megkeresett 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
977 
 államnak haladéktalanul el kell végeznie. Ha a határidőket vis maior  következtében nem lehet 
betartani, az összeha sonlítást az akadályok elhárítását követően haladéktalanul el kell végezni.  
14. cikk: A gépjármű -nyilvántartási adatok automatizált keresésének elvei  
1. A gépjármű -nyilvántartási adatok automatizált kereséséhez az államok az Európai Gépjármű 
és Vezetői Engedé ly Információs Rendszer (Eucaris) szoftveralkalmazásnak a különösen a(z) 
LAW.PRUM.15. cikke [Gépjármű -nyilvántartási adatok automatizált keresése] céljára kifejlesztett 
változatát, és e szoftver módosított változatait alkalmazzák.  
2. A gépjármű -nyilvántartási  adatok automatizált keresésére decentralizált struktúrában kerül 
sor. 
3. Az Eucaris rendszeren keresztül cserélt információkat kódolt formában kell továbbítani.  
4. A kicserélendő gépjármű -nyilvántartási adatokat a 3.  fejezet határozza meg.  
5. A(z) LAW.PRUM.15. cik kének [Gépjármű -nyilvántartási adatok automatizált keresése] 
végrehajtása során az államok elsőbbséget biztosíthatnak a súlyos bűncselekmények elleni 
küzdelemhez kapcsolódó kereséseknek.  
15. cikk: Költségek  
Minden egyes állam maga viseli a 14.  cikk (1)  bekezdésében említett Eucaris szoftveralkalmazás 
kezelése, használata és fenntartása kapcsán felmerülő költségeket.  
16. cikk: Cél  
1. Az átvevő állam a személyes adatokat kizárólag az adatok átadásának a harmadik rész II. 
címén [A DNS -adatok, az ujjnyomatok és a gépjármű -nyilvántartási adatok cseréje] alapuló célja 
érdekében dolgozhatja fel. Bármilyen más célból való felhasználás csak az állományt kezelő állam 
előzetes engedélyével megengedett, és az kizárólag a fogadó állam belső jogának hatálya alá 
tartozik. Ily en engedély abban az esetben adható, ha az egyéb célokat szolgáló feldolgozás az 
állományt kezelő állam belső joga szerint megengedett.  
2. A(z) LAW.PRUM.8. cikk [DNS -profilok automatizált keresése], a(z) LAW.PRUM.9. cikk [DNS -
profilok automatizált összehasonl ítása] és a(z) LAW.PRUM.12. [Daktiloszkópiai adatok automatizált 
keresése] cikk értelmében átadott adatok feldolgozása a keresést vagy összehasonlítást végző állam 
által kizárólag az alábbiak érdekében engedélyezett:  
(a) az összehasonlított DNS -profilok vagy d aktiloszkópiai adatok egyezésének megállapítása;  
(b) az adatok egyezése esetén jogsegély iránti rendőrségi vagy igazságügyi kérelem előkészítése 
és benyújtása a belső jognak megfelelően;  
(c) az e fejezet 19. cikke szerinti jegyzőkönyvbe vétel.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
978 
 3. Az állományt kezelő állam kizárólag akkor dolgozhatja fel a részére a(z) LAW.PRUM.8. cikk 
[DNS -profilok automatizált keresése], a(z) LAW.PRUM.9. cikk [DNS -profilok automatizált 
összehasonlítása] és a(z) LAW.PRUM.12. [Daktiloszkópiai adatok automatizált keresése] cikkszerint 
átadott adatokat, amennyiben az az összehasonlítás, a keresésre való automatizált válaszadás vagy 
az e fejezet 19. cikke szerinti jegyzőkönyvbe vétel céljából szükséges. Az átadott adatokat azok 
összehasonlítását vagy a keresésre való automatizált válaszadá st követően haladéktalanul törölni 
kell, amennyiben nincs szükség azok további, e (2)bekezdés b) és c) pontjában említett célokat 
szolgáló feldolgozására.  
4. A(z) LAW.PRUM.15. cikke [Gépjármű -nyilvántartási adatok automatizált keresése] 
értelmében átadott ada tokat az állományt kezelő állam kizárólag a keresési eljárásokra való 
automatizált válaszadás vagy az e fejezet 19. cikke szerinti jegyzőkönyvbe vétel céljából használhatja 
fel. Az átadott adatokat a keresésre való automatizált válaszadást követően haladék talanul törölni 
kell, amennyiben nincs szükség azok további, az e fejezet 19. cikke szerinti jegyzőkönyvbe vétel célját 
szolgáló feldolgozására. A válaszadás során a keresést végző állam az eljárás eredményeként kapott 
adatokat kizárólag a keresési eljárás  során meghatározott célra használhatja fel.  
17. cikk: Az adatok pontossága, aktualitása és tárolási ideje  
1. Az államoknak biztosítaniuk kell a személyes adatok pontosságát és aktualitását. 
Haladéktalanul értesíteni kell az átvevő államot, ha például a hivat ali eljárás során vagy az 
adatalanytól származó értesítésből kiderül, hogy helytelen adatok vagy olyan adatok kerültek 
átadásra, amelyeket nem lett volna szabad átadni. Az érintett állam(ok) köteles(ek) kijavítani vagy 
törölni az adatokat. Továbbá a helyte lennek talált személyes adatokat is ki kell javítani. Ha az átvevő 
szerv okkal feltételezi, hogy az átadott adatok helytelenek, vagy azokat törölni kellene, akkor erről 
haladéktalanul tájékoztatnia kell az átadó szervet.  
2. Azokat az adatokat, amelyek pontoss ágát az adatalany kétségbe vonja, valamint amelyek 
pontossága vagy pontatlansága nem állapítható meg, az államok belső jogának megfelelően az 
adatalany kérésére meg kell jelölni. Amennyiben létezik egy ilyen megjelölés, azt az államok belső 
jogának figyele mbevételével kizárólag az adatalany engedélyével vagy az illetékes bíróság vagy a 
független adatvédelmi hatóság határozata alapján lehet eltávolítani.  
3. Azokat az átadott személyes adatokat, amelyeket nem lett volna szabad átadni vagy átvenni, 
törölni kell. A jogszerűen átadott és átvett adatokat törölni kell:  
(a) ha az adatok nem vagy már nem szükségesek az átadás céljának szempontjából; amennyiben 
személyes adatok kérés nélkül kerültek átadásra, az átvevő szervnek haladéktalanul 
ellenőriznie kell, hogy azok szükségesek -e az átadás céljának szempontjából;  
(b) az átadó állam belső jogában az adatok megőrzése tekintetében megállapított maximális 
időtartam lejáratát követően, amennyiben az átadó szerv az átvevő szervet az említett 
maximális időtartamról az adatok áta dásakor tájékoztatta.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
979 
 4. Amennyiben joggal feltételezhető, hogy az adatok törlése hátrányosan befolyásolná az 
adatalany érdekeit, az adatokat a belső jog figyelembevételével a törlés helyett zárolni kell. A zárolt 
adatokat kizárólag arra a célra szabad átadni  vagy felhasználni, amely miatt az adatok nem kerültek 
törlésre.  
18. cikk: Az adatvédelem és adatbiztonság biztosítása érdekében hozott technikai és szervezési 
intézkedések  
1. Az átadó és az átvevő szervek lépéseket tesznek annak biztosítására, hogy a személy es 
adatok hatékony védelemben részesüljenek a véletlen vagy jogosulatlan megsemmisítés, véletlen 
elvesztés, jogosulatlan hozzáférés, jogosulatlan vagy véletlen változtatás és jogosulatlan közzététel 
ellen.  
2. Az automatizált keresési eljárás technikai kialakí tásának jellemzőit a(z) LAW.PRUM.17. 
cikkében [Végrehajtási intézkedések] említett végrehajtási intézkedések szabályozzák, amelyek 
garantálják, hogy:  
(a) az adatvédelem és adatbiztonság biztosítása céljából sor kerüljön a technika jelenlegi 
állásának megfelelő  olyan intézkedések meghozatalára, amelyek különösen az adatok 
titkosságát és sérthetetlenségét szavatolják;  
(b) általánosan hozzáférhető hálózatok használata esetén az illetékes hatóságok által elismert 
kódolási és engedélyezési eljárásokat alkalmazzanak; és  
(c) e fejezet 19. cikkének (2), (5) és (6) bekezdésével összhangban ellenőrizhető legyen a 
keresések megengedhetősége.  
19. cikk: Dokumentáció és jegyzőkönyvezés; az automatizált és a nem automatizált átadásra 
vonatkozó különleges szabályok  
1. Az átadás megengedhetőségének ellenőrzése érdekében minden állam garantálja, hogy az 
állományt kezelő szerv és a keresést végző szerv a személyes adatok minden egyes nem automatizált 
átadását és nem automatizált átvételét dokumentálja. A dokumentáció a következő inf ormációkat 
tartalmazza:  
(a) az átadás indoka;  
(b) az átadott adatok;  
(c) az átadás dátuma; és  
(d) a keresést végző szerv és az állományt kezelő szerv neve vagy hivatkozási kódja.  
2. A(z) LAW.PRUM.8. cikken [DNS -profilok automatizált keresése], a(z) LAW.PRUM.12. cikken 
[Dakti loszkópiai adatok automatizált keresése] és a(z) LAW.PRUM.15. cikken [Gépjármű -
nyilvántartási adatok automatizált keresése] alapuló automatizált adatkeresésre és a(z) 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
980 
 LAW.PRUM.9. cikk [DNS -profilok automatizált összehasonlítása] szerinti automatizált 
össze hasonlításra a következők vonatkoznak:  
(a) automatizált kereséseket vagy összehasonlításokat kizárólag a nemzeti kapcsolattartó pontok 
különleges engedéllyel rendelkező tisztviselői hajthatnak végre; az automatizált keresések 
vagy összehasonlítások végrehajtás ára jogosult tisztviselők jegyzékét kérésre a (6) 
bekezdésben említett felügyeleti hatóságok és a többi állam rendelkezésére kell bocsátani;  
(b) minden állam biztosítja, hogy az állományt kezelő szerv és a keresést végző szerv 
jegyzőkönyvet készítsen a személy es adatok minden egyes átadásáról és átvételéről, a 
találatról vagy annak hiányáról való értesítést is beleértve; a jegyzőkönyv a következő 
információkat tartalmazza:  
(i) az átadott adatok;  
(ii) az átadás dátuma és pontos időpontja; és  
(iii) a keresést végző szerv és az állományt kezelő szerv neve vagy hivatkozási kódja.  
3. A keresést végző szerv jegyzőkönyvbe veszi továbbá a keresés vagy az átadás indokát, 
valamint a keresést végrehajtó tisztviselő és a keresést vagy az átadást elrendelő tisztviselő 
ismertetőjelét.  
4. A jegyző könyvező szerv kérésre haladéktalanul közli a jegyzőkönyvbe vett adatokat az 
érintett állam illetékes adatvédelmi hatóságaival, legkésőbb a kérelem kézhezvételétől számított 
négy héten belül; a jegyzőkönyvbe vett adatokat kizárólag a következő célokra lehe t felhasználni:  
(a) az adatvédelem ellenőrzése;  
(b) az adatbiztonság biztosítása.  
5. A jegyzőkönyvbe vett adatokat megfelelő intézkedések segítségével védeni kell a nem 
megfelelő felhasználással és a helytelen felhasználás egyéb formáival szemben, valamint két évig 
meg kell őrizni azokat. A megőrzési idő lejárta után a jegyzőkönyvbe vett adatokat haladéktalanul 
törölni kell.  
6. A személyes adatok átadásának vagy átvételének jogi ellenőrzése az államok független 
adatvédelmi hatóságainak, vagy adott esetben igazságügyi ha tóságainak a feladata. A belső jog 
figyelembevételével bárki felkérheti ezeket a hatóságokat arra, hogy azok ellenőrizzék a személyükre 
vonatkozó adatok feldolgozásának jogszerűségét. Ezek és a jegyzőkönyvezésért felelős hatóságok az 
ilyen kérésektől függe tlenül az érintett állományok alapján szúrópróbaszerűen is ellenőrzik az átadás 
jogszerűségét.  
7. A független adatvédelmi hatóságok ellenőrzés céljából 18 hónapig megőrzik az ilyen 
ellenőrzések eredményeit. Ezen időtartam lejárta után haladéktalanul törlik ez eket. A belső joggal 
összhangban minden adatvédelmi hatóság felkérést kaphat egy másik állam független adatvédelmi 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
981 
 hatóságától hatáskörei gyakorlására. Az államok független adatvédelmi hatóságai – különösen a 
célirányos információk cseréje révén – elvégzik  a kölcsönös együttműködéshez szükséges ellenőrzési 
feladatokat.  
20. cikk: Az adatalanyok kártérítéshez fűződő jogai  
Amennyiben valamely állam egy szerve a harmadik rész II. címe [A DNS -adatok, az ujjnyomatok és a 
gépjármű -nyilvántartási adatok cseréje] ér telmében személyes adatot adott át, a másik állam fogadó 
szervezete nem használhatja fel az átadott adatok pontatlanságát jogalapként a sértett féllel 
szembeni, belső jog szerinti felelőssége elhárításához. Ha a tévesen továbbított adatok felhasználása 
miatt az átvevő szervvel szemben kártérítést ítélnek meg, a kártérítésként kifizetett összeget az 
adatokat átadó szerv teljes mértékben megtéríti az átvevő szervnek.  
21. cikk: Az államok által kért információ  
Az átvevő állam kérelemre tájékoztatja az átadó ál lamot az átadott adatok feldolgozásáról és az 
ezáltal elért eredményekről.  
22. cikk: Nyilatkozatok és kijelölések  
1. Az Egyesült Királyság közli a bűnüldözési és igazságügyi együttműködési szakbizottsággal a(z) 
LAW.PRUM 7. cikkének (3) bekezdése [Belföldi DNS -elemzési állományok létrehozása] és e fejezet 
12. cikkének (1) bekezdése szerinti nyilatkozatait, valamint a(z) LAW.PRUM 13. cikkének [Nemzeti 
kapcsolattartó pontok] (1) bekezdése, és a(z) LAW.PRUM 15. cikkének [Gépjármű -nyilvántartási 
adatok automatiz ált keresése] (3) bekezdése szerinti kijelöléseit.  
2. Az Egyesült Királyság által e nyilatkozatokban és kijelölésekben, illetve a tagállamok által a(z) 
LAW.PRUM 17. cikk [Végrehajtási intézkedések](3) bekezdésével összhangban rendelkezésre 
bocsátott tényszerű  információkat bele kell foglalni a 2008/616/IB határozat 18. cikkének (2) 
bekezdésében előírt kézikönyvbe.  
3. Az államok az (1) bekezdéssel összhangban tett nyilatkozatokat és kijelöléseket a 
bűnüldözési és igazságügyi együttműködési szakbizottságnak továbbí tott értesítés révén tetszőleges 
időpontban módosíthatják. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködési szakbizottság valamennyi 
kézhez vett nyilatkozatot a Tanács Főtitkárságának rendelkezésére bocsátja.  
4. A Tanács Főtitkársága tájékoztatja a bűnüldözési és igazságügyi együttműködési 
szakbizottságot a (2) bekezdésben említett kézikönyv esetleges változásairól.  
23. cikk: A(z) LAW.PRUM.18. cikkben [Előzetes értékelés]említett határozatok előkészítése  
1. A Tanács  a(z) LAW.PRUM.18. cikkben [Előzetes értékelés]  említettek szerinti határozatot egy 
kérdőíven alapuló értékelő jelentés alapján hozza meg.  
2. A harmadik rész II. címe második fejezetének [A DNS -adatok, az ujjnyomatok és a gépjármű -
nyilvántartási adatok cseréj e] megfelelően automatizált adatcsere tekintetében az értékelő jelentés 
ezenkívül értékelő látogatáson és kísérleti adatcserén fog alapulni, amelyekre akkor kerül sor, 
miután az Egyesült Királyság értesítette a bűnüldözési és igazságügyi együttműködési sza kbizottságot 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
982 
 a harmadik rész II. címének [A DNS -adatok, az ujjnyomatok és a gépjármű -nyilvántartási adatok 
cseréje] értelmében rá rótt kötelezettségek végrehajtásáról, valamint benyújtotta az e fejezet 22. 
cikkében előírt nyilatkozatokat. Az eljárás tovább i részleteit e melléklet 4. fejezete tartalmazza.  
24. cikk: Statisztika és jelentés  
1. A harmadik rész II. címe [A DNS -adatok, az ujjnyomatok és a gépjármű -nyilvántartási adatok 
cseréje] szerinti adatcsere adminisztratív, technikai és pénzügyi alkalmazásának értékelését 
rendszeresen el kell végezni. Az értékelést azon adatkategóriák tekintetében kell elvégezni, amelyek 
vonatkozásában az adatcsere az érintett államok között már megkezdődött. Az értékelésnek az adott 
államok jelentésein kell alapulnia.  
2. Minden eg yes állam statisztikát készít az automatizált adatcsere eredményeiről. Az 
összehasonlíthatóság érdekében az érintett tanácsi munkacsoport összeállít egy mintastatisztikát. 
Ezeket a statisztikákat évente továbbítani kell a bűnüldözési és igazságügyi együttm űködési 
szakbizottságnak.  
3. Ezenkívül az államok felkérést kapnak, hogy rendszeres időközönként, évente legfeljebb 
egyszer a folyamat elemzése és fejlesztése érdekében nyújtsanak további információkat – szükség 
szerint – az automatizált adatcsere megvalósítá sának adminisztratív, technikai és pénzügyi 
vonatkozásairól.  
4. E cikk vonatkozásában a tagállamok által a 2008/615/IB és 2008/616/IB határozattal 
összhangban készített statisztikákat és tett jelentéseket kell figyelembe venni.  
1. FEJEZET: DNS -adatok cseréje  
1.  DNS -sel kapcsolatos bűnügyi technikai kérdések, egyezési szabályok és algoritmusok  
1.1. A DNS -profilok jellemzői  
A DNS -profil 24 számpárt tartalmazhat, amelyek az Interpol DNS -eljárásaiban is használt 24 lókusz 
alléljait jelölik. E lókuszok neveit az a lábbi táblázat tartalmazza:  
VWA  TH01  D21S11  FGA D8S1179  D3S1358  D18S51  Amelogeni
n 
TPOX  CSF1P0  D13S317  D7S820  D5S818  D16S539  D2S1338  D19S433  
Penta D  Penta E  FES F13A1  F13B  SE33  CD4 GABA  
 
A legfelső sorban szürke színnel jelzett hét lókusz alkotja jelenleg mind az Európai lókusz -
szabványkészletet (European Standard Set of Loci, ESSOL), mind a lókuszok Interpol -
szabványkészletét (Interpol Standard Set of Loci (ISSOL).  
Tartalmi szabályok:  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
983 
 Az államok által keresés és összehasonlítás céljából rendelkezé sre bocsátott, valamint a keresés és 
összehasonlítás céljából kiküldött DNS -profiloknak legalább hat teljesen meghatározott147 lókuszt kell 
magukban foglalniuk, de tartalmazhatnak további lókuszokat vagy szóközöket is, amennyiben azok 
rendelkezésre állnak. A  referencia DNS -profiloknak az európai szabvány részét képező 7 lókusz közül 
legalább hatot tartalmazniuk kell. Az egyezések pontosságának javítása érdekében valamennyi allélt 
tárolni kell az indexált DNS -profilok adatbázisában, és azokat keresés és összeh asonlítás céljából 
használni kell. Valamennyi államnak a lehető leghamarabb át kell vennie bármely, az EU által 
újonnan elfogadott Európai lókusz -szabványkészletet (ESSOL).  
A vegyes profilok nem engedélyezettek, így az egyes lókuszok allélértékei kizárólag  két számból 
fognak állni, amelyek homozigozitás esetében egy adott lókuszon meg is egyezhetnek.  
A helyettesítő karakterek és a mikrovariánsok az alábbi szabályok szerint kezelendők:  
– Az amelogeninen kívül a profilban levő bármely nem numerikus értéket (pl.  „o”, „f”, „r”, 
„na”, „nr” vagy „un”) automatikusan helyettesítő karakterre (*) kell konvertálni az 
exportálás céljából, és keresést kell indítani az egész adatbázisban.  
– A profilban található „0”, „1” vagy „99” numerikus értékeket automatikusan helyettesít ő 
karakterré (*) kell konvertálni az exportálás céljából, és ezeket az adatbázis összes 
profiljában keresni kell.  
– Amennyiben egy lókuszhoz három allél van megadva, az első allélt el kell fogadni, a másik 
kettőt azonban automatikusan helyettesítő karakterré  (*) kell konvertálni az exportálás 
céljából, és ezeket az adatbázis összes profiljában keresni kell.  
– Amennyiben az első vagy a második allélra helyettesítő karaktert adnak meg, a numerikus 
értéknek a lókuszra vonatkozó mindkét permutációjára keresni kell (pl.: a 12, * egyezhet 
12,14 -gyel vagy 9,12 -vel is).  
– A pentanukleotid (Penta D, Penta E és CD4) mikrovariánsok az alábbiak szerint egyeznek:  
 x.1 = x, x.1, x.2  
 x.2 = x.1, x.2, x.3  
 x.3 = x.2, x.3, x.4  
 x.4 = x.3, x.4, x + 1,  
– A tetranukleotid (a többi lókusz tetranukleotid) mikrovariánsok az alábbiak szerint 
egyeznek:  
 x.1 = x, x.1, x.2  
                                                            
147 A „teljesen meghatározott” azt jelenti, hogy a ritka allélértékek kezelését is magában foglalja.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
984 
  x.2 = x.1, x.2, x.3  
 x.3 = x.2, x.3, x + 1.  
1.2. Egyezési szabályok  
Két DNS -profil összehasonlítása azon lókuszok alapján történik, amelyekhez mindkét DNS -profilban 
rendelkezésre áll egy allélpár. Legalább hat teljesen meghatározott lókusznak (az amelogeninen 
kívül) egyeznie kell mindkét DNS -profilban, mielőtt találati válasz érkezik.  
A teljes egyezés (1. minőség) egyezésnek minősül, amennyiben az összehasonlított lókusz oknak a 
kereső és a lekért DNS -profilban egyaránt megtalálható valamennyi allélértéke megegyezik. A közeli 
egyezés olyan egyezést jelent, amelynél az összehasonlított allélok közül csupán egynek az értéke tér 
el a két DNS -profilban (2., 3. és 4. minőség). A közeli egyezés csak akkor fogadható el, ha a két 
összehasonlított DNS -profilban legalább hat teljesen meghatározott lókusz egyezik.  
A közeli egyezés okai az alábbiak lehetnek:  
– Emberi tévesztés (gépelési hiba) az egyik DNS -profil bevitelénél a keresési ké relemben vagy 
a DNS -adatbázisban,  
– a DNS -profil generálási eljárása során allél -meghatározási vagy allél -lehívási hiba.  
1.3. Jelentéstételi szabályok  
A teljes és a közeli egyezésekről, valamint a találatok hiányáról minden esetben jelentést kell tenni.  
Az e gyezésről szóló jelentést a kérelmező nemzeti kapcsolattartónak küldik meg, valamint 
hozzáférhetővé teszik a megkeresett nemzeti kapcsolattartó számára is (annak érdekében, hogy 
megbecsülhesse a rendelkezésre álló további személyes adatok, valamint a talál atnak megfelelő 
DNS -profillal kapcsolatos egyéb információk iránti, az egyezést követő lehetséges további kérelmek 
természetét és számát, a(z) LAW.PRUM.14. cikkével [További személyes adatok és egyéb 
információk átadása] összhangban).  
2. Állami kódszámok t áblázata  
A harmadik rész II. címével [A DNS -adatok, az ujjnyomatok és a gépjármű -nyilvántartási adatok 
cseréje] összhangban a doménnevek és a zárt hálózatban történő prümi DNS -adatcsere 
alkalmazásokhoz szükséges egyéb konfigurációs paraméterek meghatározásához az ISO 3166 -1 
alpha -2 kódot használják.  
Az ISO 3166 -1 alpha -2 kódok az alábbi, két betűből álló állami kódok.  
Állam  Kód Állam  Kód 
Belgium  BE Litvánia  LT 
Bulgária  BG Luxemburg  LU 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
985 
 Cseh Köztársaság  CZ Magyarország  HU 
Dánia  DK Málta  MT 
Németország  DE Hollandia  NL 
Észtország  EE Ausztria  AT 
Írország  IE Lengyelország  PL 
Görögország  EL Portugália  PT 
Spanyolország  ES Románia  RO 
Franciaország  FR Szlovákia  SK 
Horvátország  HR Szlovénia  SI 
Olaszország  IT Finnország  FI 
Ciprus  CY Svédország  SE 
Lettország  LV Egyesült Királyság  UK 
 
3. Funkcionális elemzés  
3.1. A rendszer hozzáférhetősége  
A(z) LAW.PRUM.8. cikk [DNS -profilok automatizált keresése] szerinti kérelmeknek az egyes kérelmek 
elküldésének kronológiai sorrendjében kell a cél adatbázisba eljutniuk, míg a válaszokat a kérelem 
megérkezését követő tizenöt percben kell a kérelmező állam számára elküldeni.  
3.2. Második lépés  
Amikor egy állam egyezésről szóló jelentést kap, nemzeti kapcsolattartójának feladata a kérdésként 
benyújtott  profilban található értékeknek a válaszként kapott profilban/profilokban található 
értékekkel való összehasonlítása, a profil bizonyító erejének hitelesítése és ellenőrzése érdekében. A 
hitelesítés céljából a nemzeti kapcsolattartók közvetlenül is felvehe tik egymással a kapcsolatot.  
A jogi segítségnyújtási eljárások a két profil közötti egyezés hitelesítését követően kezdődnek meg, 
az automatizált konzultációs szakasz során elért teljes vagy közeli egyezés alapján.  
4. DNS interfészvezérlési dokumentáció  
4.1. Bevezető  
4.1.1.  Célkitűzések  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
986 
 Ez a fejezet a DNS -profilokban található információknak az államok DNS -adatbázisrendszerei közötti 
cseréjéhez szükséges előírásokat határozza meg. A fejrészmezőket kifejezetten a prümi DNS -
adatcserére határozzák meg, az adat rész az Interpol DNS -csere átjárójára meghatározott XML -séma 
DNS -profil adatrészére alapul.  
Az adatcsere az SMTP -protokoll (Simple Mail Transfer Protocol – egyszerű levéltovábbítási protokoll) 
és a legkorszerűbb egyéb technológiák felhasználásával történik , a hálózati szolgáltató által 
biztosított központi levéltovábbító szerveren keresztül. Az XML -fájlt levéltörzsként továbbítják.  
4.1.2.  Alkalmazási kör  
Az ICD kizárólag az üzenet (vagy „levél”) tartalmát határozza meg. Minden hálózatspecifikus és 
levélspecifikus kérdést egységesen határoznak meg, hogy a DNS -adatcsere műszaki alapjai közösek 
legyenek.  
Ez magában foglalja az alábbiakat:  
– az üzenet tárgymezőjének formátuma, az üzenet automatizált feldolgozásának lehetővé 
tétele/engedélyezése érdekében,  
– szükséges -e a tartalom rejtjelezése, és amennyiben igen, milyen módszerekkel,  
– az üzenetek maximális hossza.  
4.1.3.  XML -struktúra és -elvek  
Az XML -üzenet a következő részekből áll:  
– a továbbításra vonatkozó információt tartalmazó fejrész és  
– a profilspecifik us információt, valamint magát a profilt tartalmazó adatrész.  
A kérelemre és a válaszra egyaránt ugyanazt az XML -sémát kell használni.  
A nem azonosított DNS -profilok – LAW.PRUM.9. cikk [DNS -profilok automatizált összehasonlítása] 
szerinti – teljes körű ell enőrzése érdekében lehetőség lesz több profil egyetlen üzenetben való 
elküldésére is. Meg kell határozni az egy üzenetben küldhető profilok maximális számát. A szám a 
legnagyobb engedélyezett levélmérettől függ, meghatározására a levelezőszerver kiválasztá sát 
követően kerül sor.  
XML példa:  
<?version="1.0" standalone="yes"?>  
<PRUEMDNAx xmlns:msxsl="urn:schemas -microsoft -com:xslt"  
xmlns:xsi="http://www.w3.org/2001/XMLSchema -instance">  
<header>  
(…) 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
987 
 </header>  
<datas>  
(…) 
</datas>  
[<datas> az adatszerkezetet meg  kell ismételni, amennyiben több profilt küldenek (…) egyetlen 
SMTP -üzenetben, ami csak a LAW.PRUM.9. cikkben [DNS -profilok automatizált összehasonlítása] 
foglalt esetekben engedélyezett  
</datas>]  
</PRUEMDNA>  
4.2. Az XML szerkezet meghatározása  
Az alábbi meghatározások dokumentálási célokat és a jobb olvashatóságot szolgálják, a ténylegesen 
kötelező információt egy XML -sémafájl tartalmazza (PRUEM DNA.xsd).  
4.2.1.  PRUEMDNAx séma  
Az alábbi mezőket tartalmazza:  
Mezők  Típus  Leírás  
header  PRUEM_header  Occurs: 1 
datas  PRUEM_datas  Occurs: 1 … 500  
 
4.2.2.  Fejrészstruktúra tartalma  
4.2.2.1.  PRUEM fejrész  
Ez a struktúra az XML -fájl fejrészét írja le. Az alábbi mezőket tartalmazza:  
Mezők  Típus  Leírás  
direction  PRUEM_header_dir  Direction of message flow  
ref String  Reference of the XML file  
generator  String  Generator of XML file  
schema_version  String  Version number of schema to use  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
988 
 requesting  PRUEM_header_info  Requesting State info  
requested  PRUEM_header_info  Requested State info  
 
4.2.2.2.  PRUEM fejrész  
Az üzenetben foglalt adatok típusa, értéke a következő lehet:  
Érték  Leírás  
R Request  
A Answer  
 
4.2.2.3.  PRUEM fejrészre vonatkozó információk  
Az államot, valamint az üzenet időpontját/idejét leíró struktúra. Az alábbi mezőket tartalmazza:  
Mezők  Típus  Leírás  
source_isocode  String  ISO 3166 -2 code of the requesting State  
destination_isocode  String  ISO 3166 -2 code of the requested State  
request_id  String  unique Identifier for a request  
date  Date  Date of creation of message  
time  Time  Time of creation of message  
 
4.2.3.  A PRUEM profil adattartalma  
4.2.3.1.  PRUEM_datas  
Ez a struktúra az XML profil adatrészét írja le. Az alábbi mezőket tartalmazza:  
Mezők  Típus  Leírás  
reqtype  PRUEM request type  Type of request (a LAW.PRUM.8. [DNS -profilok 
automatizált keresése], a LAW.PRUM.9. [DNS -
profilok automatizált összehasonlítása])  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
989 
 date  Date  Date profile stored  
type  PRUEM_datas_type  Type of profile  
result  PRUEM_datas_result  Result of request  
agency  String  Name of corresponding unit responsible for the 
profile  
profile_ident  String  Unique State profile ID  
message  String  Error Message, if result = E  
profile  IPSG_DNA_profile  If direction = A (Answer) AND result ≠ H (HIT) 
empty  
match_id  String  In case of a HIT PROFILE_ID of the requesting 
profile  
quality  PRUEM_hitquality_type  Quality of HIT  
hitcount  Integer  Count of matched Alleles  
rescount  Integer  Count of matched profiles. If direction = R 
(Request), then empty. If quality!=0 (the original 
requested profile), then empty.  
 
4.2.3.2.  PRUEM_request_type  
Az üzenetben foglalt adatok típusa, értéke a következő lehet:  
Érték  Leírás  
3 A(z) LAW.PRUM.8. cikk [DNS -profilok automatizált keresése] 
szerinti kérelmek  
4 A(z) LAW.PRUM.9. cikk [DNS -profilok automatizált 
összehasonlítása] szerinti kérelmek  
 
4.2.3.3.  PRUEM_hitquality_type  
Érték  Leírás  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
990 
 0 Referring original requesting profile:  
Case „No HIT”: original requesting profile sent back only;  
Case ‘HIT’: original requesting profile and matched profiles sent back.  
1 Equal in all available alleles without wildcards  
2 Equal in all available alleles with wildcards  
3 Hit with Deviation (Microvariant)  
4 Hit with mismatch  
 
4.2.3.4.  PRUEM_data_type  
Az üzenetben foglalt adatok típusa, értéke a következő lehet:  
Érték  Leírás  
P Person profile  
S Stain  
 
4.2.3.5.  PRUEM_data_result  
Az üzenetben foglalt adatok típusa, értéke a következő lehet:  
Érték  Leírás  
U Undefined, If direction = R (request)  
H HIT 
N No-HIT 
E Error  
 
4.2.3.6.  IPSG_DNA_profile  
DNS -profilt leíró struktúra. Az alábbi mezőket tartalmazza:  
Mezők  Típus  Leírás  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
991 
 ess_issol  IPSG_DNA_ISSOL  Group of loci corresponding to the ISSOL 
(standard group of Loci of Interpol)  
additional_loci  IPSG_DNA_additional_loci  Other loci  
marker  String  Method used to generate of DNA  
profile_id  String  Unique identifier for DNA profile  
 
4.2.3.7.  IPSG_DNA_ISSOL  
Az ISSOL lókuszokat (lókuszok Interpol -szabványkészlete) tartalmazó struktúra. Az alábbi mezőket 
tartalmazza:  
Mezők  Típus  Leírás  
vwa IPSG_DNA_locus  Locus vwa  
th01  IPSG_DNA_locus  Locus th01  
d21s11  IPSG_DNA_locus  Locus d21s11  
fga IPSG_DNA_locus  Locus fga  
d8s1179  IPSG_DNA_locus  Locus d8s1179  
d3s1358  IPSG_DNA_locus  Locus d3s1358  
d18s51  IPSG_DNA_locus  Locus d18s51  
amelogenin  IPSG_DNA_locus  Locus amelogin  
 
4.2.3.8.  IPSG_DNA_additional_loci  
A többi lókuszt tartalmazó struktúra. Az alábbi mezőket tartalmazza:  
Mezők  Típus  Leírás  
tpox  IPSG_DNA_locus  Locus tpox  
csf1po  IPSG_DNA_locus  Locus csf1po  
d13s317  IPSG_DNA_locus  Locus d13s317  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
992 
 d7s820  IPSG_DNA_locus  Locus d7s820  
d5s818  IPSG_DNA_locus  Locus d5s818  
d16s539  IPSG_DNA_locus  Locus d16s539  
d2s1338  IPSG_DNA_locus  Locus d2s1338  
d19s433  IPSG_DNA_locus  Locus d19s433  
penta_d  IPSG_DNA_locus  Locus penta_d  
penta_e  IPSG_DNA_locus  Locus penta_e  
fes IPSG_DNA_locus  Locus fes  
f13a1  IPSG_DNA_locus  Locus f13a1  
f13b  IPSG_DNA_locus  Locus f13b  
se33  IPSG_DNA_locus  Locus se33  
cd4 IPSG_DNA_locus  Locus cd4  
gaba  IPSG_DNA_locus  Locus gaba  
 
4.2.3.9.  IPSG_DNA_locus  
Lókuszt leíró struktúra. Az alábbi mezőket tartalmazza:  
Mezők  Típus  Leírás  
low_allele  String  Lowest value of an allele  
high_allele  String  Highest value of an allele  
 
5. Alkalmazási, biztonsági és kommunikációs architektúra  
5.1. Áttekintés  
A harmadik rész II. címe [A DNS -adatok, az ujjnyomatok és a gépjármű -nyilvántartás i adatok cseréje] 
keretében folytatott DNS -adatcsere alkalmazásainak implementációja során közös kommunikációs 
hálózatot kell használni, amely logikailag zárt lesz az államok között. E közös, a hatékonyabb 
kérelemküldésre és válaszfogadásra szolgáló kommun ikációs infrastruktúra lehetőségeinek a 
kihasználása érdekében a DNS - és daktiloszkópiai adatokra irányuló kérelmek kódolt SMTP e -mail 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
993 
 üzenetben való továbbítására egy aszinkron mechanizmust fogadnak el. Biztonsági megfontolásból 
az s/MIME (biztonságos töb bcélú internetlevelezési bővítmény) mechanizmust mint az SMTP funkció 
kiterjesztését fogják felhasználni arra, hogy a hálózaton belül egy végpontok közötti biztonságos 
átjárót építsenek ki.  
Az államok közötti adatcserét szolgáló kommunikációs hálózat funkc ióját a már működő a 
közigazgatási rendszerek közötti transzeurópai telematikai szolgáltatás (TESTA) tölti be. A TESTA az 
Európai Bizottság felelősségi körébe tartozik. Figyelembe véve, hogy a nemzeti DNS -adatbázisok és a 
TESTA jelenlegi nemzeti hozzáférés i pontjai esetlegesen az államokban eltérő helyeken találhatók, a 
TESTA -hoz való hozzáférés kialakítható:  
 1. a meglevő nemzeti hozzáférési pont felhasználásával, vagy új nemzeti TESTA -
hozzáférési pont létrehozásával; vagy  
 2. egy biztonságos helyi kapcsolat kiépítésével azon hely, ahol a DNS -adatbázis 
található, és az illetékes nemzeti hatóság azt kezeli, illetve a meglévő nemzeti TESTA -
hozzáférési pont helye között.  
A harmadik rész II. címe [A DNS -adatok, az ujjnyomatok és a gépjármű -nyilvántartási  adatok cseréje] 
szerinti alkalmazások végrehajtása során alkalmazott protokollok és szabványok megfelelnek a nyílt 
szabványoknak és teljesítik az államok nemzeti biztonságpolitikai döntéshozói által előírtakat.  
5.2. Felső szintű architektúra  
A harmadik ré sz II. címének [A DNS -adatok, az ujjnyomatok és a gépjármű -nyilvántartási adatok 
cseréje] alkalmazási körében valamennyi állam hozzáférhetővé teszi DNS -adatait a más államokkal 
való csere és/vagy a más államok általi keresés céljából, az egységesített közö s adatformátumnak 
megfelelően. Az architektúra a bárkitől -bárkinek rendszer kommunikációs modelljére alapul. Nincs 
sem központi számítógépes szerver, sem pedig központosított adatbázis a DNS -profilok tárolására.  
1. ábra: A DNS -adatok cseréjének topológiája  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
994 
  
Az állami helyszínekre vonatkozó nemzeti jogi korlátozások tiszteletben tartásán kívül minden állam 
maga dönthet arról, hogy milyen típusú hardvert és szoftvert alkalmaz a harmadik rész II. címében [A 
DNS -adatok, az ujjnyomatok és a gépjármű -nyilvántart ási adatok cseréje] foglalt követelményeknek 
való megfeleléshez alkalmazandó konfigurációhoz.  
5.3. Biztonsági előírások és adatvédelem  
A biztonsági vonatkozásoknak három szintjét vizsgálták meg és hajtották végre.  
5.3.1.  Adatszint  
Az egyes államok által re ndelkezésre bocsátott DNS -profilokat a közös adatvédelmi szabványoknak 
megfelelően kell elkészíteni, úgy hogy a kérelmező állam által kézhez kapott válasz elsősorban a 
találatot (HIT), illetve a találat hiányát (No HIT) jelezze, találat esetén egy semmilye n személyes 
információt sem tartalmazó azonosítószámot is feltüntetve. A találatról szóló értesítést követően 
további vizsgálatokat folytatnak kétoldalú szinten, az érintett állami helyszínekre vonatkozó meglevő 
nemzeti jogi és szervezeti szabályoknak megf elelően.  
5.3.2.  Kommunikációs szint  
A DNS -profilokra vonatkozó információt tartalmazó üzeneteket (kérelmeket és válaszokat), mielőtt 
azokat más államok helyszíneire továbbítanák, a nyílt szabványoknak megfelelően a legkorszerűbb 
módszerekkel, mint például az s/MIME -el rejtjelezik.  
5.3.3.  Továbbítási szint  
A DNS -profilra vonatkozó információt tartalmazó összes rejtjelezett üzenetet nemzetközi szinten egy 
megbízható hálózati szolgáltató által igazgatott virtuális privát átjárórendszeren keresztül, valamint 
az ezen átjárórendszerhez kapcsolódó, nemzeti felelősség alá tartozó biztonságos kapcsolatokon 

Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
995 
 keresztül továbbítják a többi állam helyszíneire. A virtuális privát átjárórendszernek nincs 
kapcsolódási pontja a nyilvános internethez.  
5.4. A titkosítási mechan izmusokhoz használandó protokollok és szabványok: s/MIME és 
kapcsolódó csomagok  
A DNS -profilra vonatkozó információt tartalmazó üzenetek rejtjelezésére az s/MIME nyílt szabványt 
– mint az SMTP de facto e -mail szabvány kiterjesztését – fogják alkalmazni. Az  s/MIME protokoll (V3) 
lehetővé teszi a levelek aláírását, a biztonsági címkézést és a biztonságos levelezőlistákat; a protokoll 
az Internet Műszaki Testület (IETF) kriptográfiailag védett üzenetekre vonatkozó szabványára, a 
kriptográfiai üzenetszintaxisra  (Cryptographic Message Syntax, CMS) épül. A digitális adatok bármely 
formájának digitális aláírására, kivonatolására, hitelesítésére és rejtjelezésére szolgál.  
Az s/MIME mechanizmus által használt tanúsítványnak meg kell felelnie az X.509 szabványnak. Az 
egyéb prümi alkalmazásokkal közös szabvány - és eljáráshasználat biztosítása érdekében az s/MIME 
rejtjelezési műveletekre vonatkozó, illetve a különböző, kereskedelmi forgalomban kapható 
termékek (COTS) esetében alkalmazandó eljárási szabályok a következők:  
– A művelet sorrendje: először a rejtjelezés, majd az aláírás.  
– A szimmetrikus rejtjelezéshez a 256 bites kulcsméretű AES (Advanced Encryption 
Standard), az aszimmetrikus rejtjelezéshez pedig az 1024 bites kulcsméretű RSA rejtjelező 
algoritmust kell alkalmaz ni. 
– Az SHA -1 hash algoritmust kell alkalmazni.  
Az s/MIME funkció a modern e -mail szoftvercsomagok közül a legtöbbe, így például az Outlook, a 
Mozilla Mail, valamint a Netscape Communicator 4.x szoftverbe már be van építve, és a legfőbb e -
mail szoftvercsoma gokkal kompatibilis.  
Mivel az s/MIME könnyen integrálható a nemzeti IT infrastruktúrákba valamennyi állami helyszínen, 
a kommunikációs biztonsági szint implementációjára alkalmas mechanizmusnak bizonyul. A „Proof 
of Concept” céljának hatékonyabb módon tört énő elérése, valamint a költségek csökkentése 
érdekében a DNS -adatok cseréjének prototipizálására viszont a JavaMail API nyílt szabványt 
választják. A JavaMail API az s/MIME és/vagy az OpenPGP felhasználásával egyszerű rejtjelezést és 
visszafejtést biztosí t. A cél egységes, egyszerűen használható alkalmazásprogramozási interfész (API) 
biztosítása azon e -mail kliensek számára, akik a két legelterjedtebb e -mail -rejtjelezési formátum 
valamelyikének felhasználásával kívánnak e -mailt küldeni vagy kapni. Ezért a JavaMail API bármely 
korszerű implementációja megfelel a harmadik rész II. címében [A DNS -adatok, az ujjnyomatok és a 
gépjármű -nyilvántartási adatok cseréje] foglalt követelményeknek, mint például a Bouncy Castle JCE 
terméke (Java Cryptographic Extension),  amelyet az s/MIME implementációjára fognak használni a 
DNS -adatok államok közötti cseréjére vonatkozó prototípuskészítés érdekében.  
5.5. Alkalmazási architektúra  
Minden állam egy az interfészvezérlési dokumentációval összhangban levő szabványosított DNS -
profil adatcsomagot bocsát a többi állam rendelkezésére. Ez lehetséges az egyes nemzeti 
adatbázisok logikai nézetének biztosítása vagy fizikai exportált adatbázis (indexált adatbázis) 
létrehozása által.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
996 
 A négy fő komponens – az e-mail kiszolgáló/s/MIME , az alkalmazáskiszolgáló, az adatlekérdezésre és 
-bevitelre, a bejövő és kimenő üzenetek nyilvántartására szolgáló adatstruktúra -terület, továbbá az 
összehasonlító motor – termékfüggetlen módon implementálja a teljes alkalmazási logikát.  
Annak biztosítása  érdekében, hogy az államok könnyen integrálhassák a komponenseket saját 
nemzeti rendszereikbe, a meghatározott közös funkcionalitást az államok által nemzeti IT 
politikájuktól és szabályaiktól függően választható nyílt forráskódú komponensek útján érték e l. A 
harmadik rész II. címének [A DNS -adatok, az ujjnyomatok és a gépjármű -nyilvántartási adatok 
cseréje] hatálya alá tartozó DNS -profilokat tartalmazó indexált adatbázisokhoz való hozzáférés 
megszerzéséhez implementálandó jellemzők függetlensége miatt min den állam szabadon 
választhatja meg hardver - és szoftverplatformját, beleértve az adatbázis - és operációs rendszereket 
is. 
A meglevő közös hálózatban kifejlesztették, és sikeresen tesztelték a DNS -adatok cseréjének 
prototípusát. Az 1.0 verzió produktív kör nyezetben való alkalmazása megkezdődött, és azt a napi 
műveletekben használják. Az államok használhatják a közösen kifejlesztett terméket, de 
kifejleszthetik saját termékeiket is. A közös termékkomponenseket az IT, valamint a bűnügyi 
technikai és/vagy funk cionális rendőrségi követelmények változásának megfelelően fogják 
karbantartani, testre szabni és továbbfejleszteni.  
2. ábra: Alkalmazás -topológiai áttekintés  
 
5.6. Az alkalmazási architektúrához használandó protokollok és szabványok  
5.6.1.  XML  
A DNS -adat ok cseréje teljes mértékben az XML -sémát – mint az SMTP e -mail üzenetek csatolmányát 
– aknázza ki. A Kiterjeszthető Leíró Nyelv (XML) a W3C által ajánlott általános célú leíró nyelv, amely 
speciális célú leíró nyelvek létrehozására szolgál, és amely számos  különböző adattípus leírására 
képes. A valamennyi állam közötti cserére alkalmas DNS -profil leírása XML és XML -séma 
alkalmazásával történt az interfészvezérlési dokumentumban.  
5.6.2.  ODBC  
A nyílt adatbázis -kapcsolat (ODBC) szabványos szoftveres API metódu st kínál az adatbázis -kezelő 
rendszerekhez való hozzáféréshez, és függetlenséget biztosít a programozási nyelvektől, valamint az 

Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
997 
 adatbázis - és operatív rendszerektől. Az ODBC -nek ugyanakkor vannak hátrányai is. A nagy számú 
ügyfélgép kezelése különböző esz közmeghajtókat és dinamikusan kapcsolódó könyvtárakat (DLL) 
jelenthet. Ez az összetettség rendszer -felügyeleti többletmunkát eredményezhet.  
5.6.3.  JDBC  
A JAVA adatbázis -kapcsolat (JDBC) egy API a Java programozási nyelvhez, amely azt határozza meg, 
hogy eg y ügyfél hogyan férhet hozzá egy adatbázishoz. Az ODBC -től eltérően a JDBC esetében nincs 
szükség bizonyos helyi DLL -ek használatára a munkaállomáson.  
A DNS -profilokra vonatkozó kérelmeknek és válaszoknak az egyes állami helyszíneken való 
feldolgozása üzle ti logikáját az alábbi ábra mutatja be. A kérelem - és válaszáramok egyaránt egy 
olyan neutrális adatterülettel állnak kölcsönhatásban, amely különböző, közös adatszerkezetű 
adatállományokat tartalmaz.  
3. ábra: Áttekintés: Az alkalmazás munkafolyamata az eg yes állami helyszíneken  
 
5.7. Kommunikációs környezet  
5.7.1.  Közös kommunikációs hálózat: TESTA és az arra épülő infrastruktúra  
A DNS -adatcsere alkalmazás az e -mailt mint aszinkron mechanizmust használja az államok közötti 
kérelemküldésre és válaszfogadás ra. Mivel minden államnak van legalább egy nemzeti hozzáférési 
pontja a TESTA hálózathoz, a DNS -adatok cseréjére a TESTA hálózaton keresztül kerül sor. A TESTA 
számos, hozzáadott értéket képviselő szolgáltatást is nyújt e -mail -továbbító rendszerén keresztü l. A 
TESTA -specifikus elektronikus postafiókok hostingja mellett az infrastruktúra levélelosztó listákat és 
hálózati forgalomirányító (routing) szabályokat is tud alkalmazni. Ez lehetővé teszi, hogy a TESTA az 
EU-ban létező doménekhez kapcsolódó közigazgat ási szervekhez címzett üzenetek elszámolóháza 
legyen. Vírusellenőrző rendszerek is telepíthetők.  
A TESTA e -mail továbbítója a TESTA központi alkalmazási egységeiben elhelyezett, tűzfallal védett, 
nagy üzembiztonságú hardverplatformra épül. A TESTA DNS -szolgáltatása az erőforrás -azonosítókat 
IP-címekké oldja fel, továbbá a felhasználó és az alkalmazások előtt elrejti a címinformációkat.  

Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
998 
 5.7.2.  Biztonsági megfontolások  
A virtuális magánhálózat (VPN) koncepcióját a TESTA keretében hozták létre. Az ennek a virt uális 
magánhálózatnak a kiépítésére használt címkekapcsolási technológia fogja majd az Internet Műszaki 
Testület (IETF) által kifejlesztett többprotokollos címkekapcsolás (MPLS) szabványát támogatni.  
 
Az MPLS olyan IETF szabványtechnológia, amely felgyors ítja a hálózati adatáramlást azáltal, hogy 
kihagyja a köztes hálózati forgalomirányítók (routerek) általi csomagelemzést. Mindez a 
gerincvezeték határrouterei által a továbbítási adatbázisban tárolt információk alapján a csomaghoz 
csatolt úgynevezett címké k alapján történik. A címkék a virtuális magánhálózatok létrehozására is 
szolgálnak.  
Az MPLS a 3 -as rétegű hálózati forgalomirányítás (routing) és a 2 -es rétegű kapcsolás előnyeit 
kombinálja. Mivel az IP -címeket a gerincvezetéken való átmenet során nem ért ékelik, az MPLS az IP -
címzések tekintetében nem szab semmilyen korlátot.  
Ezenfelül a TESTA -n keresztül küldött e -mail üzeneteket s/MIME alapú rejtjelezési mechanizmus is 
védi. A kulcs ismeretének és a megfelelő tanúsítvány birtokának hiányában senki sem tu dja a 
hálózaton keresztül küldött üzeneteket megfejteni.  
5.7.3.  A kommunikációs hálózatban használandó protokollok és szabványok  
5.7.3.1.  SMTP  
Az egyszerű levéltovábbítási protokoll (SMTP -protokoll) az Interneten keresztüli e -mail továbbítás de 
facto szabványa. Az SMTP egy viszonylag egyszerű, szövegalapú protokoll, amelyben meghatározzák 
az üzenet egy vagy több címzettjét, majd az üzenet szövegét továbbítják. Az SMTP az IETF előírásai 
alapján a 25 -ös TCP portot használja. Egy adott doménnévre vonatkoz óan az SMTP szerver 
meghatározására az MX (Mail eXchange) DNS (Domain Name Systems) rekordot használják.  

Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
999 
 Mivel ez a protokoll tisztán ASCII szövegalapúnak indult, nem tudta jól kezelni a bináris 
állományokat. A MIME -hez hasonló szabványokat a bináris állom ányoknak az SMTP -n keresztül való 
továbbítás céljából történő kódolására fejlesztették ki. Ma a legtöbb SMTP szerver támogatja a 
8BITMIME és az s/MIME kiterjesztést, lehetővé téve így, hogy a bináris állományokat csaknem 
ugyanolyan egyszerűen továbbítsák, mint az egyszerű szöveget. Az s/MIME műveletekre vonatkozó 
feldolgozási szabályokat az s/MIME -ről szóló szakasz írja le (lásd az 5.4. szakaszt).  
Az SMTP kézbesítő rendszer, amely nem engedi, hogy bárki üzenetet hívjon le egy távoli szerverről 
kérésre. Ehhe z az e -mail kliensnek POP3 -at vagy IMAP -ot kell használnia. A DNS -adatok cseréjének 
végrehajtása keretében a POP3 protokoll alkalmazásáról született döntés.  
5.7.3.2.  POP  
A helyi e -mail kliensek az elektronikus levelek távoli szerverről TCP/IP kapcsolaton k eresztül való 
letöltéséhez a Post Office Protocol 3. változatát (POP3) használják, amely egy alkalmazás szintű 
internetes szabvány protokoll. Az SMTP protokoll SMTP küldési profiljának alkalmazásával az e -mail 
kliensek az interneten vagy egy egyesített hál ózaton keresztül üzeneteket küldenek. A MIME az e -
mail csatolmányaihoz és nem ASCII -szövegrészeihez használt szabvány. Bár sem a POP3, sem az 
SMTP nem írja elő a MIME formátumú leveleket, az interneten keresztül küldött e -mailek alapvetően 
MIME formátumúak , ezért a POP -klienseknek érteniük és használniuk kell a MIME -et is. 
Következésképpen a harmadik rész II. címének [A DNS -adatok, az ujjnyomatok és a gépjármű -
nyilvántartási adatok cseréje] egész kommunikációs környezete magában fogja foglalni a POP 
kompone nseit.  
5.7.4.  Hálózati címek kiosztása  
Operatív környezet  
Az Európai IP -regisztrációs Szervezet (RIPE) a TESTA -nak jelenleg saját „half B” osztályú alhálózati 
blokkot osztott ki. Az IP -címeknek az államok számára történő kiosztása Európában földrajzi alapon 
történik. A harmadik rész II. címe [A DNS -adatok, az ujjnyomatok és a gépjármű -nyilvántartási adatok 
cseréje] keretében megvalósuló adatcsere egy európai szintű, logikailag zárt IP -hálózaton keresztül 
történik.  
Tesztkörnyezet  
Annak érdekében, hogy a  kapcsolódó összes államban akadálymentes környezetben lehessen a 
mindennapi műveleteket elvégezni, a műveletekbe való bekapcsolódásuk előkészítése érdekében a 
zárt hálózaton belül tesztkörnyezetet kell kialakítani az új államok számára. Összeállítottak eg y IP-
címeket, hálózati beállításokat, e -mail doméneket és alkalmazásfelhasználói fiókokat magában 
foglaló paraméterlistát; ezeket a megfelelő állami helyszíneken létre kell hozni. Ezenfelül 
tesztcélokra pszeudo DNS -profilokat is létrehoztak.  
5.7.5.  Konfigu rációs paraméterek  
Létrejött az eu -admin.net domént használó biztonságos e -mail rendszer. Ez a domén és a hozzá 
kapcsolódó címek nem érhetők el a nem az európai szintű TESTA doménen levő helyről, mivel a 
neveket kizárólag a TESTA internet elől árnyékolt kö zponti DNS -kiszolgálója ismeri.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1000  
 Ezen TESTA -webcímek (gazdanevek) IP -címekhez való hozzárendelését a TESTA DNS -szolgáltatása 
végzi. Ez a központi TESTA DNS -kiszolgáló valamennyi helyi doménre új mailt jegyez be, amely a helyi 
TESTA -doménekre küldött levelek et továbbítja a központi TESTA -levéltovábbító felé. Ez a központi 
TESTA -levéltovábbító továbbítja majd az e -maileket a konkrét helyi doménnevű e -mail kiszolgálónak, 
a helyi doménnevű e -mail -címek felhasználásával. Az e -mailek ilyen módon történő továbbítás ával a 
levelekben foglalt kritikus információ kizárólag az európai szintű zárt hálózati infrastruktúrán halad 
keresztül, a nem biztonságos interneten keresztül nem.  
Az állami helyszíneken aldoméneket ( félkövér, dőlt ) kell létrehozni, az alábbi szintaxis sz erint:  
„alkalmazás -típus.állam -kód.pruem.testa.eu”, ahol:  
az „állam -kód”: a két betűből álló állami kódok egyikének értéke (pl. AT, BE, stb.);  
„alkalmazás -típus ”: az alábbi értékek egyike: DNA, FP és CAR.  
A fenti szintaxis alkalmazásának eredményeként létr ejövő állami aldoméneket az alábbi táblázat 
foglalja össze:  
States’ sub domains syntax  
Állam  Aldomének  Megjegyzések  
BE dna.be.pruem.testa.eu    
fp.be.pruem.testa.eu    
car.be.pruem.testa.eu   
test.dna.be.pruem.testa.eu   
test.fp.be.pruem.testa.eu   
test.car.be.pruem.testa.eu   
BG dna.bg.pruem.testa.eu   
fp.bg.pruem.testa.eu   
car.bg.pruem.testa.eu   
test.dna.bg.pruem.testa.eu   
test.fp.bg.pruem.testa.eu   
test.car.bg.pruem.testa.eu   
CZ dna.cz.pruem.testa.eu    
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1001  
 fp.cz.pruem.testa.eu    
car.cz.pruem.testa.eu   
test.dna.cz.pruem.testa.eu   
test.fp.cz.pruem.testa.eu   
test.car.cz.pruem.testa.eu   
DK dna.dk.pruem.testa.eu    
fp.dk.pruem.testa.eu    
car.dk.pruem.testa.eu   
test.dna.dk.pruem.testa.eu   
test.fp.dk.pruem.testa.eu   
test.car.dk.pruem.testa.eu   
DE dna.de.pruem.testa.eu    
fp.de.pruem.testa.eu    
car.de.pruem.testa.eu   
test.dna.de.pruem.testa.eu   
test.fp.de.pruem.testa.eu   
test.car.de.pruem.testa.eu   
EE dna.ee.pruem.testa.eu    
fp.ee.pruem.testa.eu    
car.ee.pruem.testa.eu   
test.dna.ee.pruem.testa.eu   
test.fp.ee.pruem.testa.eu   
test.car.ee.pruem.testa.eu   
IE dna.ie.pruem.testa.eu    
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1002  
 fp.ie.pruem.testa.eu    
car.ie.pruem.testa.eu   
test.dna.ie.pruem.testa.eu   
test.fp.ie.pruem.testa.eu   
test.car.ie.pruem.testa.eu   
EL dna.el.pruem.testa.eu    
fp.el.pruem.testa.eu    
car.el.pruem.testa.eu   
test.dna.el.pruem.testa.eu   
test.fp.el.pruem.testa.eu   
test.car.el.pruem.testa.eu   
ES dna.es.pruem.testa.eu    
fp.es.pruem.testa.eu    
car.es.pruem.testa.eu   
test.dna.es.pruem.testa.eu   
test.fp.es.pruem.testa.eu   
test.car.es.pruem.testa.eu   
FR dna.fr.pruem.testa.eu    
fp.fr.pruem.testa.eu    
car.fr.pruem.testa.eu   
test.dna.fr.pruem.testa.eu   
test.fp.fr.pruem.testa.eu   
test.car.fr.pruem.testa.eu   
HR dna.hr.pruem.testa.eu    
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1003  
 fp.hr.pruem.testa.eu    
car.hr.pruem.testa.eu   
test.dna.hr.pruem.testa.eu   
test.fp.hr.pruem.testa.eu   
test.car.hr.pruem.testa.eu   
IT dna.it.pruem.testa.eu    
fp.it.pruem.testa.eu    
car.it.pruem.testa.eu   
test.dna.it.pruem.testa.eu   
test.fp.it.pruem.testa.eu   
test.car.it.pruem.testa.eu   
CY dna.cy.pruem.testa.eu    
fp.cy.pruem.testa.eu    
car.cy.pruem.testa.eu   
test.dna.cy.pruem.testa.eu   
test.fp.cy.pruem.testa.eu   
test.car.cy.pruem.testa.eu   
LV dna.lv.pruem.testa.eu    
fp.lv.pruem.testa.eu    
car.lv.pruem.testa.eu   
test.dna.lv.pruem.testa.eu   
test.fp.lv.pruem.testa.eu   
test.car.lv.pruem.testa.eu   
LT dna.lt.pruem.testa.eu    
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1004  
 fp.lt.pruem.testa.eu    
car.lt.pruem.testa.eu   
test.dna.lt.pruem.testa.eu   
test.fp.lt.pruem.testa.eu   
test.car.lt.pruem.testa.eu   
LU dna.lu.pruem.testa.eu    
fp.lu.pruem.testa.eu    
car.lu.pruem.testa.eu   
test.dna.lu.pruem.testa.eu   
test.fp.lu.pruem.testa.eu   
test.car.lu.pruem.testa.eu   
HU dna.hu.pruem.testa.eu    
fp.hu.pruem.testa.eu    
car.hu.pruem.testa.eu   
test.dna.hu.pruem.testa.eu   
test.fp.hu.pruem.testa.eu   
test.car.hu.pruem.testa.eu   
MT dna.mt.pruem.testa.eu    
fp.mt.pruem.testa.eu    
car.mt.pruem.testa.eu   
test.dna.mt.pruem.testa.eu   
test.fp.mt.pruem.testa.eu   
test.car.mt.pruem.testa.eu   
NL dna.nl.pruem.nl.testa.eu    
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1005  
 fp.nl.pruem.testa.eu    
car.nl.pruem.testa.eu   
test.dna.nl.pruem.testa.eu   
test.fp.nl.pruem.testa.eu   
test.car.nl.pruem.testa.eu   
AT dna.at.pruem.testa.eu    
fp.at.pruem.testa.eu    
car.at.pruem.testa.eu   
test.dna.at.pruem.testa.eu   
test.fp.at.pruem.testa.eu   
test.car.at.pruem.testa.eu   
PL dna.pl.pruem.testa.eu    
fp.pl.pruem.testa.eu    
car.pl.pruem.testa.eu   
test.dna.pl.pruem.testa.eu   
test.fp.pl.pruem.testa.eu   
test.car.pl.pruem.testa.eu   
PT dna.pt.pruem.testa.eu    
fp.pt.pruem.testa.eu    
car.pt.pruem.testa.eu   
test.dna.pt.pruem.testa.eu   
test.fp.pt.pruem.testa.eu   
test.car.pt.pruem.testa.eu   
RO dna.ro.pruem.testa.eu    
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1006  
 fp.ro.pruem.testa.eu    
car.ro.pruem.testa.eu   
test.dna.ro.pruem.testa.eu   
test.fp.ro.pruem.testa.eu   
test.car.ro.pruem.testa.eu   
SI dna.si.pruem.testa.eu    
fp.si.pruem.testa.eu    
car.si.pruem.testa.eu   
test.dna.si.pruem.testa.eu   
test.fp.si.pruem.testa.eu   
test.car.si.pruem.testa.eu   
SK dna.sk.pruem.testa.eu    
fp.sk.pruem.testa.eu    
car.sk.pruem.testa.eu   
test.dna.sk.pruem.testa.eu   
test.fp.sk.pruem.testa.eu   
test.car.sk.pruem.testa.eu   
FI dna.fi.pruem.testa.eu    
fp.fi.pruem.testa.eu    
car.fi.pruem.testa.eu   
test.dna.fi.pruem.testa.eu   
test.fp.fi.pruem.testa.eu   
test.car.fi.pruem.testa.eu   
SE dna.se.pruem.testa.eu    
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1007  
 fp.se.pruem.testa.eu    
car.se.pruem.testa.eu   
test.dna.se.pruem.testa.eu   
test.fp.se.pruem.testa.eu   
test.car.se.pruem.testa.eu   
UK dna.uk.pruem.testa.eu    
fp.uk.pruem.testa.eu    
car.uk.pruem.testa.eu   
test.dna.uk.pruem.testa.eu   
test.fp.uk.pruem.testa.eu   
test.car.uk.pruem.testa.eu   
 
2. FEJEZET: A daktiloszkópiai adatok cseréje (interfészvezérlési dokumentáció)  
Az alábbi, dokumentumokra vonatkozó interfészvezérlési dokumentáció célja a daktiloszkópiai 
adatoknak az államok automatizált ujjnyomat -azonosító rendszerei (AFIS) közötti cseréjére 
vonatkozó követelmények meghatározása. Ennek alapja az ANSI/NIST -ITL 1 -2000 (INT -I, Version 
4.22b) Interpol általi implementációja.  
E változat tartalmazza a kép - és minucia -alapú daktiloszkópiai eljáráshoz szükséges 1., 2., 4., 9., 13. 
és 15. típusú logikai rekordok valamennyi alapdefinícióját.  
1. Az állományok tartalmának áttekintése  
Egy daktiloszkópiai állomány több logikai rekordból áll. Az eredeti ANSI/NIST -ITL 1 -2000 szabvány 
tizenhatféle rekordtípust határoz meg. A rekordokat, valamint a rekordokon belül a mezőket és 
almezőket megfelelő ASCII elválasztó karakterek választják el egymástól.  
A származási és a rendeltetési szervezet közötti információcserében csupán 6 rekordtípust 
alkalmaznak:  
1. típus  → A tranzakcióra v onatkozó információk  
2. típus  → A személyekre/ügyre vonatkozó alfanumerikus 
adatok  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1008  
 4. típus  → Nagy felbontású szürkeárnyalatos daktiloszkópiai 
kép 
9. típus  → Minucia rekord  
13. típus  → Változó felbontású látenskép -rekord  
15. típus  → Változó felbontású  tenyérnyomatkép -rekord  
 
1.1. 1. típus – Állományfejrész  
E rekord hálózati forgalomirányító (routing) információkat és az állomány többi részének a 
struktúráját leíró információkat tartalmaz. E rekordtípus határozza meg továbbá a tranzakciók 
típusait, amelyek az alábbi nagy kategóriákba sorolhatók:  
1.2. 2. típus – Leíró szöveg  
E rekord a küldő és fogadó szervezetek számára jelentőséggel bíró szöveges információkat tartalmaz.  
1.3. 4. típus – Nagy felbontású szürkeárnyalatos kép  
E rekord 500 pixel/hüvelyk  mintavételezésű, nagy felbontású szürkeárnyalatos (nyolc bites) 
daktiloszkópiai képek cseréjére szolgál. A daktiloszkópiai képek tömörítése a WSQ algoritmussal 
történik, és legfeljebb 15:1 arányú lehet. Tilos az ettől eltérő tömörítési algoritmusok vagy t ömörítés 
nélküli képek használata.  
1.4. 9. típus – Minucia rekord  
A 9. típusú rekordok a fodorszálak jellemzőinek vagy a minucia -adatoknak a cseréjére szolgálnak. 
Céljuk egyrészt az AFIS kódolási eljárásai felesleges megkettőzésének elkerülése, másrészt pe dig 
azon AFIS -kódok továbbításának lehetővé tétele, amelyek a hozzájuk tartozó képeknél kevesebb 
adatot tartalmaznak.  
1.5. 13. típus – Változó felbontású látenskép -rekord  
E rekord a változó felbontású látens ujjnyomat - és látens tenyérnyomat -képeknek az al fanumerikus 
szöveges információkkal együtt történő cseréjére szolgál. A képek szkennelési felbontása 500 
pixel/hüvelyk 256 szürkeségi szinttel. Amennyiben a látens kép minősége megfelelő, WSQ 
algoritmussal kell azt tömöríteni. Közös megegyezés alapján a ké pek felbontása szükség esetén 
nagyobb is lehet, mint 500 pixel/hüvelyk és 256 szürkeségi szint. Ez esetben erősen ajánlott a JPEG 
2000 használata (lásd a 7. függeléket).  
1.6. Változó felbontású tenyérnyomatkép -rekord  
A 15. típusú címkézettmező -képrekordok a változó felbontású tenyérnyomat -képeknek az 
alfanumerikus szöveges információkkal együtt történő cseréjére szolgálnak. A képek szkennelési 
felbontása 500 pixel/hüvelyk 256 szürkeségi szinttel. Az adatok mennyiségének a lehető legkisebbre 
csökkentése érde kében valamennyi tenyérnyomat -képet a WSQ algoritmussal kell tömöríteni. Közös 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1009  
 megegyezés alapján a képek felbontása szükség esetén nagyobb is lehet, mint 500 pixel/hüvelyk és 
256 szürkeségi szint. Ez esetben erősen ajánlott a JPEG 2000 használata (lásd a 7. függeléket).  
2. Rekordformátum  
Egy tranzakciós állomány egy vagy több logikai rekordból áll. Az állományban szereplő valamennyi 
logikai rekordhoz több, az adott rekordtípusnak megfelelő információs mező tartozik. Minden 
információs mező egy vagy több al apvető egyértékű adatelemet tartalmazhat. Ezen elemek 
együttesen a mezőben szereplő adatok különböző aspektusainak bemutatására szolgálnak. Az 
információs mezők egy vagy több, csoportba foglalt és a mezőn belül többször ismételt adatelemből 
is állhatnak. A z adatelemek ezen csoportja az almező. Az információs mezők tehát az adatelemek 
által alkotott egy vagy több almezőből is állhatnak.  
2.1. Adatelválasztók  
A címkézett mező típusú logikai rekordokban az adatok határait a négy ASCII adatelválasztó 
használatáv al kell jelölni. A körülhatárolt adatok lehetnek egy mezőn vagy almezőn belüli 
adatelemek, egy logikai rekordon belüli mezők vagy a többször ismétlődő almezők. Ezen 
adatelválasztók az ANSI X3.4 szabványban vannak meghatározva. E karakterek az adatok logika i 
alapon történő elválasztására és minősítésére szolgálnak. Hierarchikus összefüggésben az „FS” 
állományelválasztó karakter a legátfogóbb, ezt követi a „GS” csoportelválasztó, az „RS” 
rekordelválasztó és végül az „US” egységelválasztó karakter. Ezen ASCII -elválasztók listája és az e 
szabvány szerinti használatuk leírása az 1. táblázatban található.  
Funkcionális értelemben az adatelválasztók azt jelzik, hogy milyen típusú adat következik. Az „US” 
karakter a mezőn vagy almezőn belüli egyes adatelemeket válasz tja el egymástól. Azt jelzi, hogy a 
következő adatelem az adott mező vagy almező egy adateleme. Az egy mezőn belüli több almezőt 
elválasztó „RS” karakter az ismétlődő adatelem(ek) következő csoportjának a kezdetét jelzi. Az 
információs mezők közötti „GS” e lválasztó karakter egy új mező kezdetét jelzi, és megelőzi a 
következő mező azonosítószámát. A fentiekhez hasonlóan az „FS” karakter egy új logikai rekord 
kezdetét jelzi.  
A négy karakternek csak akkor van értelme, ha az ASCII szövegrekordok mezőiben az ada telemek 
elválasztására alkalmazzák azokat. A bináris képrekordokban és bináris mezőkben előforduló ilyen 
karakterekhez nem társul konkrét jelentés – azok csupán részei a kicserélt adatoknak.  
Általában nem fordulhatnak elő üres mezők vagy adatelemek, így cs ak egy elválasztó karakter állhat 
két adatelem között. E szabály alól azok az esetek képeznek kivételt, amikor egy tranzakciónál nem 
állnak rendelkezésre, hiányoznak, vagy nem kötelezők egyes mezők vagy adatelemek adatai, és a 
tranzakció feldolgozása nem f ügg ezen adatok meglététől. Ilyen esetben több elválasztó karakter 
állhat egymás mellett, és nem kell helykitöltő adatokkal feltölteni az elválasztó karakterek közötti 
helyet.  
Egy három adatelemből álló mező meghatározásakor az alábbiakat kell alkalmazni. Ha a második 
adatelem adatai hiányoznak, akkor két „US” adatelválasztó karakter áll egymás mellett az első és a 
harmadik adatelem között. Ha a második és harmadik adatelem is hiányzik, akkor három elválasztó 
karaktert kell használni – két „US” karaktert, v alamint a mezőt vagy almezőt lezáró elválasztó 
karaktert. Általánosságban, ha egy mezőben vagy almezőben egy vagy több kötelező vagy nem 
kötelező adatelem nem áll rendelkezésre, akkor be kell illeszteni a megfelelő számú elválasztó 
karaktert.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1010  
 Lehetőség van  a négy lehetséges elválasztó karakter közül kettő vagy több egymás melletti 
kombinációjának alkalmazására. Amennyiben egyes adatelemek, almezők vagy mezők adatai 
hiányoznak vagy nem hozzáférhetők, az elválasztó karakterek számának a szükséges adatelemek, 
almezők vagy mezők számánál eggyel kisebbnek kell lennie.  
1. táblázat: A használható elválasztók  
Kód Típus  Leírás  Hexadecimális érték  Decimális érték  
US Unit Separator  Separates information 
items  1F 31 
RS Record Separator  Separates subfields  1E 30 
GS Group Separator  Separates fields  1D 29 
FS File Separator  Separates logical records  1C 28 
 
2.2. Rekordszerkezet  
A címkézett mező típusú logikai rekordokban minden adatelemet meg kell számozni e szabványnak 
megfelelően. Minden mezőnek tartalmaznia kell a logikai rekord típusának számát, amelyet egy pont 
„.” követ, a mező számát, amelyet kettőspont „:” követ, majd a mezőnek megfelelő információt. A 
címkézett mező száma bármilyen egytől kilencig terjedő szám lehet, amelyet a pont „.” és a 
kettőspont „:” fog közre. A mezőszám előjel nélküli egész számként értelmezendő. Ebből 
következően a „2.123:” mezőszám megegyezik a „2.000000123:” mezőszámmal, és ugyanolyan 
módon értelmezendő.  
E dokumentumban illusztrációképpen egy háromjegyű számot fogunk használni az isme rtetett 
címkézett mező típusú logikai rekordok mezőinek számozására. A mezőszámok formátuma „TT.xxx:” 
lesz, ahol „TT” a rekordtípus egy vagy két karakterből álló száma, amelyet egy pont követ. A 
következő három karakter az adott mezőszám, amelyet kettőspon t követ. A kettőspont után leíró 
ASCII -adatok vagy képadatok állnak.  
Az 1. és 2. típusú logikai rekordok csak ASCII szöveges adatmezőket tartalmaznak. E rekordtípusok 
esetében az első ASCII -mező a rekord teljes hosszát (beleértve a mezőszámokat, kettőspont okat és 
elválasztó karaktereket) tartalmazza. Az ASCII -adatok utolsó bájtját az „FS” ASCII szerinti 
állományelválasztó (a logikai rekord vagy tranzakció végét jelző) vezérlőkarakter követi, amely 
beleszámít a rekord hosszába.  
A címkézett mezővel szemben a 4. típusú rekord kizárólag bináris adatokat tartalmaz rendezett, 
rögzített hosszú bináris mezők formájában. Minden rekord első négybájtos bináris mezője 
tartalmazza a rekord teljes hosszát. E bináris rekordban nem szerepel sem a rekordszám a ponttal, 
sem a  mező azonosítószáma az azt követő kettősponttal. Továbbá, mivel e rekordban valamennyi 
mező rögzített vagy meghatározott hosszú, a fenti négy elválasztó karaktert („US”, „RS”, „GS” vagy 
„FS”) minden esetben kizárólag bináris adatként kell értelmezni. A bi náris rekordban az „FS” karakter 
nem használható rekordelválasztó vagy tranzakciót záró karakterként.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1011  
 3. 1. típusú logikai rekord: állományfejrész  
E rekord az állomány struktúráját, az állomány típusát és egyéb fontos információkat tartalmaz. Az 1. 
típusú mezőkben alkalmazott karakterkészlet kizárólag az információcsere céljára használatos 7 -bites 
ANSI -kódot tartalmazhatja.  
3.1. Az 1. típusú logikai rekord mezői  
3.1.1.  1.001 mező: A logikai rekord hossza (Logical Record Length – LEN)  
E mező tartalmazza a teljes 1. típusú logikai rekordban található bájtok számát. A mező az „1001:” 
karakterekkel kezdődik, ezt követi a rekord teljes hossza, beleértve minden mező minden karakterét 
és az adatelválasztókat.  
3.1.2.  1.002 mező: Verziószám (Version Number – VER)  
Annak érdekében, hogy a felhasználók tisztában legyenek az ANSI/NIST -szabvány használt 
verziójával, ez a négybájtos mező meghatározza, hogy az állományt létrehozó szoftver vagy rendszer 
a szabvány mely verziószámú változatát alkalmazza. Az első két bájt hat ározza meg a fő 
verziószámot, a második kettő pedig a másodlagos változatszámot. Az eredeti, 1986 -os szabvány 
lenne például az első verzió és ezért ez a „0100” számot kapná, míg a jelenlegi ANSI/NIST -ITL 1 -2000 
szabvány a „0300”.  
3.1.3.  1.003 mező: Az állo mány tartalma (File Content – CNT)  
E mező tartalmazza az állomány valamennyi rekordjának rekordtípusok szerinti felsorolását, valamint 
a rekordok sorrendjét a logikai állományban. Egy vagy több almezőből áll, amelyek mindegyike két 
olyan adatelemet tartalm az, amely egy, az adott állományban található logikai rekordot ír le. Az 
almezők a rekordok bejegyzésével és továbbításával megegyező sorrendben kerülnek bevitelre.  
Az első almező első adateleme „1”, amely az 1. típusú rekordra utal. Ezt egy második adatel em 
követi, amely az állományban szereplő többi rekord számát tartalmazza. E szám megegyezik továbbá 
az 1.003 mező fennmaradó almezőinek számával.  
A fennmaradó almezők mindegyike az állomány egyik rekordjához kapcsolódik, és az almezők 
sorrendje megegyezik a rekordok sorrendjével. Mindegyik almező két adatelemet tartalmaz. Az első 
a rekord típusának meghatározására szolgál. A második a rekord IDC -je. A két adatelemet az „US” 
karakter választja el egymástól.  
3.1.4.  1.004 mező: A tranzakció típusa (Type of Transaction – TOT)  
E mező egy három betűből álló, a tranzakció típusát meghatározó mnemonikus kódot tartalmaz. E 
kódok eltérhetnek az ANSI/NIST -szabv ány más alkalmazásaiban használt kódoktól.  
CPS: Mintanyomathoz mintanyomat bűnügy kapcsán történő keresése (Criminal Print -to-Print 
Search). E tranzakció egy bűncselekménnyel kapcsolatos rekordnak egy ujj - és tenyérnyomatokat 
tartalmazó adatbázisban való k eresésére irányuló kérelem. Az állománynak WSQ -tömörítésű képek 
formájában tartalmaznia kell a személy ujj - és tenyérnyomatait.  
Amennyiben nincs találat (No -HIT), a keresés eredményei az alábbi logikai rekordok lesznek:  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1012  
 – 1 1. típusú rekord,  
– 1 2. típusú reko rd. 
Amennyiben van találat (HIT), a keresés eredményei az alábbi logikai rekordok lesznek:  
– 1 1. típusú rekord,  
– 1 2. típusú rekord,  
– 1–14 4. típusú rekord.  
A CPS TOT összefoglalása az A.6.1. táblázatban (6. függelék) található.  
PMS: Mintanyomathoz nyom keres ése (Print -to-Latent Search). E tranzakció az ujj - és 
tenyérnyomatok azonosítatlan látens képeket tartalmazó adatbázisban történő keresésére szolgál. 
Az eredmény tartalmazza, hogy a rendeltetés szerinti AFIS -ben végzett keresés ad -e találatot 
(Hit/No -Hit).  Ha több azonosítatlan látens kép létezik, az eredmény több SRE tranzakció lesz, ahol 
minden tranzakcióhoz egy látens kép kapcsolódik. Az állománynak WSQ -tömörítésű képek 
formájában tartalmaznia kell a személy ujj - és tenyérnyomatait.  
Amennyiben nincs talá lat (No -HIT), a keresés eredményei az alábbi logikai rekordok lesznek:  
– 1 1. típusú rekord,  
– 1 2. típusú rekord.  
Amennyiben van találat (HIT), a keresés eredményei az alábbi logikai rekordok lesznek:  
– 1 1. típusú rekord,  
– 1 2. típusú rekord,  
– 1 13. típusú rekor d. 
A PMS TOT összefoglalása az A.6.1. táblázatban (6. függelék) található.  
MPS: Nyomhoz mintanyomat keresése (Latent -to-Print Search). E tranzakció látens képeknek az ujj - 
és tenyérnyomatokat tartalmazó adatbázisban történő keresésére szolgál. Az állomány tartalmazza a 
látens minuciákra vonatkozó információkat és a (WSQ -tömörítésű) képet.  
Amennyiben nincs találat (No -HIT), a keresés eredményei az alábbi logikai rekordok lesznek:  
– 1 1. típusú rekord,  
– 1 2. típusú rekord.  
Amennyiben van találat (HIT), a keresés  eredményei az alábbi logikai rekordok lesznek:  
– 1 1. típusú rekord,  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1013  
 – 1 2. típusú rekord,  
– 1 4. típusú vagy 15. típusú rekord.  
Az MPS TOT összefoglalása az A.6.4. táblázatban (6. függelék) található.  
MMS: Nyomhoz nyom keresése (Latent -to-Latent Search). E tra nzakciónál az állomány egy látens 
képet tartalmaz, amelyet azonosítatlan látens nyomatokat tartalmazó adatbázisban kell keresni a 
különböző bűncselekmények elkövetésének helyei közötti kapcsolatok megállapítása céljából. Az 
állománynak tartalmaznia kell a látens minuciákra vonatkozó információkat és a (WSQ -tömörítésű) 
képet.  
Amennyiben nincs találat (No -HIT), a keresés eredményei az alábbi logikai rekordok lesznek:  
– 1 1. típusú rekord,  
– 1 2. típusú rekord.  
Amennyiben van találat (HIT), a keresés eredményei az  alábbi logikai rekordok lesznek:  
– 1 1. típusú rekord,  
– 1 2. típusú rekord,  
– 1 13. típusú rekord.  
Az MMS TOT összefoglalása az A.6.4. táblázatban (6. függelék) található.  
SRE: A rendeltetési szervezet ezt a tranzakciót adja válaszul a daktiloszkópiai kérelmek re. Az 
eredmény tartalmazza, hogy a rendeltetés szerinti AFIS -ben végzett keresés ad -e találatot (Hit/No -
Hit). Ha több potenciális találat van, az eredmény több SRE -tranzakció lesz, ahol minden 
tranzakcióhoz egy potenciális találat kapcsolódik.  
Az SRE TOT összefoglalása az A.6.2. táblázatban (6. függelék) található.  
ERR: A rendeltetés szerinti AFIS ezt a tranzakciót adja válaszul, ha hiba történt a tranzakció során. 
Tartalmaz egy, a talált hibát azonosító üzenetmezőt (ERM). A keresés eredményei az alábbi lo gikai 
rekordok lesznek:  
– 1 1. típusú rekord,  
– 1 2. típusú rekord.  
Az ERR TOT összefoglalása az A.6.3. táblázatban (6. függelék) található.  
2. táblázat: A tranzakciókban alkalmazható kódok  
Tranzakció típusa  Logikai rekord típusa  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1014  
 1 2 4 9 13 15 
CPS M M M — — — 
SRE M M C — 
(C in case of latent hits)  C C 
MPS  M M — M (1*)  M — 
MMS  M M — M (1*)  M — 
PMS  M M M* — — M* 
ERR M M — — — — 
 
Jelmagyarázat:  
M = Kötelező  
M* = A két rekordtípusból csak egy alkalmazható  
O = Nem kötelező  
C = Akkor alkalmazandó, ha rendelkezésre állnak az 
adatok  
— = Nem engedélyezett  
1* = A kiváltandó rendszerektől (legacy system) függően 
alkalmazandó  
 
3.1.5.  1.005 mező: A tranzakció dátuma (Date of Transaction – DAT)  
E mező jelöli a tranzakció kezdeményezésének dátumát, és formátuma megfelel az ISO -szabvány 
szerinti jelölésnek: YYYYMMDD  
ahol YYYY az év, MM a hónap és DD a hónap napja. Az egyjegyű számok elé nullát kell tenni. 
„19931004” például 1993. október 4 -ét jelenti.  
3.1.6.  1.006 mező: Prioritás (Priority – PRY)  
Ez a ne m kötelező mező határozza meg a kérelem prioritását egy 1 -től 9 -ig terjedő skálán. „1” jelenti 
a legnagyobb prioritást, „9” a legkisebbet. Az „1” prioritású tranzakciók haladéktalanul 
végrehajtandók.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1015  
 3.1.7.  1.007 mező: A rendeltetési szervezet azonosítója (Destination Agency Identifier – DAI)  
E mező határozza meg a tranzakció rendeltetési szervezetét.  
Két adatelemből áll, és formátuma a következő: CC/szervezet.  
Az első adatelem tartalmazza az ISO 3166 szerinti országkódot (CC), amely két alfanumerikus 
karak ter hosszú. A második elem – a szervezet  – szabad szövegű meghatározás legfeljebb 32 
alfanumerikus karakterig.  
3.1.8.  1.008 mező: A származási szervezet azonosítója (Originating Agency Identifier – ORI)  
E mező határozza meg az állomány kibocsátóját, és for mátuma megegyezik a DAI (1.007 mező) 
formátumával.  
3.1.9.  1.009 mező: Tranzakció nyilvántartási szám (Transaction Control Number – TCN)  
Ez egy hivatkozási célokra szolgáló nyilvántartási szám. A számítógép generálja, és formátuma a 
következő: YYSSSSSSSSA  
ahol YY a tranzakció éve, SSSSSSSS egy nyolcjegyű sorozatszám, az A pedig egy, a 2. függelékben 
meghatározott eljárás szerint generált ellenőrző karakter.  
Ha a TCN nem áll rendelkezésre, a mező YYSSSSSSSS részét nullákkal kell feltölteni, az ellenőrző 
karak ter generálása pedig a fentiek szerint történik.  
3.1.10.  1.010 mező: A tranzakciós kérelem nyilvántartási száma (Transaction Control Response – 
TCR)  
A kiküldött kérelmekre adott válaszokban ez a nem kötelező mező a kérelem üzenetének tranzakció 
nyilvántart ási számát tartalmazza. Formátuma ebből következően megegyezik a TCN (1.009 mező) 
formátumával.  
3.1.11.  1.011 mező: Natív szkennelési felbontás (Native Scanning Resolution – NSR)  
E mező a rendszernek a tranzakció kibocsátója által támogatott szokásos szken nelési felbontását 
tartalmazza. A felbontás meghatározásának formátuma két numerikus karakter, amelyet a tizedesjel 
követ, majd két további számjegy.  
A(z) LAW.PRUM.11. cikke [Daktiloszkópiai adatok] és a(z) LAW.PRUM.12. cikke [Daktiloszkópiai 
adatok automa tizált keresése] szerinti valamennyi tranzakció esetében a mintavételi arány 500 
pixel/hüvelyk vagy 19,68 pixel/mm.  
3.1.12.  1.012 mező: Névleges adatátviteli felbontás (Nominal Transmitting Resolution – NTR)  
Ez az ötbájtos mező határozza meg a továbbított képek névleges adatátviteli felbontását. A 
felbontást pixel/mm -ben kell megadni, az NSR -rel (1.011 mező) megegyező formátumban.  
3.1.13.  1.013 mező: Doménnév (Domain name – DOM)  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1016  
 Ez a kötelező mező határozza meg a doménnevet a 2. típusú felhasználói logikai rekord 
implementációjához. Két adatelemből áll, értéke „INT -I{}{US}}4.22{}{GS}}”.  
3.1.14.  1.014 mező: Greenwichi középidő (Greenwich mean time – GMT)  
Ez a kötelező mező mechanizmust biztosít a dátumnak és az időpontnak az univerzális greenwichi 
középidő (G MT) egységeiben való kifejezésére. Használata esetén a GMT mező az univerzális időt 
tartalmazza, ami kiegészíti az 1.005 (DAT) mezőben foglalt helyi időt. A GMT mező használata 
kiküszöböli a helyi idők közötti eltéréseket, ami akkor tapasztalható, ha a tra nzakció és az ahhoz 
kapcsolódó válasz két olyan hely között kerül továbbításra, amelyeket több időzóna választ el 
egymástól. A GMT univerzális dátumot tartalmaz, valamint időzónáktól független, 24 -órás 
formátumú órakijelzést. A mező formátuma a „CCYYMMDDHH MMSSZ” 15 elemből álló karakterlánc, 
amely a GMT szerinti időt tartalmazza, a végén pedig egy „Z” áll. A „CCYY” karakterek a tranzakció 
évét jelölik, az „MM” karakterek a hónap számát annak tízes és egyes helyi értékével, a „DD” 
karakterek a hónap napját a nnak tízes és egyes helyi értékével, a „HH” karakterek az órát, az „MM” 
karakterek a percet, az „SS” karakterek pedig a másodpercet. A teljes dátum nem lehet későbbi az 
aktuális dátumnál.  
4. 2. típusú logikai rekord: leíró szöveg  
E rekord nagy részének str uktúráját nem az eredeti ANSI/NIST -szabvány határozza meg. E rekord az 
állományt küldő és fogadó szervezetek számára különös jelentőséggel bíró információkat tartalmaz. 
Az egymással kapcsolatban lévő daktiloszkópiai rendszerek kompatibilitásának biztosítás a érdekében 
a rekord kizárólag az alább felsorolt mezőket tartalmazhatja. Itt kerül meghatározásra, hogy melyik 
mező kötelező, és melyik nem kötelező, valamint az egyes mezők struktúrája is.  
4.1. A 2. típusú logikai rekord mezői  
4.1.1.  2.001 mező: A logikai rekord hossza (Logical Record Length – LEN)  
Ez a kötelező mező e 2. típusú rekord hosszát tartalmazza, valamint meghatározza a bájtok teljes 
számát, beleértve a rekordban tárolt minden mező minden karakterét és az adatelválasztókat is.  
4.1.2.  2.002  mező: Képazonosító karakter (Image Designation Character – IDC)  
Az e kötelező mezőben szereplő IDC az 1. típusú rekord állománytartalom (CNT) mezőjében (1003 
mező) meghatározott IDC ASCII formátumban tárolt változata.  
4.1.3.  2.003 mező: Rendszerinformáció  (System Information – SYS)  
Ez a kötelező mező négy bájtot tartalmaz, amelyek azt jelölik, hogy ez a konkrét 2. típusú rekord az 
INT-I melyik verziójával kompatibilis.  
Az első két bájt határozza meg a fő verziószámot, a második kettő pedig a másodlagos 
változatszámot. Ezen implementáció például az INT -I 4. verziójának 22. változatán alapul, így annak 
jelölése „0422” lenne.  
4.1.4.  2.007 mező: Ügyszám (Case Number – CNO)  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1017  
 Ezt a számot a helyi daktiloszkópiai hivatal adja az egy bűncselekmény elkövetésének hely én gyűjtött 
látens képek összességének. Formátuma a következő: CC/szám  
ahol CC az Interpol -országkód, amely két alfanumerikus karakter hosszúságú, a szám pedig 
összhangban van a vonatkozó helyi iránymutatásokkal, és legfeljebb 32 alfanumerikus karakter 
hosszúságú lehet.  
E mező lehetővé teszi a rendszer számára az egy adott bűncselekménnyel kapcsolatos látens képek 
azonosítását.  
4.1.5.  2.008 mező: Sorozatszám (Sequence Number – SQN)  
Ez azonosítja az egy ügyhöz tartozó látens képek valamennyi sorozatát. Legfe ljebb négy numerikus 
karakter hosszúságú lehet. Egy sorozat egy vagy több, a nyilvántartás és/vagy keresés céljából 
csoportként kezelt látens képet tartalmaz. E meghatározás értelmében a magukban álló látens 
képeket is el kell látni sorozatszámmal.  
E mező és a MID (2.009 mező) együttes alkalmazása révén azonosítható a sorozaton belül egy adott 
látens kép.  
4.1.6.  2.009 mező: A látens kép azonosítója (Latent Identifier – MID)  
Ez azonosítja a sorozaton belül az adott látens képet. Értéke egy vagy két betű: az első látens kép jele 
az „A”, a másodiké a „B”, és így tovább, egészen „ZZ” -ig. E mezőt ugyanúgy kell alkalmazni, mint a 
látens képeknek az SQN (2.008 mező) leírásánál tárgyalt sorozatszámát.  
4.1.7.  2.010 mező: Bűnügyi nyilvántartási szám (Criminal Referenc e Number – CRN)  
Ez a nemzeti szervezet által azon személyeknek adott egyedi nyilvántartási szám, akiket első 
alkalommal vádolnak egy bűncselekmény elkövetésével. Egy országon belül egyetlen személy sem 
rendelkezhet egynél több CRN -nel, illetve több személy nek nem lehet ugyanaz a CRN -e. Ugyanazon 
személy azonban több országban is rendelkezhet bűnügyi nyilvántartási számmal, amelyek között az 
országkód alapján lehet különbséget tenni.  
A CRN mező formátuma a következő: CC/szám  
ahol CC az ISO 3166 szerinti orsz ágkód, amely két alfanumerikus karakter hosszúságú, a szám pedig 
összhangban van a kibocsátó szervezet vonatkozó nemzeti iránymutatásaival, és legfeljebb 32 
alfanumerikus karakter hosszúságú lehet.  
A(z) LAW.PRUM.11. [Daktiloszkópiai adatok] cikk és a(z) LA W.PRUM.12. [Daktiloszkópiai adatok 
automatizált keresése] cikk szerinti tranzakcióknál e mező a 4. típusú vagy 15. típusú rekordokban a 
képekhez kapcsolódó származási szervezet nemzeti bűnügyi nyilvántartási számát tartalmazza.  
4.1.8.  2.012 mező: Egyéb azo nosítószám (Miscellaneous Identification Number – MN1)  
E mező a CPS vagy PMS tranzakció során továbbított CRN -t (2.010 mező) tartalmazza a bevezető 
országkód nélkül.  
4.1.9.  2.013 mező: Egyéb azonosítószám (Miscellaneous Identification Number – MN2)  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1018  
 E mező az MPS vagy MMS tranzakció során továbbított CNO -t (2.007 mező) tartalmazza a bevezető 
országkód nélkül.  
4.1.10.  2.014 mező: Egyéb azonosítószám (Miscellaneous Identification Number – MN3)  
E mező az MPS vagy MMS tranzakció során továbbított SQN -t (2.008 me ző) tartalmazza.  
4.1.11.  2.015 mező: Egyéb azonosítószám (Miscellaneous Identification Number – MN4)  
E mező az MPS vagy MMS tranzakció során továbbított MID -et (2.009 mező) tartalmazza.  
4.1.12.  2.063 mező: További információk (Additional Information – INF) 
Egy PMS kérelmet követő SRE tranzakció esetében e mező azon ujjra vonatkozó információkat 
tartalmaz, amely a lehetséges találatot (HIT) okozta. A mező formátuma:  
NN ahol NN az ujjpozíció 5. táblázatban meghatározott kódja, amelynek hosszúsága két számjegy . 
Ettől eltérő esetekben a mező nem kötelező. Legfeljebb 32 alfanumerikus karaktert tartalmaz, és 
további információkat szolgáltathat a kérelemre vonatkozóan.  
4.1.13.  2.064 mező: A válaszadók listája (Respondents List – RLS)  
E mező legalább két almezőt tartalmaz. Az első almező a végrehajtott keresés típusát írja le a három 
betűből álló mnemonikus kóddal, amely a TOT mezőben (1004 mező) meghatározza a tranzakció 
típusát. A második almező egyetlen karaktert tartalmaz. „I” jelöli, ha a keresés eredményezet t 
találatot (HIT), és „N” jelöli, ha a keresés nem talált egyezést (NO -HIT). A harmadik almező a 
potenciális találat sorozatszámát és a potenciális találatok teljes számát tartalmazza, törtvonallal 
elválasztva. Ha több potenciális találat van, az eredmény több üzenet lesz.  
Lehetséges találat (HIT) esetén a negyedik almező tartalmazza a legfeljebb hat számjegy hosszúságú 
pontszámot. Amennyiben a találat (HIT) megerősítést nyer, ezen almező értéke „999999” lesz.  
Például: „CPS{}{RS}}I{}{RS}}001/001{}{RS}}99999 9{}{GS}}”  
Amennyiben a távoli AFIS nem ad pontszámot, a megfelelő helyen nulla pontszámot kell alkalmazni.  
4.1.14.  2.074 mező: Állapotleíró üzenet/hibaüzenet mező (Status/Error Message Field – ERM)  
E mező a tranzakciók által eredményezett hibaüzeneteket ta rtalmazza, amelyeket egy hibatranzakció 
részeként visszaküldenek a kérelmezőnek.  
3. táblázat: Hibaüzenetek  
Numerikus kód (1 -3) Jelentés (5 -128)  
003 ERROR: UNAUTHORISED ACCESS  
101 Mandatory field missing  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1019  
 102 Invalid record type  
103 Undefined field  
104 Exceed the maximum occurrence  
105 Invalid number of subfields  
106 Field length too short  
107 Field length too long  
108 Field is not a number as expected  
109 Field number value too small  
110 Field number value too big  
111 Invalid character  
112 Invalid date  
115 Invalid item value  
116 Invalid type of transaction  
117 Invalid record data  
201 ERROR: INVALID TCN  
501 ERROR: INSUFFICIENT FINGERPRINT QUALITY  
502 ERROR: MISSING FINGERPRINTS  
503 ERROR: FINGERPRINT SEQUENCE CHECK FAILED  
999 ERROR: ANY OTHER ERROR. FOR FURTHER DETAILS CALL DESTINATION 
AGENCY.  
 
Hibaüzenetek a 100 és 199 közötti tartományban:  
E hibaüzenetek az ANSI/NIST -rekordok ellenőrzésére vonatkoznak, felépítésük a következő:  
<error_code 1>: IDC <idc_number 1> FIELD <field_id 1> < dynamic text 1> LF  
<error_code 2>: IDC <idc_number 2> FIELD <field_id 2> <dynamic text 2>…  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1020  
 ahol  
– error_code: egy konkrét okra vonatkozó egyedi kód (lásd a 3. táblázatot),  
– field_id: a hibás mező ANSI/NIST szerinti mezőszáma (pl. 1.001, 2.001, ...) 
<record_type>.<field_id>.<sub_field_id> formátumban,  
– dynamic text: a hiba részletesebb dinamikus leírása,  
– LF: soremelés, amely egynél több hiba esetén a hibákat elválasztja egymástól,  
– 1. típusú rekordnál az IDC értéke „ -1”. 
Például:  
201: IDC - 1 FIELD 1.00 9 WRONG CONTROL CHARACTER {}{LF}} 115: IDC 0 FIELD 2.003 INVALID 
SYSTEM INFORMATION  
E mező minden hiba tranzakció esetében kötelező.  
4.1.15.  2.320 mező: A potenciális találatok várható száma (Expected Number of Candidates – ENC)  
E mező az ellenőrizendő potenciális találatoknak a kérelmező szervezet által várt legnagyobb számát 
tartalmazza. Az ENC értéke nem lehet nagyobb a 11. táblázatban meghatározott értékeknél.  
5. 4. típusú logikai rekord: nagy felbontású szürkeárnyalatos kép  
Megjegyzendő, hogy a 4. t ípusú rekordok inkább bináris, mint ASCII szerinti jellemzőkkel bírnak. Így a 
rekordon belül minden mezőhöz tartozik egy megadott pozíció, következésképpen valamennyi mező 
kötelező.  
A szabvány lehetővé teszi mind a kép méretének, mind felbontásának a rekor don belüli 
meghatározását. A szabvány értelmében a 4. típusú logikai rekordoknak daktiloszkópiai képadatokat 
kell tartalmazniuk, amelyek 500 –520 pixel/hüvelyk névleges pixelsűrűséggel kerülnek továbbításra. 
Az új képek esetében a preferált arány 500 pixel/ hüvelyk vagy 19,68 pixel/mm pixelsűrűség. Az INT -I 
500 pixel/hüvelyk pixelsűrűséget ír elő, kivéve azt az esetet, ha hasonló rendszerek nem preferált, az 
500–520 pixel/hüvelyk tartományon belüli felbontást használnak az egymás közötti 
kommunikációban.  
5.1. A 4. típusú logikai rekord mezői  
5.1.1.  4.001 mező: A logikai rekord hossza (Logical Record Length – LEN)  
Ez a négybájtos mező e 4. típusú rekord hosszát tartalmazza, valamint meghatározza a bájtok teljes 
számát, beleértve a rekordban tárolt minden mező m inden bájtját.  
5.1.2.  4.002 mező: Képazonosító karakter (Image Designation Character – IDC)  
Ez a fejállományban megadott IDC -szám egybájtos, bináris formátumú változata.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1021  
 5.1.3.  4.003 mező: A nyomat típusa (Impression Type – IMP)  
A nyomat típusa egy egybájt os mező, amely a rekord hatodik bájtját foglalja el.  
4. táblázat: Az ujjnyomat típusa  
Kód Leírás  
0 Live-scan of plain fingerprint  
1 Live-scan of rolled fingerprint  
2 Non -live scan impression of plain fingerprint captured from paper  
3 Non -live scan impression of rolled fingerprint captured from paper  
4 Latent impression captured directly  
5 Latent tracing  
6 Latent photo  
7 Latent lift  
8 Swipe  
9 Unknown  
 
5.1.4.  4.004 mező: Ujjpozíció (Finger Position – FGP)  
Ez a hat bájtos rögzített hosszú mező a  4. típusú rekord 7 –12. bájtját foglalja el. A lehetséges 
ujjpozíciókat tartalmazza, a bal szélen lévő bájttól (a rekord hetedik bájtja) kezdve. Az ismert vagy 
legvalószínűbb ujjpozíció kódját az 5. táblázatból kell venni. Legfeljebb öt további ujjra lehet  
hivatkozni a többi ujjpozíciónak a fennmaradó öt bájtba ugyanilyen formátumban történő 
bevitelével. Ha ötnél kevesebb ujjpozícióra történik hivatkozás, a kihasználatlan bájtokat bináris 255 -
tel kell feltölteni. A valamennyi ujjpozícióra való hivatkozáshoz  a 0-át, az ismeretlen ujjpozíció kódját 
kell alkalmazni.  
5. táblázat: Az ujjpozíciók kódja és maximális mérete  
Ujjpozíció  Ujjkód  Szélesség  
(mm)  Hosszúság  
(mm)  
Unknown  0 40,0  40,0  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1022  
 Right thumb  1 45,0  40,0  
Right index finger  2 40,0  40,0  
Right middle finger  3 40,0  40,0  
Right ring finger  4 40,0  40,0  
Right little finger  5 33,0  40,0  
Left thumb  6 45,0  40,0  
Left index finger  7 40,0  40,0  
Left middle finger  8 40,0  40,0  
Left ring finger  9 40,0  40,0  
Left little finger  10 33,0  40,0  
Plain right thumb  11 30,0  55,0  
Plain left thumb  12 30,0  55,0  
Plain right four fingers  13 70,0  65,0  
Plain left four fingers  14 70,0  65,0  
 
A bűncselekmények elkövetésének helyén gyűjtött látens képek esetében csak a 0 –10 kódok 
használhatók.  
5.1.5.  4.005 mező: A képek szkennelési felbontása (Image Scanning Resolution – ISR) 
Ez az egybájtos mező a 4. típusú rekord 13. bájtját foglalja el. Ha a tartalma „0”, akkor a kép 
mintavételezése a 19,68 pixel/mm (500 pixel/hüvelyk) preferált szkennelési arány alkalmazásával 
történt . Ha a tartalma „1”, akkor a kép mintavételezése az 1. típusú rekordban meghatározott 
alternatív szkennelési arány alkalmazásával történt.  
5.1.6.  4.006 mező: A vízszintes vonalak hossza (Horizontal Line Length – HLL)  
E mező a 4. típusú rekord 14. és 15. bá jtján helyezkedik el. Az egyes letapogatási sorokban található 
pixelek számát határozza meg. Az első bájt bír a legnagyobb jelentőséggel.  
5.1.7.  4.007 mező: A függőleges vonalak hossza (Vertical Line Length – VLL)  
E mező a 16. és 17. bájton azt a számot adja meg, hogy a kép hány letapogatási sort tartalmaz. Az 
első bájt bír a legnagyobb jelentőséggel.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1023 
 5.1.8.  4.008 mező: Szürkeárnyalatos tömörítési algoritmus (Gray -scale Compression Algorithm – 
GCA)  
Ez az egybájtos mező határozza meg a képadatok kódolására  használt szürkeárnyalatos tömörítési 
algoritmust. Ezen implementációban az „1” bináris kód jelöli a WSQ tömörítés (7. függelék) 
alkalmazását.  
5.1.9.  4.009 mező: A kép (The Image)  
E mező tartalmazza a képet leíró bájtfolyamot. Struktúrája természetesen az alkalmazott tömörítési 
algoritmustól függ.  
6. 9. típusú logikai rekord: Minucia rekord  
A 9. típusú rekordok olyan ASCII szöveget tartalmaznak, amely a látens képek alapján kódolt 
minuciákat és a vonatkozó információkat írja le. A látens képek keresésére vo natkozó tranzakciók 
esetében nincs korlátozva, hogy egy állományban hány 9. típusú rekord lehet, amelyek mindegyike 
más nézetre vagy látens képre vonatkozik.  
6.1. A minuciák kiolvasása  
6.1.1.  A minucia típusának azonosítása  
E szabvány három azonosítószámot  határoz meg a minucia típusának meghatározására. Ezeket a 6. 
táblázat tartalmazza. A fodorszál végződése az 1. típus. Az elágazás a 2. típus. Ha a minuciát nem 
lehet egyértelműen besorolni a fenti két típus valamelyikébe, akkor „egyéb” („other”), 0. típus ú lesz.  
6. táblázat: Minuciatípusok  
Típus  Leírás  
0 Other  
1 Ridge ending  
2 Bifurcation  
 
6.1.2.  A minucia elhelyezkedése és típusa  
Annak érdekében, hogy a sablonok megfeleljenek az ANSI INCITS 378 -2004 szabvány 5. szakaszának, 
a következő, a jelenlegi INCITS 378 -2004 szabványt kibővítő módszert kell alkalmazni az egyes 
minuciák elhelyezkedésének (pozíció és irányszög) meghatározására.  
A fodorszál -végződés típusú minucia pozíciója a völgy középvonalának közvetlenül a fodorszál 
végződése előtti elágazási pontja. Ha a völgy három ágát egy egyetlen pixel szélességű vonallá 
vékonyítjuk, a metszéspont adja a minucia pozícióját. Hasonlóképpen, az elágazás típusú minucia 
pozíciója a fodorszál középvonalának elágazási pontja. Ha a fodorszál három ágát egy egyetle n pixel 
szélességű vonallá vékonyítjuk, a három ág metszéspontja adja a minucia pozícióját.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1024  
 Miután valamennyi fodorszál -végződést elágazássá alakították, a daktiloszkópiai kép valamennyi 
minuciája elágazásként jelenik meg. Az egyes minuciák három ága metszéspontjának X és Y 
pixelkoordinátái közvetlenül formázhatók. A minucia irányultsága a vonal elágazásai alapján 
határozható meg. Meg kell vizsgálni minden elágazás három ágát, és meg kell határozni minden ág 
végpontját. A 6.1.2. ábra mutatja az ágak vé gének meghatározására használatos három módszert 
500 ppi szkennelési felbontás mellett.  
A végződés az elsőként bekövetkező esemény szerint nyer megállapítást. A pixelszám 500 ppi 
szkennelési felbontáson alapul. A különböző szkennelési felbontások különböző  pixelszámot vonnak 
maguk után.  
– 0,064” távolság (a 32. pixel);  
– A vonal egy ágának 0,02” és 0,064” távolság közötti végződése (a 10 -től a 32. pixelig); az 
ettől rövidebb ágakat figyelmen kívül kell hagyni;  
– Egy második elágazás történik 0,064” távolságon bel ül (a 32. pixel előtt).  
4. ábra  
 
A minuciák szögének megállapításához az elágazási pontban három virtuális félegyenest hozunk 
létre, és meghosszabbítjuk azokat az egyes ágak végéig. A félegyenesek által közrefogott három szög 
legkisebbikének felezője mutatja meg a minuciák irányultságát.  
6.1.3.  Koordináta -rendszer  
Az ujjnyomatok minuciáinak ábrázolására karteziánus koordináta -rendszert használunk. A minuciák 
pozícióját azok x és y koordinátái adják meg. A koordináta -rendszer origója az eredeti kép bal felső 
sarka, az x tengely jobbra, az y pedig lefelé nő. A minuciák x és y koordinátáit az eredeti kép pixel 
egységeiben kell kifejezni. Megjegyzendő, hogy az origó helye és a mértékegységek nem felelnek 
meg az ANSI/NIST -ITL 1 -2000 szabványban a 9. típusú r ekordra vonatkozóan adott 
meghatározásokban használt megállapodásnak.  
6.1.4.  A minuciák irányultsága  
A szögek szabványos matematikai formában vannak feltüntetve, ahol a nulla fok a jobb oldalon 
található, a szögek pedig az óramutató járásával ellentétes ir ányban növekednek. A jelölt szögek 
irányultsága a fodorszálak végződése esetén visszafelé mutat a fodorszál mentén, elágazás esetén 

Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1025  
 pedig a völgy közepe felé. Ez a módszer 180 fokkal eltér az ANSI/NIST -ITL 1 -2000 szabványban a 9. 
típusú rekordra vonatkozóa n adott meghatározásokban használt, szögekre irányuló megállapodástól.  
6.2. Az INCITS -378 formátumú 9. típusú logikai rekord mezői  
A 9. típusú rekordok valamennyi mezőjébe ASCII szöveget kell bevinni. E címkézett mező típusú 
rekordban nem szerepelhet binár is mező.  
6.2.1.  9.001 mező: A logikai rekord hossza (Logical record length – LEN)  
Ez a kötelező ASCII mező a logikai rekord hosszát tartalmazza, valamint meghatározza a bájtok teljes 
számát, beleértve a rekordban tárolt minden mező minden karakterét.  
6.2.2 . 9.002 mező: Képazonosító karakter (Image designation character – IDC)  
Ez a kötelező kétbájtos mező a minucia -adatok meghatározását és pozícióját tartalmazza. Az e 
mezőben foglalt IDC megegyezik az 1. típusú rekord „állománytartalom” mezőjében található I DC-
vel. 
6.2.3.  9.003 mező: A nyomat típusa (Impression type – IMP)  
Ez a kötelező egybájtos mező írja le a daktiloszkópiai képre vonatkozó információ kinyerésének a 
módját. A 4. táblázatból kiválasztott megfelelő kód ASCII szerinti értékét kell bevinni ebbe  a mezőbe 
a nyomat típusának jelölésére.  
6.2.4.  9.004 mező: A minuciák formátuma (Minutiæ format – FMT)  
E mező tartalma „U”, ami azt jelenti, hogy a minuciák formátuma megfelel az M1 -378 
követelményeinek. A 9. típusú rekord valamennyi adatmezőjének ASCII s zövegmezőnek kell 
maradnia még akkor is, ha az adatok az M1 -378 szabvány szerint lettek kódolva.  
6.2.5.  9.126 mező: CBEFF -adatok (CBEFF information)  
E mező három adatelemet tartalmaz. Az első adatelem a „27” (0x1B) értéket veszi fel. Ez a Biometriai 
Ipar N emzetközi Szövetsége (International Biometric Industry Association – IBIA) által a CBEFF 
formátum tulajdonosának, az INCITS M1 technikai bizottságának adott azonosító. Az <US> karakter 
választja el ezt az elemet a CBEFF formátum típusától, amely az „513” ( 0x0201) értéket veszi fel 
annak jelölésére, hogy e rekord csupán a pozícióra és az irányszögre vonatkozó adatokat tartalmaz a 
kiterjesztett adatblokkal kapcsolatos információk nélkül. Az <US> karakter választja el ezt az elemet a 
CBEFF termékazonosítótól ( PID), amely a kódolóberendezés „tulajdonosát” határozza meg. Ezen 
értéket a gyártó állapítja meg. Az IBIA honlapjáról (www.ibia.org) lehet azt beszerezni, amennyiben 
fel van tüntetve.  
6.2.6.  9.127 mező: A képrögzítő berendezés azonosítója (Capture equipmen t identification)  
E mezőben az <US> karakterrel elválasztott két adatelem található. Az első tartalma „APPF”, ha a 
képrögzítésre eredetileg használt berendezés rendelkezik azt igazoló tanúsítvánnyal, hogy megfelel a 
CJIS-RS-0010 – a Szövetségi Nyomozóiroda (FBI) elektroniku s ujjnyomat -továbbítási előírásai – F. 
függelékének (IAFIS képminőségi előírás, 1999. január 29.). Ha a berendezés annak nem felel meg, az 
adatelem értéke „NONE”. A második adatelem a képrögzítő berendezés azonosítóját tartalmazza, 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1026  
 amely a képrögzítő beren dezésnek a gyártó által adott termékszáma. A „0” érték jelzi, hogy nem áll 
rendelkezésre a képrögzítő berendezés azonosítója.  
6.2.7.  9.128 mező: A vízszintes vonalak hossza (Horizontal line length – HLL)  
Ez a kötelező ASCII mező tartalmazza a továbbított k ép egy vízszintes vonalán található pixelek 
számát. A legnagyobb vízszintes hossz 65534 pixel lehet.  
6.2.8.  9.129 mező: A függőleges sorok hossza (Vertical line length – VLL)  
Ez a kötelező ASCII mező tartalmazza a továbbított képben található vízszintes so rok számát. A 
legnagyobb függőleges hossz 65534 pixel lehet.  
6.2.9.  9.130 mező: Egységtávolságok (Scale units – SLC)  
Ez a kötelező ASCII mező határozza meg a kép mintavételezési frekvenciájának (pixelsűrűség) 
leírására használt egységtávolságokat. Ebben a mezőben az „1” -es a pixel/hüvelyket, a „2” -es pedig a 
pixel/centimétert jelöli. A mezőben a „0” azt jelzi, hogy nem adtak meg egységtávolságot. Ebben az 
esetben a HPS/VPS hányados adja meg a pixelarányt.  
6.2.10.  9.131 mező: Egységnyi vízszintes pixelszám ( Horizontal pixel scale – HPS)  
Ez a kötelező ASCII mező határozza meg a vízszintes pixelsűrűséget egész számban, feltéve hogy az 
egységtávolságnál „1” -es vagy „2” -es szerepel. Ettől eltérő esetben a pixelarány vízszintes 
összetevőjét jelöli.  
6.2.11.  9.132 m ező: Egységnyi függőleges pixelszám (Vertical pixel scale – VPS)  
Ez a kötelező ASCII mező határozza meg a függőleges pixelsűrűséget egész számban, feltéve hogy az 
egységtávolságnál „1” -es vagy „2” -es szerepel. Ettől eltérő esetben a pixelarány függőleges 
összetevőjét jelöli.  
6.2.12.  9.133 mező: Az ujjról készült nézetek (Finger view)  
Ez a kötelező mező tartalmazza az e rekord adataihoz társított ujjról készült nézetek számát. A 
nézetek száma „0” -val kezdődik, és egyesével nő „15” -ig. 
6.2.13.  9.134 mező: Ujj pozíció (Finger position – FGP)  
Ez a mező tartalmazza azt az ujjpozíciót jelölő kódot, amely a 9. típusú rekordban szereplő 
információt eredményezte. Az 5. táblázatból vett 1 és 10 közötti kódot vagy a 10. táblázatból vett 
megfelelő tenyérkódot kell használni az ujj - vagy a tenyérpozíciónak a jelölésére.  
6.2.14.  9.135 mező: Az ujjak minősége (Finger quality)  
Ez a mező tartalmazza az ujjakra vonatkozó összes minucia -adat minőségét, 0 és 100 közötti 
számjegy megadásával. Ez a szám fejezi ki összességébe n az ujjakra vonatkozó rekord minőségét, 
valamint megmutatja az eredeti képnek, a minuciák kiolvasásának a minőségét és minden egyéb 
olyan műveletet, amely hatással lehet a minuciarekordra.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1027  
 6.2.15.  9.136 mező: minuciák száma  
Ez a kötelező mező tartalmazza az ebben a logikai rekordban rögzített minuciák összesített számát.  
6.2.16.  9.137 mező: Az ujjakra vonatkozó minucia -adatok (Finger minutiæ data)  
Ebben a kötelező mezőben az <US> karakterrel elválasztott, hat adatelem található. Több almezőből 
áll, amelyek  mindegyike egy -egy minucia adatait tartalmazza. A minucia -almezők teljes számának 
meg kell egyeznie a 136. mezőben található végösszeggel. Az első adatelem a minuciák indexszáma, 
amelynek kezdőértéke „1”, és az ujjnyomathoz kapcsolódó minden további minuc ia esetében „1” -
gyel növekszik. A második és harmadik adatelem a minuciák „x” koordinátája és „y” koordinátái pixel 
egységben kifejezve. A negyedik adatelem a minuciák két fokos egységekben rögzített szöge. Ez az 
érték 0 és 179 közötti nemnegatív szám. Az ötödik adatelem a minucia típusa. A „0” -ás értéket az 
„EGYÉB” típusú minucia feltüntetésére használják, az „1” -es értéket a fodorszálak végződéseire, a 
„2”-es értéket pedig a fodorszálak elágazásaira. A hatodik adatelem mutatja az egyes minuciák 
minőségét.  Ez az érték minimum 1 -től maximum 100 -ig terjedhet. A „0” -ás érték azt jelzi, hogy nem 
áll rendelkezésre minőségre jellemző érték. Az egyes almezőket az <RS> elválasztó karakter 
segítségével kell elválasztani egymástól.  
6.2.17.  9.138 mező: A fodorszálak s zámára vonatkozó információ (Ridge count information)  
Ez a mező egy sor almezőből áll, amelyek mindegyike három adatelemet tartalmaz. Az első almező 
első adateleme mutatja a fodorszálak számának kiolvasási módszerét. A „0” azt jelzi, hogy nem 
kívánják felt üntetni a fodorszálak számának kiolvasására alkalmazott módszert, sem pedig azok 
sorrendjét a rekordban. Az „1” jelzi minden központi minucia esetén, hogy a legközelebbi minucia 
pontokig a fodorszálak számát meghatározták a négy negyedben, és minden közpon ti minuciához 
tartozó fodorszál számot együtt sorolnak fel. A „2” jelzi minden központi minucia esetén, hogy a 
legközelebbi minucia pontokig a fodorszálak számát meghatározták a nyolc nyolcadban, és minden 
központi minuciához tartozó fodorszál számot együt t sorolnak fel. Az első almező mindkét 
fennmaradó adateleme „0” -t tartalmaz. Az adatelemeket az <US> elválasztó karakter választja el 
egymástól. Az ezután következő almezők első adatelemként a központi minuciák indexszámát, 
második adatelemként a szomszédo s minuciák indexszámát, harmadik adatelemként pedig a 
keresztezett fodorszálak számát tartalmazzák. Az almezőket az <RS> elválasztó karakter választja el 
egymástól.  
6.2.18.  9.139 mező: Az alappontra vonatkozó információ (Core information)  
Ez a mező annyi a lmezőt foglal magában, ahány alappont az eredeti képen található. Mindegyik 
almező három adatelemből áll. Az első két adatelem az „x” és „y” koordináták által meghatározott 
helyzetet tartalmazza pixel egységben kifejezve. A harmadik adatelem az alappont ké t fokos 
egységekben rögzített szögét tartalmazza. Ez az érték 0 és 179 közötti nemnegatív szám. Több 
alappontot az <RS> elválasztó karakter választ el egymástól.  
6.2.19.  9.140 mező: A deltára vonatkozó információ (Delta information)  
Ez a mező annyi almezőt  foglal magában, ahány delta az eredeti képen található. Mindegyik almező 
három adatelemből áll. Az első két adatelem az „x” és „y” koordináták által meghatározott helyzetet 
tartalmazza pixel egységben kifejezve. A harmadik adatelem a delta két fokos egysé gekben rögzített 
szögét tartalmazza. Ez az érték 0 és 179 közötti nemnegatív szám. Több alappontot az <RS> 
elválasztó karakter választ el egymástól.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1028  
 7. A 13. típusú, változó felbontású látenskép -rekord  
A 13. típusú címkézettmező -logikairekord a látens képekből kinyert képadatokat tartalmazza. Ezeket 
a képeket a tervek szerint szervezetekhez továbbítják, amelyek gépi módon vagy emberi 
közreműködéssel elvégzik a keresett jellemzők képekből történő kiolvasását.  
Az alkalmazott szkennelési felbontásra, a kép méretre vonatkozó információkat és a 
képfeldolgozáshoz szükséges egyéb paramétereket címkézett mezőként rögzítik a rekordban.  
 
7. táblázat: A 13. típusú, változó felbontású látenskép -rekord szerkezete  
Azonosí
tó Feltételk
ód Mező 
száma  Mező 
neve  Karakte
rtípus Előfordulás szerinti 
mezőméret  Előfordulási 
szám  Maxim
ális 
bájtszá
m min.  max.  min max  
LEN M 13.001  LOGICA
L 
RECOR
D 
LENGT
H N 4 8 1 1 15 
IDC M 13.002  IMAGE 
DESIGN
ATION 
CHARA
CTER  N 2 5 1 1 12 
IMP M 13.003  IMPRES
SION 
TYPE  A 2 2 1 1 9 
SRC M 13.004  SOURC
E 
AGENC
Y/ORI  AN 6 35 1 1 42 
LCD M 13.005  LATENT 
CAPTU
RE 
DATE  N 9 9 1 1 16 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1029  
 HLL M 13.006  HORIZO
NTAL 
LINE 
LENGT
H N 4 5 1 1 12 
VLL M 13.007  VERTIC
AL LINE 
LENGT
H N 4 5 1 1 12 
SLC M 13.008  SCALE 
UNITS  N 2 2 1 1 9 
HPS M 13.009  HORIZO
NTAL 
PIXEL 
SCALE  N 2 5 1 1 12 
VPS M 13.010  VERTIC
AL 
PIXEL 
SCALE  N 2 5 1 1 12 
CGA  M 13.011  COMPR
ESSION 
ALGORI
THM  A 5 7 1 1 14 
BPX M 13.012  BITS 
PER 
PIXEL  N 2 3 1 1 10 
FGP M 13.013  FINGER 
POSITI
ON N 2 3 1 6 25 
RSV  13.014  
13.019  RESERV
ED FOR 
FUTUR
E 
DEFINIT
ION — — — — — — 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1030  
 COM  O 13.020  COMM
ENT A 2 128 0 1 135 
RSV  13.021  
13.199  RESERV
ED FOR 
FUTUR
E 
DEFINIT
ION — — — — — — 
UDF  O 13.200  
13.998  USER -
DEFINE
D 
FIELDS  — — — — — — 
DAT M 13.999  IMAGE 
DATA  B 2 — 1 1 — 
Jelmagyarázat a karaktertípusokhoz:  N = numerikus; A = alfabetikus; AN = alfanumerikus; B = bináris  
7.1. A 13. típusú logikai rekord mezői  
A következő bekezdések ismertetik a 13. típusú logikai rekord egyes mezőiben tárolt adatokat.  
A 13. típusú logikai rekordban a bejegyzések számozott mezőkben jelennek meg. Szükséges, hogy a 
rekord első két mezője sorrendben, a képadatokat tartalmazó mező pedig az utolsó tényleges 
mezőként szerepeljen a rekordban. A 13. típusú rekord minden mezőjére vonatkozóan a 7. táblázat 
felsorolja a „feltételkódot”  – azaz kötelező „M – Mandatory” vagy nem kötelező „O – Optional” –, a 
mező számát, a mező nevét, a karaktertípust, a mező méretét és az előfordulási határokat. A 
háromjegyű mezőszám alapján a mező maximális bájtszám szerinti méretét az utolsó oszlopban 
adják meg. Ha a mezőszámhoz több számjegyet használnak fel, akkor a maximális bájtszám is nőni 
fog. Az „előfordulás szerinti mezőméret” két bejegyzése tartalmazza a mezőben használt összes 
elválasztó karaktert. A „maximális bájtszám” tartalmazza a mezőszámot , az adatot és az összes 
elválasztó karaktert, beleértve a „GS” karaktert is.  
7.1.1.  13.001 mező: A logikai rekord hossza (Logical record length – LEN)  
Ez a kötelező ASCII mező tartalmazza a 13. típusú logikai rekordban található bájtok számát. A 
13.001 me ző határozza meg a rekord hosszát, beleértve a rekordban tárolt minden mező minden 
karakterét és az adatelválasztókat is.  
7.1.2.  13.002 mező: Képazonosító karakter (Image designation character – IDC)  
Ezt a kötelező ASCII mezőt a rekordban tárolt látenskép -adatok azonosítására használják. Ez az IDC 
megegyezik az 1. típusú rekord „állománytartalom” (CNT) mezőjében található IDC -vel. 
7.1.3.  13.003 mező: A nyomat típusa (Impression type – IMP)  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1031  
 Ez a kötelező egy - vagy kétbájtos ASCII mező jelzi a látens képre vo natkozó információ kinyerésének 
a módját. A 4. táblázatból (ujj) vagy 9. táblázatból (tenyér) választott megfelelő, látens képre 
vonatkozó kódot kell bevinni ebbe a mezőbe.  
7.1.4.  13.004 mező: származási szervezet/ORI (Source agency/ORI – SRC)  
Ez a kötelez ő ASCII mező tartalmazza azon hatóságnak vagy szervezetnek a nevét, amely eredetileg 
rögzítette a rekordban tárolt arcképet. Általában a képet rögzítő szervezet származási szervezet 
azonosítója (ORI) szerepel ebben a mezőben. Két adatelemből áll, és formát uma a következő: 
CC/szervezet.  
Az első adatelem tartalmazza az Interpol országkódját (CC), amely két alfanumerikus karakter 
hosszúságú. A második elem – a szervezet – szabad szövegű meghatározás legfeljebb 32 
alfanumerikus karakterig.  
7.1.5.  13.005 mező: A  látens kép rögzítésének időpontja (Latent capture date – LCD)  
Ez a kötelező ASCII mező tartalmazza azt az időpontot, amikor a rekordban tárolt látens képet 
rögzítették. Az időpont a nyolc számjegyű CCYYMMDD formátumban jelenik meg. A CCYY karakterek 
mutat ják a kép rögzítésének évét, az MM karakterek a hónap sorszámát jelölik annak tízes és egyes 
helyi értékével, a DD karakterek pedig az adott hónap napját annak tízes és egyes helyi értékével. 
Például 20000229 az 2000. február 29. A teljes dátumnak valós id őpontnak kell lennie.  
7.1.6.  13.006 mező: A vízszintes sorok hossza (Horizontal line length – HLL)  
Ez a kötelező ASCII mező tartalmazza a továbbított kép egy vízszintes során található pixelek számát.  
7.1.7.  13.007 mező: A függőleges sorok hossza (Vertical  line length – VLL)  
Ez a kötelező ASCII mező tartalmazza a továbbított képben található vízszintes sorok számát.  
7.1.8.  13.008 mező: Egységtávolságok (Scale units – SLC)  
Ez a kötelező ASCII mező határozza meg a kép mintavételezési frekvenciájának (pixelsűr űség) 
leírására használt egységtávolságokat. Ebben a mezőben az „1” -es a pixel/hüvelyket, a „2” -es pedig a 
pixel/centimétert jelöli. A mezőben a „0” azt jelzi, hogy nem adtak meg egységtávolságot. Ebben az 
esetben a HPS/VPS hányados adja meg a pixelarányt.  
7.1.9.  13.009 mező: Egységnyi vízszintes pixelszám (Horizontal pixel scale – HPS)  
Ez a kötelező ASCII mező határozza meg a vízszintes pixelsűrűséget egész számban, feltéve hogy az 
egységtávolságnál „1” -es vagy „2” -es szerepel. Ettől eltérő esetben a pixel arány vízszintes 
összetevőjét jelöli.  
7.1.10.  13.010 mező: Egységnyi függőleges pixelszám (Vertical pixel scale – VPS)  
Ez a kötelező ASCII mező határozza meg a függőleges pixelsűrűséget egész számban, feltéve hogy az 
egységtávolságnál „1” -es vagy „2” -es sz erepel. Ettől eltérő esetben a pixelarány függőleges 
összetevőjét jelöli.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1032  
 7.1.11.  13.011 mező: Tömörítési algoritmusok (Compression algorithm – CGA)  
Ez a kötelező ASCII mező határozza meg a szürkeárnyalatos képek tömörítésére használt algoritmust. 
A tömörí tési kódokat illetően lásd a 7. függeléket.  
7.1.12.  13.012 mező: Bit/pixel (Bits per pixel – BPX)  
Ez a kötelező ASCII mező tartalmazza az egy pixel ábrázolásához használt bitek számát. Ez a mező a 
„0”-tól „255” -ig terjedő átlagos szürkeárnyalatos értékek e setében „8” -as bejegyzést tartalmaz. E 
mezőben a „8” -asnál nagyobb bejegyzés nagyobb pontosságú szürkeárnyalatos pixelt jelöl.  
7.1.13.  13.013 mező: Ujj -/tenyérpozíció (Finger/palm position – FGP)  
Ez a kötelező címkézett mező a látens képpel esetleg egyező,  egy vagy több ujj - vagy tenyérpozíciót 
tartalmaz. Az ismert vagy legvalószínűbb ujjpozíciónak megfelelő decimális kódszámot az 5. 
táblázatból, illetve a legvalószínűbb tenyérpozícióét a 10. táblázatból kell venni, és egy - vagy 
kétkarakteres formában kell bevinni az ASCII almezőbe. További ujj - és/vagy tenyérpozíciókra lehet 
hivatkozni a változó pozíciókódoknak az „RS” elválasztó karakterrel elválasztott almezőkbe történő 
bevitelével. Az „Ismeretlen ujj” -hoz rendelt „0” -ás kód referenciaként szolgál minden ujjpozícióhoz 
egytől tízig. Az „Ismeretlen tenyér” -hez rendelt „20” -as kód referenciaként szolgál minden felsorolt 
tenyérpozícióhoz.  
7.1.14.  13.014 -019 mező: Jövőbeli definíciónak fenntartva (Reserved for future definition – RSV)  
Ezeket a mezőket e szabván y jövőbeli felülvizsgálatait követő beillesztésük céljára tartják fenn. E 
mezők egyike sem használatos ezen a felülvizsgálati szinten. Ilyen mezők előfordulása esetén 
figyelmen kívül kell őket hagyni.  
7.1.15.  13.020 mező: Megjegyzés (Comment – COM)  
Ez a nem kötelező mező megjegyzéseknek vagy egyéb ASCII szöveges információnak a látenskép -
adatokkal együtt történő beszúrására szolgálhat.  
7.1.16.  13.021 -199 mező: Jövőbeli definíciónak fenntartva (Reserved for future definition – RSV)  
Ezeket a mezőket e szabv ány jövőbeli felülvizsgálatait követő beillesztésük céljára tartják fenn. E 
mezők egyike sem használatos ezen a felülvizsgálati szinten. Ilyen mezők előfordulása esetén 
figyelmen kívül kell őket hagyni.  
7.1.17.  13.200 -998 mező: Felhasználói mezők (User -defined fields – UDF)  
Ezeket a mezőket a felhasználók határozzák meg, és jövőbeli követelményekhez használatosak. 
Méretüket és tartalmukat a felhasználó határozza meg, összhangban a fogadó szervezettel. 
Előfordulásuk esetén ASCII szöveges információt tartalma znak.  
7.1.18.  13.999 mező: Képadatok (Image data – DAT)  
E mező a rögzített látens kép valamennyi adatát tartalmazza. Mindig a „999” -es mezőszámot kapja, 
és az utolsó tényleges mezőként kell szerepelnie a rekordban. Például a „13.999:” -et binárisan 
ábrázolt  képadat követi.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1033  
 A tömörítetlen szürkeárnyalatos képadatokat pixelenként általában az egy bájtot kitevő nyolc bitre 
kvantálják (256 szürkeségi szint). Amennyiben a BPX -re vonatkozó 13012 mezőben található 
bejegyzés „8” -nál nagyobb vagy kisebb, az egy pixel  tárolásához szükséges bájtok száma eltérő lesz. 
Tömörítés esetén a pixeladatokat a CGA mezőben meghatározott tömörítési technikának 
megfelelően tömörítik.  
7.2. A 13. típusú, változó felbontású látenskép -rekord vége  
Az egységesség érdekében a 13.999 mező u tolsó adatbájtját követően közvetlenül egy „FS” 
elválasztó karaktert használnak a következő logikai rekordtól való elválasztás céljából. Ezt az 
elválasztót bele kell számítani a 13. típusú rekord mezőhosszába.  
8. 15. típusú, változó felbontású tenyérnyomat kép-rekord  
A 15. típusú címkézettmező -logikairekord tenyérnyomatkép -adatokat tartalmaz, és ezen adatoknak 
a digitalizált képre vonatkozó állandó és felhasználói szöveges információs mezőkkel együtt történő 
cseréjére szolgál. Az alkalmazott szkennelési felb ontásra, a képméretre vonatkozó információkat és a 
képfeldolgozáshoz szükséges egyéb paramétereket vagy megjegyzéseket címkézett mezőként 
rögzítik a rekordban. A más szervezetekhez továbbított tenyérnyomat -képeket a fogadó szervezetek 
dolgozzák fel annak é rdekében, hogy összehasonlítási céllal kiolvassák a keresett jellemzőket.  
A képadatok megszerezhetők közvetlenül az érintettől képolvasó -eszköz (live -scan device) 
használatával, illetve tenyérnyomat -kártyáról vagy az érintett tenyérnyomatát tároló egyéb 
médiahordozóról.  
A tenyérnyomat -képek megszerzésére használt bármely módszerrel képsorozat rögzíthető 
mindegyik kézről. Ez a sorozat tartalmazza a tenyér írás közben lefelé tartott részét egy szkennelt 
képen, valamint az egész tenyér teljes felületét a csukl ótól az ujjak hegyéig egy vagy két szkennelt 
képen. Ha két kép szolgál az egész tenyér ábrázolására, akkor az alsó kép a csuklótól az ujjak közötti 
terület felső részéig (harmadik ujjperc) terjed, és magában foglalja a tenyér felületén a hüvelykujj 
izompár náját és a kisujj izompárnáját. A felső kép az ujjak közötti terület alsó részétől az ujjak 
hegyéig terjed. Ez elegendő átfedést nyújt a két kép között, amelyek mindegyike az ujjak közötti 
terület feletti részre irányul. Az e közös területen található fodo rszálak struktúrájának és részleteinek 
összehasonlításával a vizsgálatot végző személy biztonsággal meg tudja állapítani, hogy mindkét kép 
ugyanarról a tenyérről készült -e. 
Mivel egy tenyérnyomat rögzítésének eredményeit különböző célokra lehet használni, ezért a 
tenyérről vagy kézről készült adatrögzítés egy vagy több egyedi képterületet is tartalmazhat. Egy 
személy esetében a teljes tenyérnyomatrekord -sorozat általában tartalmazza a tenyér írás közben 
lefelé tartott részéről és mindegyik kéz egész tenyeré ről készült képe(ke)t. Mivel a címkézett mező 
típusú logikai képrekordok csak egy bináris mezőt tartalmazhatnak, egy 15. típusú rekord szükséges 
a tenyér írás közben lefelé tartott részéhez, egy vagy két 15. típusú rekord pedig az egész tenyérhez. 
Négy –hat 15. típusú rekord szükséges ezért az érintett tenyérnyomatainak egy átlagos 
tenyérnyomat -rögzítéssel történő ábrázolásához.  
8.1. A 15. típusú logikai rekord mezői  
A következő bekezdések ismertetik a 15. típusú logikai rekord egyes mezőiben tárolt adatokat . 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1034  
 A 15. típusú logikai rekordban a bejegyzések számozott mezőkben jelennek meg. Szükséges, hogy a 
rekord első két mezője sorrendben, a képadatokat tartalmazó mező pedig az utolsó tényleges 
mezőként szerepeljen a rekordban. A 15. típusú rekord minden mezőjé re vonatkozóan a 8. táblázat 
felsorolja a „feltételkódot” – azaz kötelező „M – Mandatory” vagy választható „O – Optional” –, a 
mező számát, a mező nevét, a karaktertípust, a mező méretét és az előfordulási határokat. A 
háromjegyű mezőszám alapján a mező ma ximális bájtszám szerinti méretét az utolsó oszlopban 
adják meg. Ha a mezőszámhoz több számjegyet használnak fel, akkor a maximális bájtszám is nőni 
fog. Az „előfordulás szerinti mezőméret” két bejegyzése tartalmazza a mezőben használt összes 
elválasztó ka raktert. A „maximális bájtszám” tartalmazza a mezőszámot, az adatot és az összes 
elválasztó karaktert, beleértve a „GS” karaktert is.  
8.1.1.  15.001 mező: A logikai rekord hossza (Logical record length – LEN)  
Ez a kötelező ASCII mező tartalmazza a 15. típus ú logikai rekordban található bájtok számát. A 
15.001 mező határozza meg a rekord hosszát, beleértve a rekordban tárolt minden mező minden 
karakterét és az adatelválasztókat is.  
8.1.2.  15.002 mező: Képazonosító karakter (Image designation character – IDC)  
Ezt a kötelező ASCII mezőt a rekordban tárolt tenyérnyomat -kép azonosítására használják. Ez az IDC 
megegyezik az 1. típusú rekord „állománytartalom” (CNT) mezőjében található IDC -vel. 
8.1.3.  15.003 mező: A nyomat típusa (Impression type – IMP)  
Ez a kötelező egybájtos ASCII mező jelzi a tenyérnyomat -képre vonatkozó információ kinyerésének a 
módját. A 9. táblázatból választott megfelelő kódot kell bevinni ebbe a mezőbe.  
8.1.4.  15.004 mező: származási szervezet/ORI (Source agency/ORI – SRC)  
Ez a kötelez ő ASCII mező tartalmazza azon hatóságnak vagy szervezetnek a nevét, amely eredetileg 
rögzítette a rekordban tárolt arcképet. Általában a képet rögzítő szervezet származási szervezet 
azonosítója (ORI) szerepel ebben a mezőben. Két adatelemből áll, és formát uma a következő: 
CC/szervezet.  
Az első adatelem tartalmazza az Interpol országkódját (CC), amely két alfanumerikus karakter 
hosszúságú. A második elem – a szervezet – szabad szövegű meghatározás legfeljebb 32 
alfanumerikus karakterig.  
8.1.5.  15.005 mező: A  tenyérnyomat rögzítésének időpontja (Palmprint capture date – PCD)  
Ez a kötelező ASCII mező tartalmazza azt az időpontot, amikor a tenyérnyomat -képet rögzítették. Az 
időpont a nyolc számjegyű CCYYMMDD formátumban jelenik meg. A CCYY karakterek mutatják a kép 
rögzítésének évét, az MM karakterek a hónap sorszámát jelölik annak tízes és egyes helyi értékével, 
a DD karakterek pedig az adott hónap napját annak tízes és egyes helyi értékével. Például a 
20000229 bejegyzés az 2000. február 29. A teljes dátumnak va lós időpontnak kell lennie.  
8.1.6.  15.006 mező: A vízszintes sorok hossza (Horizontal line length – HLL)  
Ez a kötelező ASCII mező tartalmazza a továbbított kép egy vízszintes során található pixelek számát.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1035  
 8.1.7.  15.007 mező: A függőleges sorok hossza (Ve rtical line length – VLL)  
Ez a kötelező ASCII mező tartalmazza a továbbított képben található vízszintes sorok számát.  
8.1.8.  15.008 mező: Egységtávolságok (Scale units – SLC)  
Ez a kötelező ASCII mező határozza meg a kép mintavételezési frekvenciájának (pi xelsűrűség) 
leírására használt egységtávolságokat. Ebben a mezőben az „1” -es a pixel/hüvelyket, a „2” -es pedig a 
pixel/centimétert jelöli. A mezőben a „0” azt jelzi, hogy nem adtak meg egységtávolságot. Ebben az 
esetben a HPS/VPS hányados adja meg a pixela rányt.  
8.1.9.  15.009 mező: Egységnyi vízszintes pixelszám (Horizontal pixel scale – HPS)  
Ez a kötelező ASCII mező határozza meg a vízszintes pixelsűrűséget egész számban, feltéve hogy az 
egységtávolságnál „1” -es vagy „2” -es szerepel. Ettől eltérő esetben a  pixelarány vízszintes 
összetevőjét jelöli.  
8.1.10.  15.010 mező: Egységnyi függőleges pixelszám (Vertical pixel scale – VPS)  
Ez a kötelező ASCII mező határozza meg a függőleges pixelsűrűséget egész számban, feltéve hogy az 
egységtávolságnál „1” -es vagy „2” -es szerepel. Ettől eltérő esetben a pixelarány függőleges 
összetevőjét jelöli.  
8. táblázat: A 15. típusú, változó felbontású tenyérnyomat -rekord szerkezete  
Azonosí
tó Feltételk
ód Mező 
száma  Mező 
neve  Karakte
rtípus  Előfordulás szerinti 
mezőméret  Előfordulási 
szám  Maxim
ális 
bájtszá
m min.  max.  min max  
LEN M 15.001  LOGICA
L 
RECOR
D 
LENGT
H N 4 8 1 1 15 
IDC M 15.002  IMAGE 
DESIGN
ATION 
CHARA
CTER  N 2 5 1 1 12 
IMP M 15.003  IMPRES
SION 
TYPE  N 2 2 1 1 9 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1036  
 SRC M 15.004  SOURC
E 
AGENC
Y/ORI  AN 6 35 1 1 42 
PCD M 15.005  PALMP
RINT 
CAPTU
RE 
DATE  N 9 9 1 1 16 
HLL M 15.006  HORIZO
NTAL 
LINE 
LENGT
H N 4 5 1 1 12 
VLL M 15.007  VERTIC
AL LINE 
LENGT
H N 4 5 1 1 12 
SLC M 15.008  SCALE 
UNITS  N 2 2 1 1 9 
HPS M 15.009  HORIZO
NTAL 
PIXEL 
SCALE  N 2 5 1 1 12 
VPS M 15.010  VERTIC
AL 
PIXEL 
SCALE  N 2 5 1 1 12 
CGA  M 15.011  COMPR
ESSION 
ALGORI
THM  AN 5 7 1 1 14 
BPX M 15.012  BITS 
PER 
PIXEL  N 2 3 1 1 10 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1037  
 PLP M 15.013  PALMP
RINT 
POSITI
ON N 2 3 1 1 10 
RSV  15.014  
15.019  RESERV
ED FOR 
FUTUR
E 
INCLUSI
ON — — — — — — 
COM  O 15.020  COMM
ENT AN 2 128 0 1 128 
RSV  15.021  
15.199  RESERV
ED FOR 
FUTUR
E 
INCLUSI
ON — — — — — — 
UDF  O 15.200  
15.998  USER -
DEFINE
D 
FIELDS  — — — — — — 
DAT M 15.999  IMAGE 
DATA  B 2 — 1 1 — 
 
9. táblázat: A tenyérnyomat típusa  
Leírás  Kód 
Live-scan palm  10 
Nonlive -scan palm  11 
Latent palm impression  12 
Latent palm tracing  13 
Latent palm photo  14 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1038  
 Latent palm lift  15 
 
8.1.11.  15.011 mező: Tömörítési algoritmusok (Compression algorithm – CGA)  
Ez a kötelező ASCII mező határozza meg a szürkeárnyalatos képek tömörítésére használt algoritmust. 
Az e mezőbe történt „NONE” bejegyzés jelzi, hogy az e rekordban tárolt adatok nincsenek tömörítve. 
A tömörítendő képek esetében ez a mező tartalmazza a tízujjas ujjnyomat -képek tömörítésére 
preferált módszert. Az érvényes tömörítési k ódok a 7. függelékben kerültek meghatározásra.  
8.1.12.  15.012 mező: Bit/pixel (Bits per pixel – BPX)  
Ez a kötelező ASCII mező tartalmazza az egy pixel ábrázolásához használt bitek számát. Ez a mező a 
„0”-tól „255” -ig terjedő átlagos szürkeárnyalatos értéke k esetében „8” -as bejegyzést tartalmaz. Az e 
mezőben szereplő „8” -asnál nagyobb, illetve kisebb bejegyzés nagyobb, illetve kisebb pontosságú 
szürkeárnyalatos pixelt jelöl.  
10. táblázat: Tenyérkódok, -felületek és -méretek  
Tenyérpozíció  Tenyérkód  Képfelüle t (mm2) Szélesség (mm)  Magasság (mm)  
Unknown Palm  20 28387  139,7  203,2  
Right Full Palm  21 28387  139,7  203,2  
Right Writer s Palm  22 5645  44,5  127,0  
Left Full Palm  23 28387  139,7  203,2  
Left Writer s Palm  24 5645  44,5  127,0  
Right Lower Palm  25 19516  139,7  139,7  
Right Upper Palm  26 19516  139,7  139,7  
Left Lower Palm  27 19516  139,7  139,7  
Left Upper Palm  28 19516  139,7  139,7  
Right Other  29 28387  139,7  203,2  
Left Other  30 28387  139,7  203,2  
 
8.1.13.  15.013 mező: Tenyérnyomat -pozíció (Palmprint position – PLP)  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1039  
 Ez a kötelező címkézett mező tartalmazza azt a tenyérnyomat -pozíciót, amely egyezik a 
tenyérnyomat -képpel. Az ismert vagy legvalószínűbb tenyérnyomat -pozíciónak megfelelő decimális 
kódszámot a 10. táblázatból kell venni, és kétkarakteres fo rmában kell bevinni az ASCII almezőbe. A 
10. táblázat továbbá felsorolja a lehetséges tenyérnyomat -pozíciókhoz tartozó legnagyobb 
képfelületeket és méreteket.  
8.1.14.  15.014 -019 mező: Jövőbeli definíciónak fenntartva (Reserved for future definition – RSV)  
Ezeket a mezőket e szabvány jövőbeli felülvizsgálatait követő beillesztésük céljára tartják fenn. E 
mezők egyike sem használatos ezen a felülvizsgálati szinten. Ilyen mezők előfordulása esetén 
figyelmen kívül kell őket hagyni.  
8.1.15.  15.020 mező: Megjegyz és (Comment – COM)  
Ez a választható mező megjegyzéseknek vagy egyéb ASCII szöveges információnak a 
tenyérnyomatkép -adatokkal együtt történő beszúrására szolgálhat.  
8.1.16.  15.021 -199 mező: Jövőbeli definíciónak fenntartva (Reserved for future definition – RSV) 
Ezeket a mezőket e szabvány jövőbeli felülvizsgálatait követő beillesztésük céljára tartják fenn. E 
mezők egyike sem használatos ezen a felülvizsgálati szinten. Ilyen mezők előfordulása esetén 
figyelmen kívül kell őket hagyni.  
8.1.17.  15.200 -998 mező:  Felhasználói mezők (User -defined fields – UDF)  
Ezeket a mezőket a felhasználók határozzák meg, és jövőbeli követelményekhez használatosak. 
Méretüket és tartalmukat a felhasználó határozza meg, összhangban a fogadó szervezettel. 
Előfordulásuk esetén ASCII szöveges információt tartalmaznak.  
8.1.18.  15.999 mező: Képadatok (Image data – DAT)  
E mező a rögzített tenyérnyomat -kép valamennyi adatát tartalmazza. Mindig a „999” -es mezőszámot 
kapja, és az utolsó tényleges mezőként kell szerepelnie a rekordban. Példáu l a „15.999:” -et binárisan 
ábrázolt képadat követi. A tömörítetlen szürkeárnyalatos képadatokat pixelenként általában az egy 
bájtot kitevő nyolc bitre kvantálják (256 szürkeségi szint). Amennyiben a BPX -re vonatkozó 15.012 
mezőben található bejegyzés „8” -nál nagyobb vagy kisebb, az egy pixel tárolásához szükséges bájtok 
száma eltérő lesz. Tömörítés esetén a pixeladatokat a CGA mezőben meghatározott tömörítési 
technikának megfelelően tömörítik.  
8.2. A 15. típusú, változó felbontású tenyérnyomatkép -rekord vég e 
Az egységesség érdekében a 15.999 mező utolsó adatbájtját követően közvetlenül egy „FS” 
elválasztó karaktert használnak a következő logikai rekordtól való elválasztás céljából. Ezt az 
elválasztót bele kell számítani a 15. típusú rekord mezőhosszába.  
8.3. További 15. típusú, változó felbontású tenyérnyomatkép -rekordok  
További 15. típusú rekordok vihetők be az állományba. Minden további tenyérnyomat -képhez az 
„FS” elválasztó karakterrel együtt egy teljes 15. típusú logikai rekordra van szükség.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1040  
 11. táblázat: Az adattovábbításonként ellenőrzésre elfogadott kérelmek maximális száma  
AFIS -keresés 
típusa  TP/TP  LT/TP  LP/PP  TP/UL  LT/UL  PP/ULP  LP/ULP  
Maximum 
Number of 
Candidates  1 10 5 5 5 5 5 
 
Keresési típusok:  
TP/TP: tízujjasak között tízujjasra  
LT/TP: tízujjasak között látens ujjnyomatra  
LP/PP: tenyérnyomatok között látens tenyérnyomatra  
TP/UL: azonosítatlan látens ujjnyomatok között tízujjasra  
LT/UL: azonosítatlan látens ujjnyomatok között látens ujjnyomatra  
PP/ULP: azonosítatlan látens tenyérnyomatok között tenyérnyomatra  
LP/ULP: azonosítatlan látens tenyérnyomatok között látens tenyérnyomatra  
 
9. Függelékek a 2. fejezethez (daktiloszkópiai adatok cseréje)  
9.1. 1. függelék: ASCII elválasztó kódok  
ASCII  Pozíció148 Leírás  
LF 1/10  Separates error codes in Field 2.074  
FS 1/12  Separates logical records of a file  
GS 1/13  Separates fields of a logical record  
RS 1/14  Separates the subfields of a record field  
US 1/15  Separates individual information items of the field or subfield  
 
                                                            
148 Ez az ASCII szabványban meghatározott pozíció.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1041  
 9.2. 2. függelék: Az alfanumerikus ellenőrző karakter kiszámítása  
A TCN és a TCR (1.09 és 1.10 mező) esetében:  
Az ellenőrző karakternek megfelelő számot az alábbi képlet segítségével generálják:  
(YY * 108 + SSSSSSSS) Modulo 23  
A képletben YY az év utolsó két számjegyének, SSSSSSSS pedig a sorozatszámnak a numerikus értéke.  
Az ellenőrző karaktert ezután az alábbi kereső táblázatból generálják.  
A CRO esetében (2.010 mező)  
Az ellenőrző karakternek megfelelő számot az alábbi képlet segítségével generálják:  
(YY * 106 + NNNNNN) M odulo 23  
A képletben YY az év utolsó két számjegyének, NNNNNN pedig a sorozatszámnak a numerikus 
értéke.  
Az ellenőrző karaktert ezután az alábbi kereső táblázatból generálják.  
Ellenőrzőkarakter -kereső táblázat  
1-A 9-J 17-T 
2-B 10-K 18-U 
3-C 11-L 19-V 
4-D 12-M 20-W 
5-E 13-N 21-X 
6-F 14-P 22-Y 
7-G 15-Q 0-Z 
8-H 16-R  
 
9.3. 3. függelék: Karakterkódok  
7-bites ANSI -kód az információcsere céljára  
ASCII karakterkészlet  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1042  
 + 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 
30    ! ’ # $ % & ‘ 
40 ( ) * + , - . / 0 1 
50 2 3 4 5 6 7 8 9 : ; 
60 < = > ? @ A B C D E 
70 F G H I J K L M N O 
80 P Q R S T U V W X Y 
90 Z [ \ ] ^ _ ` a b c 
100 d e f g h i j k l m 
110 n o p q r s t u v w 
120 x y z {}{ | }} ~    
 
9.4. 4. függelék: Tranzakcióáttekintés  
1. típusú rekord (kötelező)  
Azonosító  Mező száma  Mező neve  CPS/PMS  SRE ERR 
LEN 1.001  Logical Record Length  M M M 
VER 1.002  Version Number  M M M 
CNT 1.003  File Content  M M M 
TOT 1.004  Type of Transaction  M M M 
DAT 1.005  Date  M M M 
PRY 1.006  Priority  M M M 
DAI 1.007  Destination Agency  M M M 
ORI 1.008  Originating Agency  M M M 
TCN 1.009  Transaction Control Number  M M M 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1043  
 TCR 1.010  Transaction Control Reference  C M M 
NSR 1.011  Native Scanning Resolution  M M M 
NTR 1.012  Nominal Transmitting Resolution  M M M 
DOM  1.013  Domain name  M M M 
GMT  1.014  Greenwich mean time  M M M 
 
A „Feltétel” oszlop alatt:  
O = Optional – nem kötelező; M = Mandatory – kötelező; C = Conditional – feltételes, ha a tranzakció 
válasz a származási szervezetnek.  
2. típusú rekord (kötelező)  
Azonosító  Mező 
száma  Mező neve  CPS/PMS  MPS/MMS  SRE ERR 
LEN 2.001  Logical Record Length  M M M M 
IDC 2.002  Image Designation 
Character  M M M M 
SYS 2.003  System Information  M M M M 
CNO  2.007  Case Number  — M C — 
SQN  2.008  Sequence Number  — C C — 
MID  2.009  Latent Identifier  — C C — 
CRN  2.010  Criminal Reference 
Number  M — C — 
MN1  2.012  Miscellaneous 
Identification Number  — — C C 
MN2  2.013  Miscellaneous 
Identification Number  — — C C 
MN3  2.014  Miscellaneous 
Identification Number  — — C C 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1044  
 MN4  2.015  Miscellaneous 
Identification Number  — — C C 
INF 2.063  Additional Information  O O O O 
RLS 2.064  Respondents List  — — M — 
ERM  2.074  Status/Error Message 
Field  — — — M 
ENC 2.320  Expected Number of 
Candidates  M M — — 
 
A „Feltétel” oszlop alatt:  
O = Optional – nem kötelező; M = Mandatory – kötelező; C = Conditional – feltételes, ha elérhetők az 
adatok  
* = ha az adattovábbítás a nemzeti jogszabályokkal összhangban történik (nem tartozik a(z) 
LAW.PRUM.11. cikke [Daktiloszkópiai adatok] és a(z) LAW.PRUM.12. cikke 
[Daktiloszkópiai ad atok automatizált keresése] hatálya alá)  
 
9.5. 5. függelék: 1. típusú rekord definíciói  
Azonosító  Feltétel  Mező száma  Mező neve  Karaktertípus  Példa adat  
LEN M 1.001  Logical Record 
Length  N 1.001:230{}{GS}
} 
VER M 1.002  Version 
Number  N 1.002:0300{}{GS
}} 
CNT M 1.003  File Content  N 1.003:1{}{US}}1
5{}{RS}}2{}{US}}
00{}{RS}}4{}{US}
}01{}{RS}}4{}{US
}}02{}{RS}}4{}{U
S}}03{}{RS}}4{}{
US}}04{}{RS}}4{}
{US}}05{}{RS}}4{
}{US}}06{}{RS}}4
{}{US}}07{}{RS}}
4{}{US}}08{}{RS}
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1045  
 }4{}{US}}09{}{RS
}}4{}{US}}10{}{R
S}}4{}{US}}11{}{
RS}}4 {}{US}}12{}
{RS}}4{}{US}}13{
}{RS}}4{}{US}}14
{}{GS}}  
TOT M 1.004  Type of 
Transaction  A 1.004:CPS{}{GS}
} 
DAT M 1.005  Date  N 1.005:20050101
{}{GS}}  
PRY M 1.006  Priority  N 1.006:4{}{GS}}  
DAI M 1.007  Destination 
Agency  1* 1.007:DE/BKA{}
{GS}}  
ORI M 1.008  Originating 
Agency  1* 1.008:NL/NAFIS
{}{GS}}  
TCN M 1.009  Transaction 
Control Number  AN 1.009:02000000
04F{}{GS}}  
TCR C 1.010  Transaction 
Control 
Reference  AN 1.010:02000000
04F{}{GS}}  
NSR M 1.011  Native Scanning 
Resolution  AN 1.011:19.68{}{G
S}} 
NTR M 1.012  Nominal 
Transmitting 
Resolution  AN 1.012:19,68{}{G
S}} 
DOM  M 1.013  Domain Name  AN 1.013: INT -
I{}{US}}4,22{}{G
S}} 
GMT  M 1.014  Greenwich 
Mean Time  AN 1.014:20050101
125959Z  
 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1046  
 A „Feltétel” oszlop alatt: O = Optional – nem kötelező; M = Mandatory – kötelező; C = Conditional – 
feltételes  
A „Karaktertípus” oszlop alatt: A = alfa, N = numerikus, B = bináris  
1* a szervezet nevében megengedett karakterek [„0..9”, „A..Z”, „a..z”, „_”,„.”, „”, „ –”] 
9.6. 6. függelék: 2. típusú rekord definíciói  
A.6.1. tábláz at: CPS - és PMS -tranzakció  
Azonosító  Feltétel  Mező 
száma  Mező neve  Karaktertíp
us Példa adat  
LEN M 2.001  Logical 
Record 
Length  N 2.001:909{}{GS}}  
IDC M 2.002  Image 
Designation 
Character  N 2.002:00{}{GS}}  
SYS M 2.003  System 
Information  N 2.003:0422{}{GS}}  
CRN  M 2.010  Criminal 
Reference 
Number  AN 2.010:DE/E999999999{}{GS}}  
INF O 2.063  Additional 
Information  1* 2.063:Additional Information 
123{}{GS}}  
ENC M 2.320  Expected 
Number of 
Candidates  N 2.320:1{}{GS}}  
 
A.6.2. táblázat: SRE-tranzakció  
Azonosító  Feltétel  Mező száma  Mező neve  Karaktertípus  Példa adat  
LEN M 2.001  Logical Record 
Length  N 2.001:909{}{GS}
} 
IDC M 2.002  Image 
Designation N 2.002:00{}{GS}}  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1047  
 Character  
SYS M 2.003  System 
Information  N 2.003:0422{}{GS
}} 
CRN  C 2.010  Criminal 
Reference 
Number  AN 2.010:NL/22222
22222{}{GS}}  
MN1  C 2.012  Miscellaneous 
Identification 
Number  AN 2.012:E9999999
99{}{GS}}  
MN2  C 2.013  Miscellaneous 
Identification 
Number  AN 2.013:E9999999
99{}{GS}}  
MN3  C 2.014  Miscellaneous 
Identification 
Number  N 2.014:0001{}{GS
}} 
MN4  C 2.015  Miscellaneous 
Identification 
Number  A 2.015:A{}{GS}}  
INF O 2.063  Additional 
Information  1* 2.063:Additiona
l Information 
123{}{GS}}  
RLS M 2.064  Respondents 
List AN 2.064:CPS{}{RS}
}I{}{RS}}001/001
{}{RS}}999999{}{
GS}}  
 
A.6.3. táblázat: ERR -tranzakció  
Azonosító  Feltétel  Mező 
száma  Mező neve  Karaktertíp
us Példa adat  
LEN M 2.001  Logical Record 
Length  N 2.001:909{}{GS}}  
IDC M 2.002  Image 
Designation N 2.002:00{}{GS}}  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1048  
 Character  
SYS M 2.003  System 
Information  N 2.003:0422{}{GS}}  
MN1  M 2.012  Miscellaneous 
Identification 
Number  AN 2.012:E999999999{}{GS}}  
MN2  C 2.013  Miscellaneous 
Identification 
Number  AN 2.013:E999999999{}{GS}}  
MN3  C 2.014  Miscellaneous 
Identification 
Number  N 2.014:0001{}{GS}}  
MN4  C 2.015  Miscellaneous 
Identification 
Number  A 2.015:A{}{GS}}  
INF O 2.063  Additional 
Information  1* 2.063:Additional 
Information 123{}{GS}}  
ERM  M 2.074  Status/Error 
Message Field  AN 2.074: 201: IDC - 1 FIELD 
1.009 WRONG CONTROL 
CHARACTER {}{LF}} 115: IDC 
0 FIELD 2.003 INVALID 
SYSTEM INFORMATION 
{}{GS}}  
 
A.6.4. táblázat: MPS - és MMS -tranzakció  
Azonosító  Feltétel  Mező 
száma  Mező neve  Karaktertípu
s Példa adat  
LEN M 2.001  Logical Record 
Length  N 2.001:909{}{GS}}  
IDC M 2.002  Image 
Designation 
Character  N 2.002:00{}{GS}}  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1049  
 SYS M 2.003  System 
Information  N 2.003:0422{}{GS}}  
CNO  M 2.007  Case Number  AN 2.007:E999999999{}{GS}}  
SQN  C 2.008  Sequence 
Number  N 2.008:0001{}{GS}}  
MID  C 2.009  Latent Identifier  A 2.009:A{}{GS}}  
INF O 2.063  Additional 
Information  1* 2.063:Additional 
Information 123{}{GS}}  
ENC M 2.320  Expected 
Number of 
Candidates  N 2.320:1{}{GS}}  
 
A „Feltétel” oszlop alatt: O = Optional – nem kötelező; M = Mandatory – kötelező; C = Conditional – 
feltételes  
A „Karaktertípus” oszlop alatt: A = alfa, N  = numerikus, B = bináris  
1* megengedett karakterek [„0..9”, „A..Z”, „a..z”, „_”,„.”, „”, „ –”,„,”]  
9.7. 7. függelék: Szürkeskála tömörítési kódok  
Tömörítési kódok  
Tömörítés  Érték  Megjegyzések  
Wavelet Scalar Quantization Grayscale 
Fingerprint Image Compres sion 
Specification  
IAFIS -IC-0010(V3), dated December 19, 
1997  WSQ  Algorithm to be used for the compression of 
grayscale images in Type -4, Type -7 and Type -
13 to Type -15 records. Shall not be used for 
resolutions > 500dpi.  
JPEG 2000  
[ISO 15444/ITU T.800]  J2K To be used for lossy and losslessly 
compression of grayscale images in Type -13 
to Type -15 records. Strongly recommended 
for resolutions > 500 dpi  
 
9.8. 8. függelék: Levelezési előírások  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1050  
 A belső munkafolyamatok hatékonyabbá tétele érdekében levelezéskor a PRUEM tranzakciók esetén 
a „tárgy” mezőben szerepelnie kell azon állam országkódjának (CC), amely az üzenetet küldi, 
valamint a tranzakció típusának (TOT 1.004 mező).  
Formátum: CC/TOT  
Például: „DE/CPS”  
A levéltörzs üresen maradhat.  
3. FEJEZET: A gépjármű -nyilvántartási adatok cseréje  
1. A gépjármű -nyilvántartási adatok automatizált keresésekor használt közös adatkészlet  
1.1. Fogalommeghatározások  
A kötelező és nem kötelező adatoknak a 0. fejezet 14. cikke (4) bekezdésében említett 
meghatározásai az alábbi ak: 
Kötelező (M):  
Az adatot kötelező megadni, amennyiben az információ valamely állam nemzeti nyilvántartásában 
rendelkezésre áll. Az információcsere tehát kötelezettség, ha az adat rendelkezésre áll.  
Nem kötelező (O):  
Az adat megadható, amennyiben az info rmáció valamely állam nemzeti nyilvántartásában 
rendelkezésre áll. Az információcsere tehát nem kötelezettség, még akkor sem, ha az adat 
rendelkezésre áll.  
(Y) jelzés jelöli az adatkészlet minden olyan elemét, amelyet a(z) LAW.PRUM.15. cikke [Gépjármű -
nyilvántartási adatok automatizált keresése] szempontjából fontos elemként külön meghatároztak.  
1.2. Gépjármű/tulajdonos/üzemben tartó keresése  
1.2.1.  Keresés indítása  
Két különböző módon lehet lekérdezni a következő bekezdésben meghatározott információkat:  
– Az alvázszám (VIN), hivatkozási dátum és időpont (nem kötelező) alapján,  
– A rendszám, az alvázszám (VIN) (nem kötelező), hivatkozási dátum és időpont (nem 
kötelező) alapján.  
E keresési feltételek használatával a keresés eredményeként olyan információkat külde nek vissza, 
amelyek egy vagy időnként több gépjárműre vonatkoznak. Ha csak egyetlen gépjárműre 
vonatkozóan kell információt visszaküldeni, valamennyi adat egyetlen válaszban érkezik. Ha egynél 
több gépjármű szerepel a találatok között, a megkeresett állam maga döntheti el, hogy mely 
adatokat küldi vissza: valamennyi adatot vagy csak a keresés szűkítéséhez szükséges adatokat 
(például a magánélet védelme okán vagy a teljesítményhez kapcsolódó okokból).  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1051  
 A keresés szűkítéséhez szükséges adatok az 1.2.2.1. pont alatt szerepelnek. Az 1.2.2.2. pont ismerteti 
a teljes adatkészletet.  
Ha a keresés alvázszám, hivatkozási dátum és időpont alapján történik, a részt vevő államok 
egyikében vagy mindegyikében végrehajtható.  
Ha a keresés rendszám, hivatkozási dátum és időpon t alapján történik, azt egy konkrét államra kell 
vonatkoztatni.  
Alapesetben a keresés a tényleges dátum és időpont megadásával történik, de múltbeli hivatkozási 
dátum és időpont megadásával is lehetséges keresni. Ha a keresés múltbeli hivatkozási dátum és 
időpont megadásával történik, és az adott állam nyilvántartásában nem áll rendelkezésre korábbi 
információ, mivel ilyen információkat egyáltalán nem tartanak nyilván, a ténylegesen rendelkezésre 
álló információ visszaküldhető annak feltüntetésével, hogy az  aktuális információ.  
1.2.2.  Adatkészlet  
1.2.2.1.  A keresés szűkítéséhez szükséges, visszaküldendő adatok  
Adat  M/O149 Megjegyzések  Prüm I/N150 
Data relating to vehicles     
Licence number  M  Y 
Chassis number/VIN  M  Y 
Country of registration  M  Y 
Make  M (D.1151) e.g. Ford, Opel, Renault, 
etc. Y 
Commercial type of the vehicle  M (D.3) e.g. Focus, Astra, Megane  Y 
EU Category Code  M (J) mopeds, motorbikes, cars, etc.  Y 
 
1.2.2.2.  Teljes adatkészlet  
Adat  M/O152 Megjegyzések  Prüm 
                                                            
149 M = kötelező, amennyiben a nemzeti nyilvántartásban rendelkezésre áll, O = nem  kötelező.  
150 Az államok által az adatokhoz külön hozzárendelt jellemzőket Y jelzi.  
151 Harmonizált okmánykód, lásd az 1999. április 29 -i 1999/37/EK tanácsi irányelvet.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1052  
 I/N 
Data relating to 
holders of the 
vehicle   (C.1153) The data refer to the holder of the specific 
registration certificate.   
Registration 
holders’ (company) 
name  M (C.1.1.)  
separate fields will be used for surname, infixes, titles, 
etc., and the name in printable format will be 
communica ted Y 
First name  M (C.1.2)  
separate fields for first name(s) and initials will be used, 
and the name in printable format will be communicated  Y 
Address  M (C.1.3)  
separate fields will be used for Street, House number and 
Annex, Zip code, Place of residence, Country of residence, 
etc., and the Address in printable format will be 
communicated  Y 
Gender  M Male, female  Y 
Date of birth  M  Y 
Legal entity  M individual, association, company, firm, etc.  Y 
Place of Birth  O  Y 
ID Number  O An identifier that uniquely identifies the person or the 
company.  N 
Type of ID Number  O The type of ID Number (e.g. passport number).  N 
Start date 
holdership  O Start date of the holdership of the car. This date will 
often be the same as printed under (I) on the regist ration 
certificate of the vehicle.  N 
                                                                                                                                                                                         
152 M = kötelező, amennyiben a nemzeti nyilvántartásban rendelkezésre áll, O = nem kötelező.  
153 Harmonizált okmánykód, lásd az 1999. április 29 -i 1999/37/EK tanácsi irányelvet.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1053  
 End date 
holdership  O End data of the holdership of the car.  N 
Type of holder  O If there is no owner of the vehicle (C.2) the reference to 
the fact that the holder of the registration certificate:  
– is the vehicle owner  
– is not the vehicle owner  
– is not identified by the registration certificate as 
being the vehicle owner.  N 
Data relating to 
owners of the 
vehicle   (C.2)   
Owners' 
(company) name  M (C.2.1)  Y 
First name  M (C.2.2)  Y 
Address  M (C.2.3)  Y 
Gender  M male, female  Y 
Date of birth  M  Y 
Legal entity  M individual, association, company, firm, etc.  Y 
Place of Birth  O  Y 
ID Number  O An identifier that uniquely identifies the person or the 
company.  N 
Type of ID Number  O The type of ID Number (e.g. passport number).  N 
Start date 
ownership  O Start date of the ownership of the car.  N 
End date 
ownership  O End data of the ownership of the car.  N 
Data relating to 
vehicles     
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1054  
 Licence number  M  Y 
Chassis 
number/VIN  M  Y 
Country of 
registration  M  Y 
Make  M (D.1) e.g. Ford, Opel, Renault, etc.  Y 
Commercial type 
of the vehicle  M (D.3) e.g. Focus, Astra, Megane.  Y 
Nature of the 
vehicle/EU 
Category Code  M (J) mopeds, motorbikes, cars, etc.  Y 
Date of first 
registration  M (B) Date of first registration of the vehicle somewhere in 
the world.  Y 
Start date (actual) 
registration  M (I) Date of the registration to which the specific certificate 
of the vehicle refers.  Y 
End date 
registration  M End data of the registration to which the specific 
certificate of the veh icle refers. It is possible this date 
indicates the period of validity as printed on the 
document if not unlimited (document abbreviation = H).  Y 
Status  M Scrapped, stolen, exported, etc.  Y 
Start date status  M  Y 
End date status  O  N 
kW O (P.2)  Y 
Capacity  O (P.1)  Y 
Type of licence 
number  O Regular, transito, etc.  Y 
Vehicle document 
id 1 O The first unique document ID as printed on the vehicle 
document.  Y 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1055 
 Vehicle document 
id 2154 O A second document ID as printed on the vehicle 
document.  Y 
Data relating to 
insurances     
Insurance 
company name  O  Y 
Begin date 
insurance  O  Y 
End date insurance  O  Y 
Address  O  Y 
Insurance number  O  Y 
ID number  O An identifier that uniquely identifies the company.  N 
Type of ID number  O The type of ID number (e.g. number of the Chamber of 
Commerce)  N 
 
2. Adatbiztonság  
2.1. Áttekintés  
Az Eucaris szoftveralkalmazás a többi állammal folytatott biztonságos kommunikációt kezeli, és az 
államok XML nyelvet alkalmazó back -end kiváltandó rendszereivel (legacy system) kommunikál. Az 
államok üzenetváltáskor az üzenetet közvetlenül a címzettnek küldik. Az államok adatközpontja 
összeköttetésben áll a TESTA hálózattal.  
A hálózaton keresztül továbbított XML -üzenetek rejtjelezettek. Az üzenetek rejtjelezésére használt 
technik a az SSL adattovábbítási protokoll. A back -end szerverre küldött üzenetek nem rejtjelezett 
XML -üzenetek, mivel az alkalmazás és a back -end szerver közötti kapcsolatnak védett közegben kell 
végbemennie.  
Egy kliensalkalmazás áll rendelkezésre ahhoz, hogy az államok saját nyilvántartásukban vagy más 
államok nyilvántartásában keresni tudjanak. Az ügyfelek azonosságát felhasználói azonosító és jelszó 
vagy klienstanúsítvány révén ellenőrzik. A felhasználókhoz való kapcsolódás rejtjelezhető, de ez az 
egyes államok  felelőssége.  
2.2. Az üzenetváltással kapcsolatos biztonsági jellemzők  
                                                            
154 Luxemburgban a gépjárművek forgalmi engedélyén két különböző azonosítószám szerepel.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1056  
 A biztonsági kialakítás alapja a HTTPS - és XML -aláírás kombinációja. Ez a változat XML -aláírást 
használ a szerver felé küldött valamennyi üzenet aláírására, az üzenet feladóját pedig az  aláírás 
ellenőrzésével hitelesíteni tudja. A továbbított üzenet titkosságának és sértetlenségének 
megőrzésére egyoldalú SSL -t (csak szervertanúsítvány) használnak, amely védelmet nyújt az üzenet 
törlésére/visszajátszására és új üzenet beszúrására irányuló  támadások ellen. A kétoldalú SSL 
végrehajtását szolgáló, testreszabott szoftverfejlesztés helyett XML -aláírást alkalmaznak. Az XML -
aláírás használata jobban illeszkedik a webszolgáltatások ütemtervéhez, mint a kétoldalú SSL, ezért 
stratégikusabb.  
Az XML -aláírás többféleképpen is kivitelezhető, de a választott megközelítés szerint a „Web Services 
Security” (WSS) szabvány részeként kell azt alkalmazni. A WSS leírja az XML -aláírás használatának 
módját. Mivel a WSS a SOAP szabványra épül, észszerű a lehet ő legnagyobb mértékben a SOAP 
szabványhoz igazodni.  
2.3. Az üzenetváltáshoz nem kapcsolódó biztonsági jellemzők  
2.3.1.  A felhasználók hitelesítése  
Az Eucaris webes alkalmazás felhasználói felhasználónév és jelszó segítségével hitelesítik magukat. 
Mivel a W indows szabványos hitelesítési eljárásáról van szó, az államok a felhasználók 
hitelesítésének szintjét szükség esetén klienstanúsítványok alkalmazásával növelhetik.  
2.3.2.  Felhasználói szerepek  
Az Eucaris szoftveralkalmazás több különböző felhasználói szer epet támogat. Minden egyes 
szolgáltatáscsoporthoz (klaszter) külön hitelesítés tartozik. Például az „Eucaris -szerződés” funkció 
(kizárólagos) felhasználói esetleg nem használhatják a „Prüm” funkciót. A rendszergazda -
szolgáltatások elválnak a normál végfelh asználói szerepektől.  
2.3.3.  Az üzenetváltás naplózása és visszakereshetősége  
Az Eucaris szoftveralkalmazás lehetővé teszi valamennyi üzenettípus naplózását. Egy rendszergazda -
funkció lehetővé teszi a nemzeti rendszergazda számára annak meghatározását, hog y mely 
üzeneteket naplózzák: a végfelhasználók kérelmeit, a többi államtól beérkező kérelmeket, a nemzeti 
nyilvántartásból szolgáltatott információkat stb.  
Az alkalmazás konfigurálható úgy, hogy e naplózás céljára egy belső adatbázist vagy egy külső 
(Oracl e) adatbázist használjon. A naplózandó üzenetekre vonatkozó döntés egyértelműen attól függ, 
hogy a kiváltandó rendszerekben (legacy system) és a kapcsolt kliensalkalmazásokban máshol milyen 
naplózási módszert alkalmaznak.  
Minden egyes üzenet fejléce inform ációt nyújt a kérelmező államról, ezen államon belül a kérelmező 
szervezetről és az érintett felhasználóról. A kérelem indoka is fel van tüntetve.  
A kérelmező és a választ adó állam általi, kettős naplózás következtében bármely üzenetváltás 
tökéletesen vis szakereshető (például egy érintett állampolgár kérésére).  
A naplózás konfigurálása az Eucaris webkliensen keresztül történik (menürendezés, naplózás 
konfigurálása). A naplózás funkciót a Core System (alaprendszer) hajtja végre. Ha a naplózás aktív, a 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1057  
 telje s üzenet (fejléc és levéltest) egyetlen naplóbejegyzésben tárolódik. Meghatározott 
szolgáltatásokként és az alaprendszeren áthaladó üzenettípusokként beállítható a naplózási szint.  
Naplózási szintek  
Az alábbi naplózási szinteket lehet beállítani:  
Privát – üzenet naplózása: A naplózott adatok kinyerését lehetővé tevő szolgáltatás NEM elérhető, 
az csak nemzeti szinten, audit és problémamegoldás céljából áll rendelkezésre.  
Kikapcsolva – az üzenet naplózására nem kerül sor.  
Üzenettípusok  
Az államok közötti info rmációcsere többféle üzenetből áll, amelyek sematikus megjelenítése az 
alábbi 5. ábrán látható.  
A lehetséges üzenettípusok a következők (az 5. ábrán X állam Eucaris alaprendszerére értelmezve):  
 1. Request to Core System_Request message by Client;  
 2. Requ est to Other State_Request message by Core System of this State;  
 3. Request to Core System of this State_Request message by Core System of other 
State;  
 4. Request to Legacy Register_Request message by Core System;  
 5. Request to Core System_Request message by Legacy Register;  
 6. Response from Core System_Request message by Client;  
 7. Response from Other State_Request message by Core System of this State;  
 8. Response from Core System of this State_Request message by other State;  
 9. Response from Legacy Register_Request message by Core System;  
 10. Response from Core System_Request message by Legacy Register.  
 Az 5. ábrán az alábbi információcserék láthatók:  
* Információkérés X államtól Y állam felé – kék nyilak. Ez a fajta kérés és válasz az 1., 2.,  7., 
illetve 6. üzenettípust foglalja magában;  
* Információkérés Z államtól X állam felé – piros nyilak. Ez a fajta kérés és válasz a 3., 
4., 9., illetve 8. üzenettípust foglalja magában;  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1058  
 * Információkérés a kiváltandó rendszer (legacy system) nyilvántartása f elől annak 
alaprendszere felé (ebbe az útvonalba a kiváltandó rendszer (legacy system) 
nyilvántartásán túli valamely egyéni kliens kérése is beletartozik) – zöld nyilak. Ez a 
fajta kérés az 5. és 10. üzenettípust foglalja magában.  
5. ábra: Naplózási üzenet típusok  
 
2.3.4.  Hardver biztonsági modul  
Hardver biztonsági modul alkalmazására nem kerül sor.  
A hardver biztonsági modul (HSM) használata kellő védelmet nyújt az üzenetek aláírására és a 
szerver azonosítására használt kulcs számára. Ez növeli a biztonság  általános szintjét, de a HSM 
megvétele és fenntartása sokba kerül, és a biztonsági követelmények nem teszik szükségessé FIPS 
140-2 2. vagy 3. szintű HSM használatát. Tekintettel arra, hogy az alkalmazott zárt rendszer 
eredményesen csökkenti a kockázatokat , az a döntés született, hogy kezdetben HSM használatára 
nem kerül sor. Amennyiben például akkreditáció megszerzéséhez HSM -re van szükség, az 
beilleszthető az architektúrába.  
3. Az adatcsere technikai feltételei  
3.1. Az Eucaris alkalmazás általános ismerte tése  
3.1.1.  Áttekintés  
Az Eucaris alkalmazás valamennyi részt vevő államot szövevényes hálózatban kapcsolja össze, ahol 
minden egyes állam közvetlenül kommunikál a többi állammal. A kommunikáció létrehozásához 
nincs szükség központi elemre. Az Eucaris alka lmazás a többi állammal folytatott biztonságos 
kommunikációt kezeli, és az államok XML nyelvet alkalmazó back -end kiváltandó rendszereivel 
(legacy system) kommunikál. A struktúrát az alábbi ábra mutatja be.  

Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1059  
  
Az államok üzenetváltáskor az üzenetet közvetlenül a címzettnek küldik. Az államok adatközpontja 
összeköttetésben áll az üzenetváltásra használt hálózattal (TESTA). Az államok a nemzeti kapun 
keresztüli csatlakozással férnek hozzá a TESTA hálózathoz. A hálózathoz való csatlakozás során 
tűzfalat  kell használni, és az Eucaris alkalmazásnak hálózati forgalomirányítón (router) keresztül kell 
a tűzfalhoz kapcsolódnia. Az üzenetek védelmére választott változattól függően vagy az 
adatútválasztó, vagy az Eucaris alkalmazás tanúsítványt használ.  
Egy klie nsalkalmazás áll rendelkezésre ahhoz, hogy az államok saját nyilvántartásukban vagy más 
államok nyilvántartásában keresni tudjanak. A kliensalkalmazás az Eucarishoz kapcsolódik. Az 
ügyfelek azonosságát felhasználói azonosító és jelszó vagy klienstanúsítván y révén ellenőrzik. A külső 
szervezetnél (pl. rendőrség) található felhasználókhoz való kapcsolódás rejtjelezhető, de ez az egyes 
államok felelőssége.  
3.1.2.  A rendszer alkalmazási köre  
Az Eucaris rendszer alkalmazási köre az államok jármű -nyilvántartási h atóságai közötti 
információcseréhez kötődő folyamatokra és ezen információk alapszintű megjelenítésére 
korlátozódik. Az információ felhasználása során alkalmazandó eljárások és automatizált folyamatok a 
rendszer alkalmazási körén kívül esnek.  
Az államok – választásuk szerint – vagy az Eucaris kliens funkciót használják, vagy saját, testreszabott 
kliensalkalmazást hoznak létre. A lenti táblázat összefoglalja, hogy az Eucaris rendszer mely 
vonatkozásait kell kötelező jelleggel és/vagy előírás szerint alkalmaz ni, illetve melyek alkalmazása 
nem kötelező és/vagy az államok által szabadon meghatározható.  
Eucaris 
vonatkozásai  M/O
155 Megjegyzés  
Network M The concept is an ‘any -to-any’ communication.  
                                                            
155 M = kötelező az alkalmazása, illetve betartása, O = nem kötelező az alkalmazása, il letve betartása  

Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1060  
 concept  
Physical 
network  M TESTA  
Core 
application  M The core application of Eucaris has to be used to connect to the other 
States. The following functionality is offered by the core:  
* Encrypting and signing of the messages;  
* Checking of the identity of the sender;  
* Authorisation of States and local users;  
* Routing of messages;  
* Queuing of asynchronous messages if the recipient service is 
temporally unavailable;  
* Multiple country inquiry functionality;  
* Logging of the exchange of messages;  
* Storage of incoming messages  
Client 
application  O In addition to the core applicati on the Eucaris II client application can be 
used by a State. When applicable, the core and client application are 
modified under auspices of the Eucaris organisation.  
Security 
concept  M The concept is based on XML -signing by means of client certificates a nd 
SSL-encryption by means of service certificates.  
Message 
specifications  M Every State has to comply with the message specifications as set by the 
Eucaris organisation and this Chapter. The specifications can only be 
changed by the Eucaris organisation in consultation with the States.  
Operation 
and Support  M The acceptance of new States or a new functionality is under auspices of 
the Eucaris organisation. Monitoring and help desk functions are managed 
centrally by an appointed State.  
 
3.2. Funkcionális  és nem funkcionális követelmények  
3.2.1.  Általános funkciók  
Ez a szakasz általánosan ismerteti a főbb általános funkciókat.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1061  
 Sorsz
ám Leírás  
1. A rendszer lehetővé teszi az államok jármű -nyilvántartási hatóságai számára, hogy interaktív 
módon váltsanak kérelmező és válaszüzeneteket egymással.  
2. A rendszernek része egy kliensalkalmazás, melynek segítségével a végfelhasználók kézi 
feldolgozásra alkalmas formában küldhetik el kérelmeiket, illetve jeleníthetik meg a 
válaszinformációkat.  
3. A rendszer lehetővé teszi az üzenetszórást, miáltal egy adott állam kérelmét egyszerre az 
összes többi állam felé elküldheti. A beérkező válaszokat az alapalkalmazás összevontan, 
egyetlen válaszüzenetben küldi el a kliensalkalmazásnak (e funkció neve: „Multiple Count ry 
Inquiry”).  
4. A rendszer különböző üzenettípusok kezelésére képes. A felhasználói szerepek, a hitelesítés, 
az adatútképzés, az aláírás és a naplózás meghatározása szolgáltatásonként külön történik.  
5. A rendszer lehetővé teszi az államok számára a cso portos üzenetküldést, illetve a nagy számú 
kérelmet vagy választ tartalmazó üzenetek küldését. Az ilyen üzenetek kezelése aszinkron 
módon történik.  
6. A rendszer sorba állítja és várakoztatja az aszinkron üzeneteket, ha a címzett állam 
átmenetileg nem elé rhető, és garantálja a kézbesítést, mihelyt a címzett újra elérhető.  
7. A rendszer a beérkező aszinkron üzeneteket mindaddig tárolja, amíg feldolgozásuk lehetővé 
nem válik.  
8. A rendszer kizárólag más államok Eucaris alkalmazásai számára biztosítja a hoz záférést, az 
államokon belüli egyéni szervezetek számára nem, vagyis mindegyik jármű -nyilvántartási 
hivatal egyetlen átjáróként működik a nemzeti végfelhasználók és a többi állam megfelelő 
hatóságai között.  
9. Lehetőség van különböző államok felhasználóin ak egy Eucaris szerveren való 
meghatározására, és a szervert birtokló állam jogai alapján történő hitelesítésükre.  
10. A kérelmező államra, szervezetre és végfelhasználóra vonatkozó információkat az üzenetek 
tartalmazzák.  
11. A rendszer lehetővé teszi a különböző államok közötti, valamint az alapalkalmazás és a 
nemzeti nyilvántartási rendszerek közötti üzenetváltás naplózását.  
12. A rendszer lehetővé teszi, hogy egy külön titkár – amely egy kifejezetten erre a feladatra 
kijelölt szervezet vagy állam – a küldött és kapott üzenetekről valamennyi részt vevő állam 
vonatkozásában összegyűjtse a naplózott információkat statisztikai jelentések készítése 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1062  
 céljából.  
13. Minden egyes állam maga adja meg, hogy a naplózott információk közül melyeket bocsátja a 
titkár  rendelkezésére, illetve hogy mely információk „privát” jellegűek.  
14. A rendszer az egyes államok nemzeti rendszergazdái számára lehetővé teszi felhasználási 
statisztikák kinyerését.  
15. A rendszerbe egyszerű adminisztratív lépésekkel beléphetnek újabb államok.  
 
3.2.2.  Használhatóság  
Sorsz
ám Leírás  
16. A rendszer interfészt nyújt az üzenetek back -end rendszerek/kiváltandó rendszerek (legacy 
system) általi automatizált feldolgozására, és lehetővé teszi a felhasználói felület 
integrációját ezen rendszerekbe (testreszabott felhasználói felület).  
17. A rendszer könnyen tanulható, magától értetődő és súgót tartalmaz.  
18. A rendszer dokumentációja segíti az államokat az integrációban, a működtetésben és a 
későbbi karbantartásban (pl. kézikönyvek, f unkcionális/műszaki dokumentáció, működési 
útmutató stb.).  
19. A felhasználói felület többnyelvű, és lehetőséget nyújt arra, hogy a végfelhasználó 
megválassza a használni kívánt nyelvet.  
20. A felhasználói felület tartalmaz olyan eszközöket, amelyek segí tségével a helyi rendszergazda 
a képernyőelemeket és a kódolt információkat is lefordíthatja a nemzeti nyelvre.  
 
3.2.3.  Megbízhatóság  
Sorsz
ám Leírás  
21. A rendszer szilárd, megbízható operációs rendszer, amely jól tűri a kezelői hibákat, és amely 
nehézség nélkül helyreáll áramkimaradás vagy egyéb katasztrófa után. A rendszer 
újraindításának adatvesztés nélkül vagy minimális adatvesztéssel lehetségesnek kell lennie.  
22. A rendszernek stabil, reprodukálható eredményeket kell adnia.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1063  
 23. A rendszert úgy alakították ki, hogy az megbízhatóan működjön. A rendszert lehetséges 
olyan konfigurációban futtatni, amely 98  %-os elérhetőséget garantál (redundanciával, 
tartalékszerverek használatával stb.) minden egyes kétoldalú kommunikációban.  
24. Lehetséges a rendszer részleges használata, még egyes összetevők meghibásodása alatt is 
(ha C állam leállt, A és B állam még tud kommunikálni egymással). Az információfolyamon 
belüli egyes meghibásodási pontok számát minimalizálni kell.  
25. A súlyos meghibásodást köve tő helyreállási időnek egy napnál rövidebbnek kell lennie. A 
leállás ideje távsegítség (pl. egy központi szolgálat) igénybevételével minimálisra 
csökkenthető.  
 
3.2.4.  Teljesítmény  
Sorsz
ám Leírás  
26. A rendszer a hét minden napján 24 órában használható. E zt az időkeretet (24x7) ezért az 
államok kiváltandó rendszereinek (legacy system) is biztosítaniuk kell.  
27. A rendszer gyorsan válaszol a felhasználói kérelmekre, függetlenül a háttérfeladatoktól. Az 
elfogadható válaszadási idő biztosítása érdekében ez a  felek kiváltandó rendszereitől (legacy 
system) is elvárt. Az egyes kérelmek esetén általában maximum 10 másodperces válaszadási 
idő tekinthető elfogadhatónak.  
28. A rendszert többfelhasználós rendszerként alakították ki, úgy, hogy a háttérfeladatok nem 
szakadnak meg, miközben a felhasználó az aktív feladatokat végzi.  
29. A rendszer méretezhető, ami támogatja annak kezelését, amikor új funkció, új szervezetek 
vagy államok hozzáadásakor az üzenetek száma – nagy valószínűséggel – megnő.  
 
3.2.5.  Biztonság  
Sorsz
ám Leírás  
30. A rendszer (pl. biztonsági intézkedései révén) alkalmas olyan üzenetek továbbítására, 
amelyek „EU restricted” minősítés alá eső, a magánélet védelmét igénylő személyes 
adatokat tartalmaznak (pl. a gépkocsi tulajdonosára vagy üzemben tar tójára vonatkozóan).  
31. A rendszer karbantartása során az adatokhoz való illetéktelen hozzáférés nem lehetséges.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1064  
 32. A rendszer a nemzeti végfelhasználók jogait és engedélyeit kezelő szolgáltatást biztosít.  
33. Az államok a feladó azonosságát az XML -aláírás révén ellenőrizhetik (állami szinten).  
34. Az államoknak külön fel kell hatalmazniuk más államokat arra, hogy speciális információkat 
kérjenek le.  
35. A rendszer az alkalmazás szintjén az ilyen helyzetekben elvárt biztonsági szintnek megfelel ő, 
teljes körű biztonsági és rejtjelezési politikát alkalmaz. Az információ kizárólagosságát és 
sértetlenségét az XML -aláírás használata garantálja, a rejtjelezést pedig az SSL -alagutazás.  
36. Valamennyi üzenetváltás visszakereshető a naplózás segítségéve l. 
37. A rendszer védelmet nyújt a törlésre irányuló támadások (egy harmadik fél törli az üzenetet) 
és a visszajátszásra vagy beszúrásra irányuló támadások (egy harmadik fél visszajátssza az 
üzenetet vagy beszúr egy üzenetet) ellen.  
38. A rendszer „megbí zható harmadik fél” (TTP) tanúsítványokat használ.  
39. A rendszer képes arra, hogy egyazon állam vonatkozásában – az üzenet vagy szolgáltatás 
típusától függően – különféle tanúsítványokat vegyen figyelembe.  
40. Az alkalmazás szintű biztonsági intézkedések elegendőek a nem akkreditált hálózatok 
igénybevételének engedélyezéséhez.  
41. A rendszer képes az olyan újabb biztonsági technikák alkalmazására, mint például az XML -
tűzfal.  
 
3.2.6.  Alkalmazkodóképesség  
Sorsz
ám Leírás  
42. A rendszer új üzen etekkel és új funkciókkal bővíthető. A kiigazítás költségei elhanyagolhatók. 
Ez annak köszönhető, hogy az alkalmazás elemeit központilag fejlesztik.  
43. Az államok kétoldalú alkalmazás céljára új üzenettípusokat határozhatnak meg. Nem 
szükséges, hogy mind en állam minden típusú üzenetet támogasson.  
 
3.2.7.  Támogatás és karbantartás  
Sorsz Leírás  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1065  
 ám 
44. A rendszer egy központi szolgálat és/vagy operátorok számára felügyeleti eszközöket biztosít 
a hálózat és a különböző államokban működő szerverek felett.  
45. A rendszer lehetőséget nyújt a központi szolgálat részéről nyújtott távsegítségre.  
46. A rendszer lehetőséget nyújt problémaelemzésre.  
47. A rendszer kiterjeszthető új államokra.  
48. Az alkalmazás telepítése alapszintű informatikai képzettséggel és tapasztalattal rendelkező 
személyzet számára is egyszerű feladat. A telepítési eljárásnak a lehető legnagyobb 
mértékben automatikusan kell lefutnia.  
49. A rendszer állandó tesztelési és elfogadási környezetet biztosít.  
50. Az éves karbantartási és támoga tási költségeket minimálisra csökkentették azáltal, hogy 
igazodtak a piaci szabványokhoz, valamint úgy alakították ki az alkalmazást, hogy a központi 
szolgálat segítségét minél kevesebb esetben kelljen igénybe venni.  
 
3.2.8.  Tervezési követelmények  
Sorsz
ám Leírás  
51. A rendszer működési élettartama – kialakítása és dokumentációja alapján – hosszú éveket 
ölel fel.  
52. A rendszer független a hálózatszolgáltatótól.  
53. A rendszer alkalmazkodik az államok meglévő hardvereihez és szoftvereihez azáltal,  hogy 
azok nyilvántartási rendszereivel nyílt szabványon alapuló webszolgáltatási technológiák 
segítségével kommunikál (XML, XSD, SOAP, WSDL, HTTP(s), Web services, WSS, X.509 stb.).  
 
3.2.9.  Alkalmazandó szabványok  
Sorsz
ám Leírás  
54. A rendszer megfelel a 45/2001/EK rendeletben (21., 22. és 23. cikk) és a 95/46/EK 
irányelvben meghatározott adatvédelmi előírásoknak.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1066  
 55. A rendszer megfelel az IDA szabványoknak.  
56. A rendszer támogatja az UTF8 kódolást.  
 
4. FEJEZET: A(z) LAW.PRUM.18. cikk [Előzetes értékelés] szerinti értékelési eljárás  
1. cikk: Kérdőív  
1. Az Európai Unió Tanácsának megfelelő munkacsoportja (a továbbiakban: a tanácsi 
munkacsoport) kérdőívet állít össze a(z) LAW.PRUM.5 [Célkitűzés] –LAW.PRUM.17. cikkében 
[Végrehajtási intézkedések] foglal t automatizált adatcserék mindegyikére vonatkozóan.  
2. Amint az Egyesült Királyság úgy véli, hogy egy adott adatkategória tekintetében teljesíti az 
adatcsere előfeltételeit, kitölti a megfelelő kérdőívet.  
2. cikk: Kísérleti adatcsere  
1. Ha szükséges, és kérdőív eredményeinek értékelése céljából az Egyesült Királyság kísérleti 
adatcserét végez egy vagy több másik, a 2008/615/IB tanácsi határozat alapján már adatcserét 
folytató tagállammal együtt. A kísérleti adatcserére röviddel az értékelő látogatás előtt vagy ut án 
kerül sor.  
2. A kísérleti adatcsere feltételeit és szabályait a megfelelő tanácsi munkacsoport határozza 
meg az Egyesült Királysággal előzetesen kötött egyéni megállapodás alapján. A gyakorlati 
részletekről a kísérleti adatcserében részt vevő államok maguk  határoznak.  
3. cikk: Értékelő látogatás  
1. A kérdőív eredményeinek értékelése céljából értékelő látogatásra kerül sor.  
2. E látogatás feltételeit és szervezési kérdéseit a megfelelő tanácsi munkacsoport határozza 
meg az Egyesült Királyság és az értékelő csopor t közötti előzetes, egyéni megállapodás alapján. Az 
Egyesült Királyság lehetővé teszi az értékelő csoport számára, hogy az értékelendő adatkategóriába 
vagy -kategóriákba tartozó adatok automatizált cseréjét ellenőrizze, különösen azáltal, hogy az 
értékelő csoport kéréseinek figyelembevételével szervezi meg a látogatás programját.  
3. Az értékelő csoport az értékelő látogatásról egy hónapon belül jelentést készít, és 
észrevételezés céljából továbbítja azt az Egyesült Királyságnak. Adott esetben az értékelő csopo rt az 
Egyesült Királyság észrevételei alapján felülvizsgálhatja a jelentést.  
4. Az értékelő csoport legfeljebb három szakértőből áll, akiket az értékelendő adatkategóriákon 
belül automatizált adatcserét folytató tagállamok jelölnek ki, akik tapasztalattal ren delkeznek az 
érintett adatkategóriát illetően, megfelelő nemzetbiztonsági átvilágításon estek át, mely alapján 
foglalkozhatnak e kérdésekkel, valamint készek részt venni egy másik államban legalább egy értékelő 
látogatáson. Az értékelő csoportban a Bizotts ág képviselője is részt vesz.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1067  
 5. Az értékelő csoport tagjai tiszteletben tartják, hogy a feladatuk ellátása során szerzett 
információk bizalmas jellegűek.  
4. cikk: A 2008/615/IB és a 2008/616/IB tanácsi határozat alapján végzett értékelések  
A(z) LAW.PRUM.18. cikkében [Előzetes értékelés] és az e fejezetben említett értékelési eljárás 
lefolytatása során a Tanács az érintett tanácsi munkacsoporton keresztül figyelembe veszi az (EU) 
2019/968 tanácsi végrehajtási határozat156 és az (EU) 2020/1188 tanácsi végrehajtás i határozat157 
elfogadásával összefüggésben elvégzett értékelési eljárások eredményeit. Az érintett tanácsi 
munkacsoport határoz a(z) LAW.PRUM.18. cikkének [Előzetes értékelés] (1) bekezdésében, az e 
melléklet 0. fejezetének 23. cikke (2) bekezdésében és e f ejezet 2. cikkében említett kísérleti 
adatcsere végrehajtásának szükségességéről.  
5. cikk: Jelentés a Tanácsnak  
A kérdőívek, az értékelő látogatás és –ha sor kerül rá – a kísérleti adatcsere eredményeit összegző, 
általános értékelő jelentés készül a Tanács  részére, melynek alapján az meghozhatja a(z) 
LAW.PRUM.18. cikke [Előzetes értékelés] szerinti határozatát.  
  
                                                            
156  A Tanács (EU) 2019/968 végrehajtási határozata (2019. június 6.) a DNS -adatokra vonatkozó, az 
Egyesült Királysággal való automatizált adatcsere megindításáról (HL L 156., 2019.6.13., 8. o.).  
157  A Tanács (EU) 2020/1188 végrehajtási határo zata (2020. augusztus 6.) a daktiloszkópiai adatokra 
vonatkozó, az Egyesült Királysággal való automatizált adatcsere megindításáról (HL L 265., 2020.8.12., 1. o.).  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1068  
 LAW -2. MELLÉKLET:  UTAS -NYILVÁNTARTÁSI ADATÁLLOMÁNY   
A (légi fuvarozók által összegyűjtött) utas -nyilvántartási adatállomány adatelemei  
1. Nyilvántartási helymeghatározó kód (PNR rekord lokátor);  
2. Helyfoglalás/jegykiállítás dátuma;  
3. A tervezett utazás dátuma vagy dátumai;  
4. Név vagy nevek;  
5. Az utas, az utas számára a repülőjegy foglalását végző személyek, azon személyek, akiken 
keresztül a légi ut assal kapcsolatba lehet lépni, valamint a vészhelyzet esetén értesítendő 
személyek címe, telefonszáma és elektronikus elérhetősége;  
6. Minden rendelkezésre álló fizetési/számlázási információ (kizárólag a repülőjegy kifizetésének 
módjaival és számlázásával ka pcsolatos információk, a légi járathoz közvetlenül nem kapcsolódó 
egyéb információk kizárásával);  
7. Az utazás teljes útvonala az adott utas -nyilvántartási adatállomány vonatkozásában;  
8. Törzsutas -adatok (a programot kezelő légitársaság vagy értékesítő azonosítója, törzsutas -szám, 
tagsági szint, fokozat leírása és a szövetség kódja);  
9. Utazási iroda/utazásközvetítő;  
10. Az „utas utazási státusza”, ideértve a visszaigazolásokat, az utasfelvételi státuszt, a 
jegykezelésre nem jelentkezett (no show)/foglalás nélk ül utazó utasokra (go show) vonatkozó 
adatot;  
11. Megosztott/szétosztott PNR -információ;  
12. Egyéb kiegészítő információk (OSI), a különleges szolgáltatásra vonatkozó információk (SSI) és a 
különleges szolgáltatásra vonatkozó kérelmek (SSR);  
13. Jegykiállítással kapcs olatos adatok, úgymint a jegy sorszáma, a jegykiállítás és az egy útra szóló 
jegyek dátuma, automatikus árlekérdezés;  
14. Az ülésre vonatkozó adatok, ideértve az ülésszámot;  
15. Megosztott járattal kapcsolatos adatok;  
16. Valamennyi poggyászra vonatkozó információ;  
17. A PNR -ban szereplő egyéb utasok nevei és az utas -nyilvántartási adatállomány szerint együtt 
utazó utazók száma,  
18. Minden összegyűjtött előzetes utasinformációs (API) adat (a személyi okmány típusa, száma, 
kiállító ország és lejárati idő, állampolgárság, család i név, utónév, nem, születési idő, 
légitársaság, járatszám, az indulás dátuma, az érkezés dátuma, indulási repülőtér, érkezési 
repülőtér, indulási idő és érkezési idő);  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1069  
 19. Az 1 –18. pontban megjelölt PNR -adatok összes korábbi módosítása.   
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1070  
 LAW -3. MELLÉKLET: AZ  EUROPOL HATÁSKÖRÉBE TARTOZÓ BŰNCSELEKMÉNYFORMÁK  
— Terrorizmus,  
— Szervezett bűnözés,  
— Kábítószer -kereskedelem,  
— Pénzmosási tevékenységek,  
— Nukleáris és radioaktív anyagokkal kapcsolatos bűncselekmények,  
— Embercsempészés,  
— Emberkereskedelem,  
— Gépjárművekkel kapcsolatos bűncselekmények,  
— Szándékos emberölés és súlyos testi sértés,  
— Emberi szervek és szövetek tiltott kereskedelme,  
— Emberrablás, személyi szabadság megsértése és túszejtés,  
— Rasszizmus és idegengyűlölet,  
— Rablás és a lopás minősített esetei,  
— Kultur ális javak – ideértve a régiségeket és műtárgyakat is – tiltott kereskedelme,  
— Csalás,  
— Az Unió pénzügyi érdekei elleni bűncselekmény,  
— Bennfentes kereskedelem és pénzpiaci manipuláció,  
— Zsarolás és védelmi pénz szedése,  
— Iparjogvédelmi jog megsértése és t ermékhamisítás,  
— Okmányhamisítás és azokkal való kereskedelem,  
— Pénz és más fizetőeszközök hamisítása,  
— Számítástechnikai bűnözés,  
— Korrupció,  
— Fegyverek, lőszerek és robbanóanyagok tiltott kereskedelme,  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1071  
 — Veszélyeztetett állatfajok tiltott kereskedelme,  
— Veszélyeztetett növényfajok és -fajták tiltott kereskedelme,  
— Környezeti bűnözés, ideértve a hajók okozta szennyezést is,  
— Hormontartalmú anyagok és más növekedésserkentők tiltott kereskedelme,  
— Szexuális zaklatás és szexuális kizsákmányolás, ideértve a gy ermekek zaklatását ábrázoló 
anyagokat és a gyermekkel való, szexuális célú kapcsolatfelvételt is,  
— Népirtás, az emberiesség elleni bűncselekmények és háborús bűncselekmények.   
  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1072  
 LAW -4. MELLÉKLET: AZ EUROPOL HATÁSKÖRÉ BE TARTOZÓ SÚLYOS BŰ NCSELEKMÉNYFORMÁK  
— Terrorizmus,  
— Szervezett bűnözés,  
— Kábítószer -kereskedelem,  
— Pénzmosási tevékenységek,  
— Nukleáris és radioaktív anyagokkal kapcsolatos bűncselekmények,  
— Embercsempészés,  
— Emberkereskedelem,  
— Gépjárművekkel kapcsolatos bűncselekmények,  
— Szándékos emberölés és súlyos testi sértés,  
— Emberi szervek és szövetek tiltott kereskedelme,  
— Emberrablás, személyi szabadság megsértése és túszejtés,  
— Rasszizmus és idegengyűlölet,  
— Rablás és a lopás minősített esetei,  
— Kulturális javak – köztük régisége k és műtárgyak – tiltott kereskedelme,  
— Csalás,  
— Az Unió pénzügyi érdekei elleni bűncselekmény,  
— Bennfentes kereskedelem és pénzpiaci manipuláció,  
— Zsarolás és védelmi pénz szedése,  
— Iparjogvédelmi jogok megsértése és termékhamisítás,  
— Okmányhamisítás és a  hamisított okmányokkal való kereskedelem,  
— Pénz és fizetőeszközök hamisítása,  
— Számítástechnikai bűnözés,  
— Korrupció,  
— Fegyverek, lőszerek és robbanóanyagok tiltott kereskedelme,  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1073  
 — Veszélyeztetett állatfajok tiltott kereskedelme,  
— Veszélyeztetett növényfaj ok és -fajták tiltott kereskedelme,  
— Környezettel kapcsolatos bűnözés, ideértve a hajók okozta szennyezést is,  
— Hormontartalmú anyagok és más növekedésserkentők tiltott kereskedelme,  
— Szexuális zaklatás és szexuális kizsákmányolás, ideértve a gyermekek zak latását ábrázoló 
anyagokat és a gyermekkel való, szexuális célú kapcsolatfelvételt is,  
— Népirtás, az emberiesség elleni bűncselekmények és háborús bűncselekmények.  
  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1074  
 LAW -5. MELLÉKLET: ELFOGATÓPARANCS   
Ezt az elfogatóparancsot az illetékes igazságügyi hatóság bocsátotta ki. Kérem, hogy az alább 
megnevezett személyt büntetőeljárás lefolytatása vagy szabadságvesztés -büntetés, illetve 
szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtása céljából fogják el és adják át158. 
 
a)  A keresett személy személyazonosságával kapcsolatos információk:  
 Név:    
 Utónév (utónevek):   
 Leánykori név, ha van:   
 Álnevek vagy felvett nevek, ha 
ilyenek vannak:   
 Nem:   
 Állampolgárság:   
 Születési idő:   
 Születési hely:   
 Lakhely és/vagy ismert cím:   
 A keresett személy által beszélt 
nyelv(ek) (ha ismert):   
 A keresett személy különös 
ismertetőjelei/leírása:   
 A keresett személy fényképe és ujjlenyomatai, ha rendelkezésre állnak és továbbíthatók, vagy 
annak a személynek a kapcsolatfelvételi adatai, akivel az ilyen információk vagy egy DNS -profil 
megszerzése érdekében fel kell venni a kapcsolatot (amennyiben ezek az adatok rendelkezésre 
állnak és továbbíthatóak, de azokat nem mellékelték)  
 
 
                                                            
158 Ezt az elfogatóparancsot – ha ismert, hogy mely államról van szó – a végrehajtó állam vala mely 
hivatalos nyelvén vagy az ezen állam által elfogadott valamely nyelven kell kibocsátani, illetve egy 
ilyen nyelvre kell lefordítani.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1075  
 b) Az elfogatóparancs alapjául szolgáló határozat:  
1. Elfogatóparancs vagy azonos 
joghatályú bírósági határozat:   
 Típus:   
2. Végrehajtható ítélet:   
 Ügyiratszám:   
 
 
c) A büntetés tartamára vonatkozó adatok:  
1. A bűncselekmény(ek) esetén 
kiszabható szabadságvesztés -
büntetés vagy 
szabadságelvonással járó 
intézkedés maximális tartama:   
2. A kiszabott szabadságvesztés -
büntetés vagy 
szabadságelvonással járó 
intézkedés tartama:   
 A még letöltendő büntetés 
időtartama:   
 
 
  d) Jelezze, hogy az érintett személyesen jelen volt -e a határozat meghozatalát eredményező 
tárgyaláson:  
 1. ☐ Igen, az érintett személyesen jelen volt a határozat meghozatalát eredményező 
tárgyaláson.  
 2. ☐ Nem, az érintett nem volt jelen személyesen a határozat meghozatalát eredményező 
tárgyaláson.  
3. Amennyiben megjelölte a 2. pontot, adja meg az alábbiak valamelyikének fennállását:  
 ☐ 3.1a. az érintettet személyesen idézték … -án/-én (év/hónap/nap), és ily módon 
tájékoztatták annak a tárgyalásnak a kitűzött időpontjáról és helyéről, amely 
a határozat meghozatalához vezetett, és tájékoztatták arról, hogy a 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1076  
 határozat meghozatalára meg nem jelen ése esetén is sor kerülhet;  
VAGY  
☐ 3.1b. az érintettet nem idézték személyesen, de más módon ténylegesen 
hivatalos tájékoztatást kapott annak a tárgyalásnak a kitűzött időpontjára és 
helyére vonatkozóan, amely a határozat meghozatalához vezetett, mégpedi g oly 
módon, hogy egyértelműen megállapítást nyert, hogy a kitűzött tárgyalásról 
tudomást szerzett, és tájékoztatták arról, hogy a határozat meghozatalára meg 
nem jelenése esetén is sor kerülhet;  
VAGY  
☐ 3.2. az érintett személy a kitűzött tárgyalás isme retében meghatalmazta vagy az 
általa választott, vagy az állam által kirendelt jogi képviselőt arra, hogy a 
tárgyalás során a védelmét ellássa, és az említett jogi képviselő ténylegesen 
ellátta az érintett személy védelmét a tárgyaláson;  
VAGY  
☐ 3.3. a határozatot … -án/-én (év/hónap/nap) személyesen kézbesítették az 
érintett személynek, és kifejezetten tájékoztatták őt a perújításhoz vagy 
fellebbezéshez való jogáról, amely eljárásban joga van részt venni, és amely 
lehetővé teszi az ügy újbóli érdemi v izsgálatát – beleértve az új 
bizonyítékokat –, és amely az eredeti határozat megváltoztatásához 
vezethet, valamint  
☐ az érintett egyértelműen kijelentette, hogy nem vitatja a határozatot;  
 
VAGY  
 
☐ a megállapított határidőn belül nem kért perújítást vagy nem fellebbezett;  
VAGY  
☐ 3.4. a határozatot személyesen nem kézbesítették az érintett személynek, de  
– a határozatot az érintettnek az átadást követően haladéktalanul, 
személyesen kézbesíteni fogják; valamint  
– az érintettet a határozat kézbesítésekor  kifejezetten tájékoztatják a 
perújításhoz vagy fellebbezéshez való jogáról, amely eljárásban joga 
van részt venni, és amely lehetővé teszi az ügy újbóli érdemi 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1077  
 vizsgálatát – beleértve az új bizonyítékokat –, és amely az eredeti 
határozat megváltoztatásáho z vezethet; valamint  
– az érintettet tájékoztatják arról, hogy milyen határidőn belül kérhet 
perújítást vagy fellebbezhet, amely … nap.  
4. Amennyiben megjelölte a fenti 3.1b., 3.2. vagy 3.3. pontot, adjon tájékoztatást az adott 
feltétel teljesülésének módjár ól: 
…………………………………………………………………………………………………………………………………………
……………………………………………………  
 
 
e) Bűncselekmények:  
 Ez az elfogatóparancs összesen:   bűncselekményre vonatkozik  
 A bűncselekmény(ek) elkövetési körülményeinek leírása, ezen belül annak (azoknak) időpontja,  
az elkövetés helye és a keresett személy részvételének módja a bűncselekmény(ek)ben:  
  
 A bűncselekmény(ek) jellege és jogi minősítése, valamint az alkalmazandó törvényi 
rendelkezés/jogszabály:  
  
  
I. Az alábbiak csak abban az esetben alkalmazandók, ha mind a kibocsátó, mind a végrehajtó 
állam a megállapodás LAW.SURR 79. cikkének [Hatály] (4) bekezdése szerinti értesítést küldött: 
Adott esetben jelöljön meg az alábbi – a kibocsátó állam joga szerint meghatározott – 
bűncselekmények között egyet vagy tö bbet, amely büntetési tételének felső határa a kibocsátó 
államban legalább háromévi szabadságvesztés -büntetés vagy szabadságelvonással járó 
intézkedés:  
 ☐ bűnszervezetben való részvétel;  
☐ a megállapodás LAW -7. mellékletében meghatározott terrorizmus,  
☐ emberkereskedelem,  
☐ gyermekek szexuális kizsákmányolása és gyermekpornográfia;  
☐ kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme,  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1078  
 ☐ fegyverek, lőszerek és robbanóanyagok tiltott kereskedelme,  
☐ korrupció, ideértve a vesztegetést,  
☐ csalással kapcsolatos bűncselekmények, ideértve az Egyesült Királyság, valamely tagállam 
vagy az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalást,  
☐ bűncselekményekből származó jövedelmek tisztára mosása,  
☐ pénzhamisítás,  
☐ számítógépes bűnözés,  
☐ környezet tel kapcsolatos bűncselekmények, ideértve a veszélyeztetett állatfajok és a 
veszélyeztetett növényfajok és növényfajták tiltott kereskedelmét is,  
☐ segítségnyújtás jogellenes beutazáshoz és tartózkodáshoz,  
☐ szándékos emberölés, súlyos testi sértés,  
☐ emberi szervek és szövetek tiltott kereskedelme,  
☐ emberrablás, személyi szabadságtól való jogellenes megfosztás és túszejtés,  
☐ rasszizmus és idegengyűlölet,  
☐ szervezett lopás vagy fegyveres rablás,  
☐ kulturális javak – ideértve régiségeket és műtárgyakat is – tiltott kereskedelme,  
☐ csalás,  
☐ zsarolás és védelmi pénz szedése,  
☐ termékhamisítás és iparjogvédelmi jog megsértése,  
☐ hivatalos okmányok hamisítása és azzal való kereskedés,  
☐ fizetőeszközök hamisítása,  
☐ hormontartalmú any agok és más növekedésserkentők tiltott kereskedelme,  
☐ nukleáris vagy radioaktív anyagok tiltott kereskedelme,  
☐ lopott gépjárművek kereskedelme,  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1079  
 ☐ erőszakos közösülés,  
☐ gyújtogatás,  
☐ a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá tartozó bűncselekmények,  
☐ repülőgép/hajó hatalomba kerítése,  
☐ szabotázs.  
II. A fenti I. szakaszban nem említett bűncselekmény(ek) teljes körű ismertetése:  
  
 
 
f) Az ügyre vonatkozó egyéb lényeges körülmények (nem kötelező információk):  
(Megjegyzés: Ide tartozhatnak a területenkívüliséggel, az elévülés megszakadásával és a 
bűncselekmény egyéb következményeivel kapcsolatos megjegyzések.)  
  
 
 
g) Ez az elfogatóparancs az olyan tárgyak lefoglalására és átadására is kiterjed, amelyek 
bizonyítékként szolgálhatnak.  
 
Ez az elfogatóparancs az olyan tárgyak lefoglalására és átadására is kiterjed, amelyeket a 
keresett személy a bűncselekmény eredményeképpen szer zett meg:  
 
Tárgy leírása (és helye) (ha ismert):  
  
 
 
h) A bűncselekmény(ek), amelyek ezen elfogatóparancs kibocsátásának alapjául szolgáltak,  
életfogytig tartó szabadságvesztés -büntetéssel vagy életfogytig tartó szabadságelvonással járó 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1080  
 intézkedéssel büntethetők/életfogytig tartó szabadságvesztés -büntetés vagy életfogytig tartó 
szabadságelvonással járó intézkedés kiszabására vezetett/vezettek:  
  
 a végrehajtó állam kérésére a kibocsátó állam biztosítja az alábbiakat:  
  
  
 ☐ a kiszabott büntetés vagy intézkedés felülvizsgálata – kérelemre vagy legkésőbb 20 év 
elteltével  
 
illetve  
 
☐ a kegyelem alkalmazásának ösztönzése, amelyet a személy a kibocsátó állam joga vagy 
gyakorlata szerint kérelmezni jogosult, és amely a büntetés vagy intézkedés 
végrehajtásának megszüntetését célozza.  
 
 
i)  Az elfogatóparancsot kibocsátó igazságügyi hatóság:  
 Hivatalos elnevezése:    
 Képviselőjének neve:1  
 Betöltött tisztség (beosztás/rang):   
 Ügyiratszám:   
 Cím:   
 Tel.: (országhívószám) 
(körzetszám)   
 Fax: (országhívószám) 
(körzetszám)   
 E-mail:   
                                                            
1 A különböző nyelvi változatokban szerepeltetni kell az igazságügyi hatóság „jogosítottjára” történő utalást.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1081  
  Annak a személynek a 
kapcsolatfelvételi adatai, akivel az 
átadáshoz szükséges gyakorlati 
teendők ügyében kapcsolatba kell 
lépni:   
 Amennyiben az elfogatóparancs továbbítására és igazgatási fogadására központi hatóságot 
jelöltek ki:  
 Központi hatóság megnevezése:   
 Kapcsolattartó személy, adott 
esetben (beosztás/rang és név):   
 Címe:   
 Tel.: (országhívószám) 
(körzetszám)   
 Fax: (országhívószám) 
(körzetszám)   
 E-mail:   
 A kibocsátó igazságügyi hatóság 
és/vagy képviselőjének aláírása:   
 Név:   
 Betöltött tisztség (beosztás/rang):   
 Kelt:   
 Hivatalos pecsét (amennyiben van ilyen)  
 
 
 
  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1082  
 LAW -6. MELLÉKLET: A BŰNÜGYI NYILVÁNTAR TÁSBÓL SZÁRMAZÓ INFO RMÁCIÓK CSERÉJE – MŰSZAKI 
ÉS ELJÁRÁSI RÉSZLETSZABÁLYOK   
1. FEJEZET – ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK  
1. cikk: Célkitűzés  
E melléklet célkitűzése a harmadik rész IX. címének [A bűnügyi nyilvántartásból származó 
információk cseréje] végrehajtásához szükséges eljárási és műszaki rendelkezések megállapítá sa. 
2. cikk: Kommunikációs hálózat  
1. A bűnügyi nyilvántartásból származó információk valamely tagállam illetve az Egyesült 
Királyság közötti elektronikus cseréje titkosított kommunikációt biztosító közös kommunikációs 
infrastruktúra használatával történik.    
2. A közös kommunikációs infrastruktúrát a közigazgatási szervek közötti transzeurópai 
telematikai szolgáltatások (TESTA) kommunikációs hálózata képezi. E hálózat bármely 
továbbfejlesztett változatának vagy bármely alternatív biztonságos hálózatnak biztosít ania kell, hogy 
a meglévő közös kommunikációs infrastruktúra továbbra is megfeleljen a bűnügyi nyilvántartási 
információk cseréjéhez szükséges biztonsági követelményeknek.  
3. cikk: Az összekapcsolást biztosító szoftver  
1. Az Államok olyan szabványosított szof tvert használnak az összeköttetés biztosítására, amely 
lehetővé teszi központi hatóságaik számára a közös kommunikációs infrastruktúrához való 
csatlakozást a bűnügyi nyilvántartásból származó információk más Államokkal való elektronikus 
cseréje érdekében, a harmadik rész IX. címének [A bűnügyi nyilvántartásból származó információk 
cseréje] rendelkezéseivel és e melléklettel összhangban.  
2. A tagállamok esetében az összekapcsolást biztosító szoftver az ECRIS referenciaalkalmazási 
szoftver vagy a tagállamok nemz eti ECRIS alkalmazási szoftverei, szükség esetén az Egyesült 
Királysággal való információcsere céljából az e megállapodásban meghatározottak szerint kiigazítva.  
3. A saját, összekapcsolást biztosító szoftverének fejlesztéséért és működéséért az Egyesült 
Királyság felelős. E célból az Egyesült Királyság legkésőbb e megállapodás hatálybalépése előtt 
gondoskodik arról, hogy az összekapcsolást biztosító nemzeti szoftvere az ECRIS 
referenciaalkalmazási szoftverre megállapított protokolloknak és műszaki előírásokna k, valamint az 
eu-LISA által megállapított további műszaki követelményeknek megfelelően működjön.  
4. Az Egyesült Királyság biztosítja továbbá, hogy indokolatlan késedelem nélkül végrehajtsa 
nemzeti összekapcsolási szoftvereinek bármely olyan későbbi műszaki k iigazítását, amelyet az ECRIS 
referenciaalkalmazási szoftverre vonatkozóan megállapított műszaki előírások módosítása vagy az 
eu-LISA által megállapított további műszaki követelmények módosítása tesz szükségessé. E célból az 
Unió biztosítja, hogy az Egyesü lt Királyság indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatást kapjon a 
műszaki előírások vagy követelmények bármely tervezett módosításáról, és minden olyan 
információt megkapjon, amely az Egyesült Királyság számára az e melléklet szerinti 
kötelezettségeinek te ljesítéséhez szükséges.  
4. cikk: Az értesítésekben, megkeresésekben és a megkeresésekre adott válaszokban továbbítandó 
információk  
1. A LAW.EXINF.123. cikkben [Értesítések] említett valamennyi értesítésnek tartalmaznia kell az 
alábbi kötelező információkat:  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1083  
 (a) az elítélt személyre vonatkozó információk (teljes név, születési idő, születési hely (település 
és állam), nem, állampolgárság és – adott esetben – előző név/nevek);  
(b) az ítélet jellegére vonatkozó információk (az ítélet dátuma, a bíróság megnevezése, a 
határozat jogerőre emelkedésének időpontja);  
(c) az ítélet alapjául szolgáló bűncselekményre vonatkozó információk (az ítélet alapjául szolgáló 
bűncselekmény elkövetésének időpontja, a bűncselekmény megnevezése vagy jogi 
minősítése, valamint az alkalmazandó jogsz abályi rendelkezésekre történő hivatkozás); 
valamint  
(d) az ítélet tartalmára vonatkozó információk (különösen a büntetés, bármely mellékbüntetés, 
biztonsági intézkedések és a büntetés -végrehajtást módosító későbbi határozatok).  
2. Az értesítésekben a következő o pcionális információkat kell továbbítani, amennyiben azok 
szerepelnek a bűnügyi nyilvántartásban (a) –d) pont) vagy a központi hatóság rendelkezésére állnak 
(e)–h) pont):  
(a) az elítélt személy szüleinek neve;  
(b) az ítélet ügyiratszáma;  
(c) a bűncselekmény elkövetési helye;  
(d) az ítéletből fakadó eltiltások;  
(e) az elítélt személy személyazonosító száma, vagy a személyt azonosító dokumentum típusa és 
száma;  
(f) az adott személytől vett ujjlenyomat;  
(g) adott esetben álnév és/vagy felvett név/nevek;  
(h) arcképmás.  
Emellett a bűnügyi nyilvántartásban szereplő ítéletekkel kapcsolatos bármely egyéb információk is 
továbbíthatók.  
3. A LAW.EXINF.125. cikkben [Információ iránti megkeresések] említett valamennyi információ 
iránti megkeresést az e melléklet 2. fejezetében [Formanyomtatványok] meg határozott 
formanyomtatvány -minta szerinti szabványosított elektronikus formátumban kell benyújtani a 
megkeresett Állam hivatalos nyelveinek egyikén.  
4. A LAW.EXINF.126. cikkben [A megkeresésekre adott válaszok] említett valamennyi választ az 
e melléklet 2. f ejezetében [Formanyomtatványok] meghatározott formanyomtatvány -minta szerinti 
szabványosított elektronikus formátumban kell benyújtani a megkeresett Állam hivatalos nyelveinek 
egyikén, és a nemzeti jogszabályokban foglaltak szerint csatolni kell hozzá az í téletek jegyzékét. A 
megkeresett Állam saját hivatalos nyelveinek egyikén vagy a Felek által elfogadott bármely más 
nyelven válaszol. Egyrészről az Egyesült Királyság, másrészről bármely tagállama nevében az Unió 
értesítheti a bűnüldözési és igazságügyi eg yüttműködéssel foglalkozó szakbizottságot arról (azokról) 
a nyelv(ek)ről, amely(ek)et az adott Állam hivatalos nyelve(i) mellett elfogadnak.  
5. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság elfogadja az e 
melléklet 2. fejezetében [For manyomtatványok] szereplő, a (3) és (4) bekezdésben említett 
formanyomtatványok bármely szükséges módosítását.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1084  
 5. cikk: Az információtovábbítás formátuma  
1. A LAW.EXINF.123. [Értesítések] és a LAW.EXINF.126. cikk [A megkeresésekre adott válaszok] 
alapján tört énő, a bűncselekmény megnevezésével vagy jogi minősítésével, valamint az 
alkalmazandó jogszabályi rendelkezésekkel kapcsolatos információk továbbításakor az Államoknak a 
továbbított információban szereplő minden egyes bűncselekményre vonatkozóan meg kell a dniuk az 
e melléklet 3. fejezetében [AZ INFORMÁCIÓTOVÁBBÍTÁS EGYSÉGES FORMÁTUMA] található, 
bűncselekményeket felsoroló táblázat megfelelő kódját. Kivételes esetben, amennyiben a 
bűncselekmény egyetlen alkategóriának sem felel meg, a megfelelő vagy legköze lebbi 
bűncselekmény -kategória „nyitott kategória” kódját, vagy annak hiányában az „egyéb 
bűncselekmények” kódját kell feltüntetni a szóban forgó bűncselekmény mellett.  
2. Az Államok a megvalósítás szintjét és az elkövetői minőséget, valamint – amennyiben 
alkalmazandó – a büntetőjogi felelősséget kizáró vagy korlátozó okokat vagy a visszaesést illetően 
rendelkezésre álló információkat is nyújthatnak.  
3. A LAW.EXINF.123. [Értesítések] és a LAW.EXINF.126. cikk [A megkeresésekre adott válaszok] 
alapján történő, a z ítélet tartalmával, különösen a büntetéssel, valamint bármely mellékbüntetéssel, 
biztonsági intézkedéssel és a büntetés -végrehajtást módosító későbbi határozatokkal kapcsolatos 
információk továbbításakor az Államoknak a továbbított információban szereplő  minden egyes 
bűncselekményre vonatkozóan meg kell adniuk az e melléklet 3. fejezetében [AZ 
INFORMÁCIÓTOVÁBBÍTÁS EGYSÉGES FORMÁTUMA] található, a büntetéseket és intézkedéseket 
felsoroló táblázat megfelelő kódját. Kivételes esetben, amennyiben a büntetés v agy intézkedés 
egyetlen alkategóriának sem felel meg, a büntetések és intézkedések megfelelő vagy legközelebbi 
kategóriájának „nyitott kategória” kódját, vagy annak hiányában az „egyéb büntetések és 
intézkedések” kódját kell feltüntetni a szóban forgó bünt etés vagy intézkedés mellett.  
4. Az Államoknak adott esetben az e melléklet 3. fejezetében [AZ INFORMÁCIÓTOVÁBBÍTÁS 
EGYSÉGES FORMÁTUMA] szereplő paramétertáblázatban a kiszabott büntetés vagy intézkedés 
jellegével és/vagy végrehajtásának feltételeivel kapcsol atosan rendelkezésre álló információt is kell 
szolgáltatniuk. A „nem büntetőjogi határozat” paramétert csak abban az esetben kell feltüntetni, ha 
az ilyen határozatra vonatkozó információt az érintett személy állampolgársága szerinti Állam a 
hozzá intézett  megkeresésre adott válaszban önkéntes alapon megadja.  
5. Az Államok – különösen ezen információk más Államoknak történő továbbítása céljából – a 
Bűnüldözési és Igazságügyi Együttműködéssel Foglalkozó Különbizottság rendelkezésére bocsátják az 
alábbi informác iókat:  
(a) a nemzeti jogrendszerek szerinti bűncselekmények listája az e melléklet 3. fejezetében [AZ 
INFORMÁCIÓTOVÁBBÍTÁS EGYSÉGES FORMÁTUMA] található táblázatban említett minden 
egyes kategóriában. E listának tartalmaznia kell a bűncselekmény megnevezését v agy jogi 
minősítését, valamint az alkalmazandó jogszabályi rendelkezésekre történő hivatkozást. 
Tartalmazhatja a bűncselekmény tényállási elemeinek rövid leírását is;  
(b) a büntetések, a lehetséges mellékbüntetések, a biztonsági intézkedések és a büntetés 
végr ehajtását módosító lehetséges későbbi határozatok nemzeti jog által meghatározott 
típusainak listáját az e melléklet 3. fejezetében [AZ INFORMÁCIÓTOVÁBBÍTÁS EGYSÉGES 
FORMÁTUMA] található táblázatban említett minden egyes kategóriában. Tartalmazhatja a 
konk rét büntetések vagy intézkedések rövid leírását is.  
6. Az (5) bekezdésben említett listát és leírásokat az Államok rendszeresen frissítik. A 
naprakésszé tett információkat meg kell küldeni a Bűnüldözési és Igazságügyi Együttműködéssel 
Foglalkozó Különbizottsá gnak.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1085  
 7. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság elfogadja az e 
melléklet 3. fejezetében [AZ INFORMÁCIÓTOVÁBBÍTÁS EGYSÉGES FORMÁTUMA] szereplő, az (1) és 
(4) bekezdésben említett táblázatok bármely szükséges módosítását.  
6. cikk : Az információtovábbítás folyamatossága  
Ha az információtovábbítás elektronikus módon ideiglenesen nem lehetséges, az Államok az 
információkat bármely, írásbeli változat készítésére alkalmas eszközzel továbbítják, olyan feltételek 
mellett, amelyek a rende lkezésre nem állás teljes időtartama alatt lehetővé teszik a megkeresett 
Állam központi hatósága számára azok hitelességének megállapítását.  
7. cikk: Statisztikák és jelentéstétel  
1. A bűnügyi nyilvántartásból származó információknak a harmadik rész IX. címe [A bűnügyi 
nyilvántartásból származó információk cseréje] szerinti elektronikus cseréjét rendszeres 
időközönként értékelni kell. Az értékelés az egyes Államok statisztikáin és jelentésein alapul.  
2. Minden Állam statisztikát készít az összekapcsolt biztosító szoftver által generált 
adatcseréről, és azokat havonta továbbítja a Bűnüldözési és Igazságügyi Együttműködéssel 
Foglalkozó Különbizottságnak és az eu -LISA -nak. Az Államok a Bűnüldözési és Igazságügyi 
Együttműködéssel Foglalkozó Különbizottság és az eu -LISA rendelkezésére bocsátják a területükön 
elítélt, más Állam állampolgárságával rendelkező személyek számára és az ilyen elítélések számára 
vonatkozó statisztikákat is.  
8. cikk: Műszaki részletszabályok  
Az Államok e megállapodás végrehajtása során betartják  az eu -LISA által előírt, a bűnügyi 
nyilvántartásból származó információk elektronikus cseréjére vonatkozó közös műszaki előírásokat, 
és rendszereiket indokolatlan késedelem nélkül megfelelően kiigazítják.  
 
2. FEJEZET – FORMANYOMTATVÁNYOK  
A bűnügyi nyilván tartásból származó információk iránti megkeresés  
a) A megkereső Államra vonatkozó információk:  
Állam:  
Központi hatóság(ok):  
Kapcsolattartó:  
Telefon (előhívószámmal):  
Fax (előhívószámmal):  
E-mail -cím:  
Levelezési cím:  
Ügyiratszám (amennyiben ismert):  
 
b) A megkeresésben megjelölt személy személyazonosságára vonatkozó információk  (1): 
Teljes név (valamennyi vezetéknév és utónév):  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1086  
 Előző nevek:  
Esetleges álnevek és/vagy felvett nevek:  
Nem: F ☐ N ☐ 
Állampolgárság:  
Születési idő (számmal: éééé/hh/nn):  
Születési hely (város és állam):  
Apja neve:  
Anyja neve:  
Lakóhely vagy ismert lakcím:  
Személyazonosító szám, vagy a személyt azonosító dokumentum típusa és száma:  
Ujjlenyomat:  
Arcképmás:  
A személyazonosságra vonatkozó egyéb adat, amennyiben rendelkezésre ál l: 
 
c) A megkeresés célja:  
Kérjük, jelölje meg a megfelelő négyzetet  
 
(1) ☐ büntetőeljárás (kérjük, nevezze meg azt a hatóságot, amely előtt az eljárás folyamatban 
van, és – amennyiben rendelkezésre áll – az ügyszámot) …  
... 
(2) ☐ büntetőeljárás keretén kívüli megkeresés (kérjük, a megfelelő négyzet megjelölésével 
nevezze meg azt a hatóságot, amely előtt az eljárás folyamatban van, és – amennyiben 
rendelkezésre áll – az ügyszámot)  
(i) ☐ igazságügyi hatóságtól származó megkeresés …  
... 
(ii) ☐ illetékes közigazgatási hatóságtól származó megkeresés …  
... 
(iii) ☐ az érintett személynek a bűnügyi nyilvántartásban rá vonatkozóan szereplő 
információkra irányuló kérelme …  
... 
 
Az információ iránti megkeresés célja:  
Megkereső hatóság:  
☐ az érintett személy nem járult hozzá ahhoz, hogy az információt kiadják (amennyiben az érintett 
személytől a megkereső Állam jogának megfelelően ilyen hozzájárulást kértek).  
Kapcsolattartó, amennyiben további információkra van szükség:  
Név:  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1087 
 Telefon:  
E-mail -cím:  
Egyéb információ (például a megkeresés sürgőssége):  
 
Válasz a megkeresésre  
Az érintett személlyel kapcsolatos információk  
Kérjük, jelölje meg a megfelelő négyzetet  
Alulírott hatóság megerősíti, hogy:  
☐ nem áll rendelkezésre ítéletre vonatkozó  információ az érintett személy bűnügyi 
nyilvántartásában  
☐ rendelkezésre áll információ az érintett személy bűnügyi nyilvántartásába bejegyzett 
ítéletekről; az ítéletek felsorolása e válasz mellékletét képezi;  
☐ rendelkezésre állnak az érintett személy bűnügyi nyilvántartásába felvett egyéb információk; 
ezen információkat csatolták (nem kötelező);  
☐ rendelkezésre áll információ az érintett személy bűnügyi nyilvántartásába bejegyzett ítéletről, 
de az ítélethozatal szerinti Állam tájékoztatása s zerint az ítéletre vonatkozó információt 
kizárólag büntetőeljárás céljára lehet továbbítani. További információra vonatkozó megkeresés 
közvetlenül … -nak/ -nek küldendő (kérjük, nevezze meg az ítélethozatal szerinti Államot)  
☐ a megkeresés a megkeresett Állam joga alapján a büntetőeljárástól eltérő semmilyen egyéb cél 
érdekében nem teljesíthető.  
Kapcsolattartó, amennyiben további információkra van szükség:  
Név:  
Telefon:  
E-mail -cím:  
Egyéb információ (büntetőeljárás keretén kívüli megkeresésekkel kapcsolat ban az adatok 
felhasználására vonatkozó korlátozások):  
Kérjük, jelezze a válaszadó formanyomtatványhoz csatolt oldalak számát:  
Kelt ...  
-án/-én 
Aláírás és (adott esetben) hivatalos pecsét:  
Név és beosztás/szervezet:  
Kérjük, adott esetben csatolja az ítéletek felsorolását, és a teljes dokumentumcsomagot küldje el a 
megkereső Államnak. A formanyomtatványt és az ítéletek jegyzékét nem szükséges lefordítani a 
megkereső Állam nyelvére.  
 
(1) A személy azonosításának megkönnyítése érdekében minél több infor mációt meg kell adni.  
 
3. FEJEZET – AZ INFORMÁCIÓTOVÁBBÍTÁS EGYSÉGES FORMÁTUMA  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1088  
 A bűncselekmény -kategóriáknak az 1. fejezet 5. cikkének [Az információtovábbítás formátuma] (1) és 
(2) bekezdésében említett közös táblázata, a paraméterek táblázatával együtt  
 
Kód A bűncselekmények kategóriái és alkategóriái  
0100  00 
nyitott 
kategória  A Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá tartozó bűncselekmények  
0101  00 Népirtás  
0102  00 Emberiesség elleni bűncselekmények  
0103  00 Háborús bűncselekmények  
0200  00 
nyitott  
kategória  Bűnszervezetben való részvétel  
0201  00 Bűnszervezet irányítása  
0202  00 Bűnszervezet bűnözői tevékenységében való tudatos részvétel  
0203  00 Bűnszervezet egyéb tevékenységeiben való tudatos részvétel  
0300  00 
nyitott 
kategória  Terrorizmus  
0301  00 Terrorista csoport irányítása  
0302  00 Terrorista csoport tevékenységeiben való tudatos részvétel  
0303  00 Terrorizmusfinanszírozás  
0304  00 Terrorista bűncselekmény elkövetésére való nyilvános uszítás  
0305  00 Terroristatoborzás vagy -képzés  
0400  00 
nyitott Emberkereskedelem  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1089  
 kategória  
0401  00 Emberkereskedelem kényszermunka vagy kikényszerített szolgálat céljából  
0402  00 Emberkereskedelem mások prostitúciós kizsákmányolása vagy a szexuális 
kizsákmányolás egyéb formáinak céljából  
0403  00 Emberkereskedelem emberi szervek vagy szövetek eltávolítása céljából  
0404  00 Emberkereskedelem rabszolgatartás vagy a rabszolgatartáshoz hasonló gyakorlat vagy 
szolgaság céljából  
0405  00 Emberkereskedelem kiskorúak által végzett kényszermunka vagy kikény szerített 
szolgálat céljából  
0406  00 Emberkereskedelem kiskorúak prostitúciós kizsákmányolása vagy a szexuális 
kizsákmányolásuk egyéb formáinak céljából  
0407  00 Emberkereskedelem kiskorúak emberi szerveinek vagy szöveteinek eltávolítása 
céljából  
0408  00 Emberkereskedelem kiskorúak rabszolgatartása vagy a rabszolgatartásához hasonló 
gyakorlat vagy szolgasága céljából  
0500  00 
nyitott 
kategória  Fegyverekkel, lőfegyverekkel, részeikkel és alkotóelmeikkel, lőszerekkel és 
robbanóanyagokkal kapcsolatos  tiltott  kereskedelem  (1) és más bűncselekmények  
0501  00 Fegyverek, lőfegyverek, részeik és alkotóelemeik, lőszerek és robbanóanyagok tiltott 
gyártása  
0502  00 Fegyverek, lőfegyverek, részeik és alkotóelemeik, lőszerek és robbanóanyagok tiltott 
kereskedelme nemzeti szinten  (2) 
0503  00 Fegyverek, lőfegyverek, részeik és alkotóelemeik, lőszerek és robbanóanyagok tiltott 
kivitele vagy behozatala  
0504  00 Fegyverek, lőfegyverek, részeik és alkotóelemeik, lőszerek és robbanóanyagok 
engedély nélküli tartása vagy h asználata  
0600  00 
nyitott Környezetet károsító bűncselekmények  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1090  
 kategória  
0601  00 Védett állat - és növényfajok megsemmisítése vagy károsítása  
0602  00 Szennyező anyagok vagy ionizáló sugárzás levegőbe, talajba vagy vízbe történő 
jogellenes kibocsátása  
0603  00 Hulladékkal, többek között veszélyes hulladékkal kapcsolatos bűncselekmények  
0604  00 Védett állat - és növényfajok, vagy azok részeinek tiltott kereskedelmével 
(1) kapcsolatos bűncselekmények  
0605  00 Gondatlanságból elkövetett környezeti bűncselek mények  
0700  00 
nyitott 
kategória  Kábítószerekkel vagy kábítószer -prekurzorokkal kapcsolatos visszaélések és a 
közegészség elleni egyéb bűncselekmények  
0701  00 Kábítószer, pszichotrop anyag és kábítószer -prekurzor tiltott 
kereskedelmével  (3) kapcsolatos, nem kizárólag személyes fogyasztás céljából 
elkövetett bűncselekmények  
0702  00 Kábítószer tiltott fogyasztása, valamint kizárólag személyes fogyasztás céljából történő 
megszerzése, birtoklása, gyártása vagy előállítása  
0703  00 Kábítószer vagy pszichotrop  anyag tiltott használatának elősegítése vagy arra való 
felbujtás  
0704  00 Kábítószer nem kizárólag személyes fogyasztásra történő gyártása vagy előállítása  
0800  00 
nyitott 
kategória  Személy elleni bűncselekmények  
0801  00 Szándékos emberölés  
0802  00 A szándékos emberölés minősített esetei  (4) 
0803  00 Gondatlanságból elkövetett emberölés  
0804  00 Az anya által az újszülött sérelmére elkövetett szándékos emberölés  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1091  
 0805  00 Jogellenes magzatelhajtás  
0806  00 Jogellenes eutanázia  
0807  00 Öngyilkosság elkövetésével kapcsolatos bűncselekmények  
0808  00 Halált okozó súlyos testi sértés  
0809  00 Maradandó fogyatékosságot vagy súlyos egészségromlást okozó súlyos testi sértés  
0810  00 Gondatlanságból elkövetett, maradandó fogyatékosságot vagy súlyos egészség romlást 
okozó súlyos testi sértés  
0811  00 Könnyű testi sértés  
0812  00 Gondatlanságból elkövetett könnyű testi sértés  
0813  00 Mások életének vagy testi épségének súlyos veszélyeztetése  
0814  00 Kínzás  
0815  00 Segítségnyújtás elmulasztása  
0816  00 Engedély vagy hozzájárulás nélküli szerv - vagy szövetkivétellel kapcsolatos 
bűncselekmények  
0817  00 Emberi szervek és szövetek tiltott kereskedelmével  (3) kapcsolatos bűncselekmények  
0818  00 Családon belüli erőszak vagy fenyegetés  
0900  00 
nyitott 
kategória  A személyi szabadság és az emberi méltóság és más védett érdekek elleni 
bűncselekmények, ideértve a rasszizmust és az idegengyűlöletet  
0901  00 Emberrablás, váltságdíjért elkövetett emberrablás, személyi szabadság megsértése  
0902  00 Hatóság álta li jogellenes letartóztatás vagy fogva tartás  
0903  00 Túszejtés  
0904  00 Légi jármű jogellenes halalomba kerítése  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1092  
 0905  00 Becsületsértés, rágalmazás  
0906  00 Fenyegetés  
0907  00 Kényszerítés, nyomás, fenyegető zaklatás, zaklatás, illetve pszichológiai vagy érzelmi 
jellegű erőszak  
0908  00 Zsarolás  
0909  00 Zsarolás minősített esetei  
0910  00 Magánlaksértés  
0911  00 A magánélethez való jog megsértése a magánlaksértéstől eltérő módon  
0912  00 A személyes adatok védelme elleni bűncselekmények  
0913  00 Adatok vagy levéltitok jogosulatlan megszerzése  
0914  00 Nemen, faji vagy etnikai származáson, szexuális irányultságon vagy valláson alapuló 
megkülönböztetés  
0915  00 Faji megkülönböztetésre való nyilvános felbujtás  
0916  00 Fajgyűlöletre való nyilvános us zítás  
0917  00 Zsarolás  
1000  00 
nyitott 
kategória  A nemi erkölcs elleni bűncselekmények  
1001  00 Szexuális erőszak  
1002  00 A szexuális erőszak  (5) minősített, a kiskorú személy sérelmére elkövetett szexuális 
erőszaktól eltérő esetei  
1003  00 Szexuális zaklatás  
1004  00 Prostitúció elősegítése  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1093  
 1005  00 Szeméremsértés  
1006  00 Szexuális zaklatás  
1007  00 Szexuális szolgáltatásra felajánlkozás  
1008  00 Gyermekek szexuális kizsákmányolása  
1009  00 Gyermekpornográfiával és kiskorúakról készült szeméremsértő felvételekkel 
kapcsolatos bűncselekmények  
1010  00 Kiskorú sérelmére elkövetett erőszakos közösülés  
1011  00 Kiskorú sérelmére elkövetett szemérem elleni erőszak  
1100  00 
nyitott 
kategória  Család elleni bűncselekmények  
1101  00 Közeli családtagok közötti tiltott szexuális kapcsolat  
1102  00 Kettős házasság  
1103  00 Tartás elmulasztása  
1104  00 Kiskorú vagy fogyatékos személy elhagyása vagy gondozásának elmulasztása  
1105  00 Kiskorú láthatását elrendelő határozat teljesítésének elmulasztása vagy a kiskorú 
elhelyezésének megváltoztatása  
1200  00 
nyitott 
kategória  Az állam, a közrend, az igazságszolgáltatás és hivatalos személy elleni 
bűncselekmények  
1201  00 Kémkedés  
1202  00 Hazaárulás  
1203  00 A választás, a népszavazás és a népi kezdeményezés rendje ellen i bűncselekmények  
1204  00 Az államfő élete vagy egészsége elleni merénylet  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1094  
 1205  00 Az állam, a nemzet vagy a nemzeti jelképek megsértése  
1206  00 Hivatalos személy megsértése, illetve akadályozása  
1207  00 Hivatalos személy zsarolása, kényszerítése Hivatalos személy elleni erőszak  
1208  00 Hivatalos személy elleni erőszak vagy fenyegetés  
1209  00 Sportrendezvényen elkövetett rendbontás  
1210  00 Sportrendezvényen elkövetett rendbontás  
1211  00 Közokirat vagy hivatalos irat ellopása  
1212  00 Az igazságszolgáltatás akadályozása, hamis vád a büntetőeljárás vagy bírósági eljárás 
során, hamis tanúzás  
1213  00 Személyes vagy hivatalos minőség színlelése  
1214  00 Törvényes őrizetből való megszökés  
1300  00 
nyitott 
kategória  Köztulajdon vagy közérdek elleni bűncselekmények  
1301  00 Állami juttatással, társadalombiztosítási ellátással vagy családi támogatással 
kapcsolatos csalás  
1302  00 Európai ellátásokkal kapcsolatos csalás  
1303  00 Tiltott szerencsejátékkal kapcsolatos bűncselekmények  
1304  00 Nyilv ános versenytárgyalás akadályozása  
1305  00 Hivatalos vagy közfeladatot ellátó személy, illetőleg hatóság aktív vagy passzív 
vesztegetése  
1306  00 Hivatalos személy által elkövetett sikkasztás vagy idegen dolog eltulajdonítása  
1307  00 Hivatalos személy által elkövetett befolyással üzérkedés  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1095  
 1400  00 
nyitott 
kategória  Adó- és vámbűncselekmények  
1401  00 Adóügyi bűncselekmények  
1402  00 Vámbűncselekmények  
1500  00 
nyitott 
kategória  Gazdasági és kereskedelmi bűncselekmények  
1501  00 Csődbűncselekmény vagy valótlan fizetésképtelenség  
1502  00 Számviteli rendelkezések megsértése, sikkasztás, vagyon elvonása vagy vállalkozás 
kötelezettségeinek jogellenes növelése  
1503  00 Versenyszabályok megsértése  
1504  00 Bűncselekményekből származó jövedelmek tisztára mosása  
1505  00 Aktív és passzív vesztegetés a magánszektorban  
1506  00 Titoksértés vagy titoktartási kötelezettség megsértése  
1507  00 „Bennfentes kereskedelem”  
1600  00 
nyitott 
kategória  Vagyon elleni bűncselekmények vagy rongálás  
1601  00 Jogtalan elsajátítás  
1602  00 Energialopás  
1603  00 Csalás  
1604  00 Orgazdaság lopott árukkal  
1605  00 Kulturális javak, köztük régiségek és műtárgyak tiltott kereskedelme(6)  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1096  
 1606  00 Vagyontárgy szándékos rongálása vagy megsemmisítése  
1607  00 Vagyontárgy gondatlanságból elkövetett rongálása vagy megsemmisítése  
1608  00 Szabotázs  
1609  00 Ipari vagy szellemi tulajdon elleni bűncselekmények  
1610  00 Gyújtogatás  
1611  00 Halált vagy személyi sérülést okozó gyújtogatás  
1612  00 Erdőtűz okozása  
1700  00 
nyitott  
kategória  Lopási bűncselekmények  
1701  00 Lopás  
1702  00 Betöréses lopás  
1703  00 Személy elleni erőszakkal vagy fegyver használatával, illetőleg erőszakkal vagy 
fegyverhasználattal való fenyegetéssel elkövetett lopás  
1704  00 Személy elleni erőszakkal vagy fegyverhasználattal, illetőleg erőszakkal vagy 
fegyverhasználattal való fenyegetéssel nem járó minősített lopás esetei  
1800  00 
nyitott 
kategória  Információs rendszerek elleni bűncselekmények és számítógéppel kapcsolatos egyéb 
bűncselekmények  
1801  00 Információs rendszerekhez való jogellenes hozzáférés  
1802  00 Rendszert érintő jogellenes beavatkozás  
1803  00 Adatot érintő jogellenes beavatkozás  
1804  00 Informatikával kapcsolatos bűncselekmények elkövetését lehetővé tevő 
számítástechnikai eszközök vagy adatok készítése, birtoklása, terjesztése vagy 
kereskedelme  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1097  
 1900  00 
nyitott 
kategória  Fizetési eszköz hamisítása  
1901  00 Pénzhamisítás vagy hamis pénz készítése  
1902  00 Készpénz -helyettesítő fizetési eszköz hamisítása  
1903  00 Állami értékpapír ham isítása vagy hamis értékpapír készítése  
1904  00 Hamis vagy hamisított pénz, készpénz -helyettesítő fizetési eszköz vagy állami 
értékpapír forgalomba hozatala/használata  
1905  00 Pénz vagy állami értékpapír hamisításához vagy hamis pénz vagy értékpapír 
készítéséhez szükséges berendezés birtoklása  
2000  00 
nyitott 
kategória  Okirathamisítás  
2001  00 Magánszemély által elkövetett közokirat - vagy okirat -hamisítás  
2002  00 Hivatalos személy vagy hatóság által elkövetett okirat -hamisítás  
2003  00 Hamisított kö zokirat vagy okirat rendelkezésre bocsátása vagy megszerzése; 
hamisított okirat hivatalos személy vagy hatóság által elkövetetett rendelkezésre 
bocsátása vagy megszerzése  
2004  00 Hamis közokirat vagy okirat felhasználása  
2005  00 Közokirat vagy okirat hamisításához szükséges berendezés birtoklása  
2006  00 Magánokirat magánszemély által elkövetett hamisítása  
2100  00 
nyitott 
kategória  Közlekedési bűncselekmények  
2101  00 Közúti veszélyeztetés  
2102  00 Járművezetés ittas vagy bódult állapotban  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1098  
 2103  00 Járművezetői engedély nélküli járművezetés vagy járművezetés a járművezetéstől való 
eltiltás tartama alatt  
2104  00 Segítségnyújtás elmulasztása közúti baleset esetén  
2105  00 Közúti ellenőrzés kijátszása  
2106  00 A közúti szállítással kapcsolatos bűncsele kmények  
2200  00 
nyitott 
kategória  Munkajogi jogsértést okozó bűncselekmények  
2201  00 Jogellenes foglalkoztatás  
2202  00 A javadalmazással – ideértve a társadalombiztosítási járulékokat – kapcsolatos 
bűncselekmények  
2203  00 A munkakörülményekkel, munkahelyi egészéggel és biztonsággal kapcsolatos 
bűncselekmények  
2204  00 Szakképzettséghez kötött tevékenységhez való hozzáféréssel vagy annak gyakorlásával 
kapcsolatos bűncselekmények  
2205  00 A munkaórákkal és a pihenőidővel kapcsolatos bűncselekmények  
2300  00 
nyitott 
kategória  Idegenrendészeti bűncselekmények  
2301  00 Jogellenes beutazás vagy tartózkodás  
2302  00 Jogellenes beutazás és tartózkodás elősegítése  
2400  00 
nyitott 
kategória  A honvédelmi kötelezettség megsértésével kapcsolatos bűncselekmények  
2500  00 
nyitott 
kategória  Hormontartalmú és más növekedésserkentő anyagokkal kapcsolatos 
bűncselekmények  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1099  
 2501  00 Hormontartalmú anyagok és más növekedésserkentő anyagok tiltott behozatala, 
kivitele vagy rendelkezésre bocsátása  
2600  00 
nyitott 
kategória  Nukleáris anyagok vagy más veszélyes radioaktív anyagokkal kapcsolatos 
bűncselekmények  
2601  00 Nukleáris anyagok vagy radioaktív anyagok tiltott behozatala, kivitele vagy 
rendelkezésre bocsátása vagy megszerzése  
2700  00 
nyitott 
kategóri a Egyéb bűncselekmények  
2701  00 Egyéb, szándékos bűncselekmények  
2702  00 Egyéb, gondatlanságból elkövetett bűncselekmények  
 
(1) E kategórián belül egyéb meghatározás hiányában, „kereskedelem”: behozatal, kivitel, vásárlás, 
értékesítés, kézbesítés, szállítás vagy továbbítás.  
(2) Ezen alkategória alkalmazásában, „kereskedelem”: megszerzés, értékesítés, kézbesítés, szállítás 
vagy továbbítás.  
(3) Ezen alkategória alkalmazásában a „kereskedelem” a következőket foglalja magában: behozatal, 
kivitel, vásárl ás, értékesítés, átadás, szállítás vagy továbbítás.  
(4) Például: különlegesen súlyos körülmények.  
(5) Például különös kegyetlenséggel elkövetett erőszakos közösülés.  
(6) A „kereskedelem” a következőket foglalja magában: behozatal, kivitel, vásárlás, értéke sítés, 
átadás, szállítás vagy továbbítás.  
 
Paraméter  
A megvalósítás szintje:  Befejezett bűncselekmény  C 
Kísérlet vagy előkészület  A 
Nem továbbított elem  Ø 
Elkövetői minőség:  Elkövető  M 
Bűnsegéd vagy felbujtó/szervező, bűnszövetkezet H 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1100  
 tagja  
Nem továbbított elem  Ø 
A büntethetőséget kizáró okok:  Kóros elmeállapot vagy korlátozott beszámítási 
képesség  S 
Visszaesés  R 
 
A büntetések és intézkedések kategóriáinak az 1. fejezet 5. cikkének [Az információtovábbítás 
formátuma] (3) és (4) bekezdésében említett közös táblázata, a paraméterek táblázatával együtt  
Kód A büntetések és intézkedések kategóriái és alkategóriái  
1000  
nyitott 
kategória  Szabadságvesztés  
1001  Szabadságvesztés  
1002  Életfogytig tartó szabadságvesztés  
2000  
nyitott 
kategória  Szabadságkorlátozó intézkedések  
2001  Bizonyos helyek látogatásának tilalma  
2002  Külföldre utazás korlátozása  
2003  Bizonyos helyeken való tartózkodás tilalma  
2004  Tömegrendezvényen való részvétel tilalma  
2005  Meghatározott személlyel való bármilyen úton történő kapcsolatfelvétel tilalma  
2006  Elektronikus távellenőrzés alá helyezés  (1) 
2007  Meghatározott időpontokban meghatározott hatóságnál való jelentkezési 
kötelezettség  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1101  
 2008  Lakhely -elhagyási tilalom  
2009  Meghatározott időpontban a lakóhelyen tartózkodás kötelezettsége  
2010  A bíróság által elrendelt próbára bocsátással kapcsolatos intézkedéseknek való 
megfelelés kötelezettsége, beleértve a felügyelet alatt maradást is  
3000  
nyitott 
kategória  Egyes jogok gyakorlásának tilalma  
3001  Tisztségtől való megfosztás  
3002  Közhivatal viselése vagy közhivatalra való kinevezés lehetőségétől való 
megfosztás/annak felfüggesztése  
3003  Az aktív és passzív választójogtól való megfosztás/annak felfüggesztése  
3004  Közigazgatási szervvel való közbeszerzési szerződéskötési lehetőség megvonása  
3005  Állami támogatásra jogosultságból való kizárás  
3006  A járművezetői engedély visszavonása  (2) 
3007  A járművezetői engedély felfüggesztése  
3008  Bizonyos gépjárművek vezetésétől eltiltás  
3009  A szülői felügyeleti jog megvonása/felfüggesztése  
3010  Bírósági eljárásban szakértőként/tanúként/ülnökként való részvétel jogának 
megvonása/felfüggesztése  
3011  Gyámság gyakorlásához való jogmegvonása/felfüggesztése  (3) 
3012  Kitüntetés vagy cím viseléséhez való jog megvonása/felfüggesztése  
3013  Foglalkozástól, üzleti vagy társadalmi tevékenységtől eltiltás  
3014  Kiskorúakkal végzett munkától vagy tevékenységtől való eltiltás  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1102  
 3015  Létesítmény bezárására vonatkozó kötelezettség  
3016  Fegyver tartásától vagy viselésétől eltiltás  
3017  Vadászati -/halászati engedély visszavonása  
3018  Csekk kiállításától vagy fizetési kártya/hitelkártya használatától eltiltás  
3019  Állattartástól eltiltás  
3020  Fegyverektől eltérő bizonyos tárgyak birtoklásától vagy használatától való eltiltás  
3021  Bizonyos játékoktól/sportoktól való eltiltás  
4000  
nyitott 
kategória  Területről való kit iltás vagy kiutasítás  
4001  Nemzeti területről való kitiltás  
4002  Nemzeti területről való kiutasítás  
5000  
nyitott 
kategória  Személyes kötelezettségek  
5001  Gyógykezelés vagy egyéb típusú terápia önkéntes vállalása  
5002  Szociális nevelési programban való  részvétel önkéntes vállalása  
5003  Családi gondoskodás/ellenőrzés alá helyezés  
5004  Oktatási intézkedések  
5005  Próbára bocsátás bírói felügyelettel  
5006  Munkavégzésre/tanulmányok folytatására kötelezés  
5007  Meghatározott információknak az igazságszolgáltatási hatóságokkal való közlésére 
vonatkozó kötelezettség  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1103  
 5008  Az ítélet közzétételére vonatkozó kötelezettség  
5009  A bűncselekménnyel okozott kár megtérítésére vonatkozó kötelezettség  
6000  
nyitott 
kategória  Vagyoni jellegű büntetések  
6001  Elkobzás  
6002  Épület lebontása  
6003  Helyreállítás  
7000  
nyitott 
kategória  Intézeti elhelyezés  
7001  Kényszergyógykezelés pszichiátriai intézetben  
7002  Az alkoholisták kényszergyógyítása  
7003  Javítóintézeti elhelyezés  
8000  
nyitott 
kategória  Pénzbüntetés  
8001  Pénzbírság  
8002  Napi tételek szerinti pénzbüntetés  (4) 
8003  Meghatározott kedvezményezett részére fizetendő pénzbüntetés  (5) 
9000  
nyitott 
kategória  Közérdekű munka  
9001  Közérdekű munka  
9002  Közérdekű munka vagy egyéb korlátozó intézkedésekkel járó munka  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1104  
 10000  
nyitott 
kategória  Katonai büntetés  
10001  Katonai rendfokozattól való megfosztás  (6) 
10002  Hivatásos katonai szolgálatból való elbocsátás  
10003  Szabadságvesztés végrehajtása katonai fogdában  
11000  
nyitott 
kategória  A büntetés alóli mentesítés/a büntetés kiszabásának elhalasztása, megrovás  
12000  
nyitott 
kategória  Egyéb büntetések és intézkedések  
 
Paraméterek (részletezze, ahol alkalmazandó)  
ø Büntetés  
m Intézkedés  
a Felfüggesztett büntetés/intézkedés  
b Részlegesen  felfüggesztett büntetés/intézkedés  
c Felfüggesztett büntetés/intézkedés próbára bocsátással/pártfogó felügyelet alá helyezéssel  
d Részlegesen felfüggesztett büntetés/intézkedés próbára bocsátással/pártfogó felügyelet alá 
helyezéssel  
e Büntetés/intézked és átváltoztatása  
f Főbüntetésként kiszabott alternatív büntetés/intézkedés  
g Eredetileg a főbüntetés nem teljesítése esetére kiszabott alternatív büntetés/intézkedés  
h Büntetés/intézkedés felfüggesztésének visszavonása  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1105  
 i Összbüntetésbe foglalás  
j A büntetés/intézkedés végrehajtásának/elhalasztásának megszakítása  (7) 
k A büntetés elengedése  
l A felfüggesztett büntetés elengedése  
n A büntetés kitöltése  
o Kegyelem  
p Amnesztia  
q Feltételes szabadságra bocsátás (a személy szabadságra bocsátása a kiszabott büntetés 
kitöltését megelőzően bizonyos feltételek mellett)  
r Rehabilitáció (a büntetésnek a bűnügyi nyilvántartásból való törlésével vagy anélkül)  
s Fiatalkorúakra alkalmazandó büntetés vagy intézkedés  
t Nem büntetőjogi határozat  (8) 
 
(1) Helyhez kötött vagy mobil megfigyelés.  
(2) Új járművezetői engedély megszerzéséhez újbóli kérelmet kell benyújtani.  
(3) Cselekvőképtelen személy vagy kiskorú törvényes gyámja.  
(4) Napi tételekben kifejezett pénzbüntetés.  
(5) Pl.: intézmény, társulás, alap ítvány vagy a sértett részére.  
(6) Rendfokozatban visszavetés.  
(7) Nem vezet a büntetés végrehajtásának elkerüléséhez.  
(8) Ezt a paramétert csak abban az esetben tüntetik fel, ha ez az információ az érintett személy 
nemzetisége szerinti Államhoz intézett m egkeresésre adott válaszban szerepel.  
  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1106  
 LAW -7. MELLÉKLET: A TERRORIZMUS FOGALM A 
1. Alkalmazási kör  
A harmadik rész IX. címe [A bűnügyi nyilvántartásból származó információk cseréje], a LAW.SURR 79. 
cikk [Hatály] (3) bekezdésének b) pontja és (4) bekezdése, a LAW.SURR 82. cikk [A politikai 
bűncselekményekkel kapcsolatos kivétel] (2) bekezdésének c) pontja, a LAW.CONFISC.15. cikk 
[Megtagadási okok] (2) bekezdésének a) pontja, a LAW -5. melléklet [ELFOGATÓPARANCS], valamint 
a LAW -8. melléklet [BEFAGYASZTÁS ÉS ELKO BZÁS] alkalmazásában a „terrorizmus” az e melléklet 
(3)–(14) bekezdésében meghatározott bűncselekményeket jelenti.  
2.  A terrorista csoport és a szervezett csoport fogalma  
2.1. „Terrorista csoport”: kettőnél több személyből álló, terrorista bűncselekmények elkövet ése 
céljából hosszabb időre létrehozott, összehangoltan működő szervezett csoport.  
 
2.2. „Szervezett csoport”: olyan csoport, amelyet nem valamely bűncselekmény azonnali 
elkövetésére, alkalomszerűen hoztak létre, és amelyben a tagoknak nincs szükségképpen formá lisan 
meghatározott szerepe, illetve nem szükséges  a tagság folyamatossága vagy az összetett struktúra.  
3. Terrorista bűncselekmények  
3.1. A nemzeti jogban bűncselekményként  meghatározott olyan szándékos cselekmények, 
amelyek jellegük vagy összefüggéseik folytán k omoly kárt okozhatnak egy államnak vagy egy 
nemzetközi szervezetnek, amennyiben azokat a (3) bekezdés 2. pontjában felsorolt célok 
valamelyikével követik el:  
(a) személy élete elleni támadás, amely halált okozhat;  
(b) személy testi épsége elleni támadás;  
(c) emberrabl ás vagy túszejtés;  
(d) kormányzati létesítmény vagy közintézmény, közlekedési rendszer, infrastrukturális 
létesítmény – beleértve az informatikai rendszert is –, a kontinentális talapzaton rögzített 
építmény, közterület vagy magántulajdon olyan súlyos megrongá lása, amely emberéletet 
veszélyeztethet vagy jelentős gazdasági veszteséget idézhet elő;  
(e) légi jármű, hajó vagy más tömegközlekedési, illetve áruszállító eszköz hatalomba kerítése;  
(f) robbanóanyag vagy lőfegyver, ideértve a vegyi, biológiai, radiológiai vagy n ukleáris 
fegyvereket, előállítása, birtoklása, megszerzése, szállítása, rendelkezésre bocsátása vagy 
felhasználása, valamint vegyi, biológiai, radiológiai vagy nukleáris fegyverekkel kapcsolatos 
kutatás és fejlesztés;  
(g) veszélyes anyagok szabadon engedése, i lletve tűzvész, árvíz vagy robbanás okozása, melyek 
emberéletek veszélyeztetésével járnak;  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1107  
 (h) a vízellátás, az elektromos áramellátás vagy bármely más alapvető természeti erőforrás 
ellátásának megzavarása vagy megszakítása, amely emberéletek veszélyeztetéséve l jár;  
(i) információs rendszer működésének számítógépes adatok szándékos és jogosulatlan bevitele, 
továbbítása, megrongálása, törlése, minőségi rontása, megváltoztatása vagy elrejtése, vagy 
ilyen adatok szándékos és jogosulatlan hozzáférhetetlenné tétele révé n történő súlyos 
akadályozása vagy megszakítása, amennyiben : 
i. a beavatkozás jelentős számú információs rendszert érintett valamely, elsősorban e 
célból készített vagy kialakított eszköz használata révén;  
ii. a bűncselekmény súlyos kárt okoz;  
iii. a bűncselekményt kritikus infrastruktúra részét képező információs rendszer ellen 
követték el;  
(j) valamely információs rendszer számítógépes adatainak szándékos és jogosulatlan törlése, 
megrongálása, minőségi rontása, megváltoztatása vagy elrejtése, vagy az ilyen adatok 
szánd ékos és jogosulatlan hozzáférhetetlenné tétele azokban az esetekben, amikor a 
bűncselekményt valamely kritikus infrastruktúra részét képező információs rendszer ellen 
követték el;  
(k) az a) –j) pontban felsorolt cselekmények bármelyikének elkövetésével való fen yegetés.  
3.2. A (3) bekezdés 1. pontjában említett célok az alábbiak:  
(a) a lakosság súlyos megfélemlítése;  
(b) egy kormány vagy egy nemzetközi szervezet jogellenes kényszerítése arra, hogy az valamilyen 
cselekményt megtegyen vagy ne tegyen meg;  
(c) egy ország vagy egy nemzetközi szervezet alapvető politikai, alkotmányos, gazdasági vagy 
társadalmi struktúráinak súlyos destabilizálása vagy lerombolása . 
4.  Terrorista csoporthoz kapcsolódó bűncselekmények  
Az alábbi szándékos cselekmények : 
(a) terrorista csoport irányítása;   
(b) terro rista csoport tevékenységében való részvétel, beleértve információk vagy anyagi források 
szolgáltatását vagy a terrorista csoport tevékenységeinek bármilyen módon történő 
finanszírozását is, annak tudatában, hogy ez a részvétel hozzájárul a terrorista csop ort bűnözői 
tevékenységéhez.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1108  
 5.  Terrorista bűncselekmény elkövetésére való nyilvános uszítás  
Valamely üzenetnek azzal a szándékkal való terjesztése vagy egyéb módon a nyilvánosság számára – 
bármilyen eszköz révén akár online, akár offline módon történő – hozzáférhetővé tétele, hogy a (3) 
bekezdés 1. pontjának a) –j) alpontjában  felsorolt bűncselekmények valamelyikének elkövetésére 
felbujtson, amennyiben ez a magatartás közvetlenül vagy közvetve – például a terrorista 
cselekmények dicsőítése révén – szorgalmazz a a terrorista bűncselekmények elkövetését, és ezáltal 
annak veszélyével jár, hogy sor kerülhet egy vagy több ilyen bűncselekmény elkövetésére, 
amennyiben ilyen céllal követik el.  
6.  Terroristák toborzása  
A (3) bekezdés 1. pontjának a) –j) alpontjában vagy (4) bekezdésében  felsorolt bűncselekmények 
bármelyikének  elkövetésére  vagy elkövetésében való közreműködésre való felbujtás, amennyiben 
szándékosan követik el.  
7.  Terrorista kiképzésben részesítés  
Robbanóanyagok, tűzfegyverek vagy más fegyverek, mérgező vagy  veszélyes anyagok készítésére 
vagy használatára, vagy más különleges módszerek vagy technikák alkalmazására vonatkozó 
útmutatás adása a (3) bekezdés 1. pontjának a) –j) alpontjában  felsorolt bűncselekmények 
valamelyikének elkövetése vagy abban való közremű ködés céljából, amennyiben arra annak 
tudatában kerül sor, hogy az átadott ismereteket e célokra kívánják felhasználni, amennyiben 
szándékosan követik el.  
8.  Terrorista kiképzésben való részvétel  
Robbanóanyagok, tűzfegyverek vagy más fegyverek, mérgező vagy veszélyes anyagok készítésére 
vagy használatára, vagy más különleges módszerek vagy technikák alkalmazására vonatkozó 
útmutatás adása a (3) bekezdés 1. pontjának a) –j) alpontjában felsorolt bűncselekmények 
valamelyikének elkövetése vagy abban való közreműk ödéscéljából, amennyiben szándékosan 
követik el.  
9.  Terrorizmus céljából való utazás  
9.1. Az adott Államtól eltérő országba történő utazás a (3) bekezdésben említett valamely 
terrorista bűncselekmény elkövetése vagy abban való közreműködés céljából; terrorista cs oport 
tevékenységében való részvétel céljából, annak tudatában, hogy ez a részvétel hozzá fog járulni az 
adott csoport (4) bekezdés szerinti büntetendő tevékenységeihez,  vagy a (7) és (8) bekezdés szerinti 
terrorista kiképzésben részesítés illetve abban va ló részvétel céljából; amennyiben azokat 
szándékosan követik el.  
9.2. Emellett szándékos elkövetés esetén a következő magatartások:  
 (a) az adott Államba történő utazás a (3) bekezdésben említett valamely terrorista 
bűncselekmény elkövetése vagy abban való közreműk ödés céljából; terrorista csoport 
tevékenységében való részvétel céljából, annak tudatában, hogy ez a részvétel hozzá fog 
járulni az adott csoport (4) bekezdés szerinti büntetendő tevékenységeihez, vagy a (7) és (8) 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1109  
 bekezdés szerinti terrorista kiképzésben  részesítés illetve abban való részvétel céljából; vagy  
 (b) az adott Államba a (3) bekezdés 1. pontjában említett valamely terrorista bűncselekmény 
elkövetésének vagy az abban való közreműködésnek a szándékával beutazó személy által 
végzett előkészületi cselekmények.  
10.  Terrorizmus céljából való utazás szervezése vagy egyéb módon történő elősegítése  
Minden olyan szándékos cselekmény, amely segítséget nyújt valamely személynek a (9) bekezdés 1. 
pontjában  és a (9) bekezdés 2. pontjának a) alpontjában  említett terrorizmus céljából való 
utazásához azáltal, hogy az említett utazást szervezi vagy azt elősegíti, és amelyre annak tudatában 
kerül sor, hogy a segítség az említett célt szolgálja.  
11. Terrorizmusfinanszírozás  
11.1. Szándékos elkövetés esetén, pénzeszközö k bármely módon, közvetve vagy közvetlenül, azzal 
a szándékkal, illetve annak tudatában történő rendelkezésre bocsátása vagy gyűjtése, hogy e 
pénzeszközöket részben vagy egészben a (3) –(10). bekezdésben említett bűncselekmények 
bármelyikének elkövetésére f ordítják vagy e pénzeszközökkel azokhoz hozzájárulnak.  
11.2. Amennyiben  a (11) bekezdés 1) pontjában  említett terrorizmusfinanszírozás a (3), (4) és (9) 
bekezdésben foglalt bűncselekmények valamelyikét érinti, nem szükséges, hogy a pénzeszközöket 
akár részben, a kár egészben e bűncselekmények bármelyikének elkövetésére vagy az azokban való 
közreműködésre ténylegesen felhasználják, valamint az sem szükséges, hogy az elkövetőnek 
tudomása legyen arról, hogy a pénzeszközöket konkrétan mely bűncselekményre vagy 
bűncsel ekményekre fogják fordítani.  
12. Terrorista tevékenységekhez kapcsolódó egyéb bűncselekmények  
Az alábbi szándékos cselekmények:  
(a) a lopás minősített esete a (3) bekezdésben  felsorolt bűncselekmények valamelyikének 
elkövetése céljából;  
(b) zsarolás a (3) bekezdésben felsorolt bűncselekmények valamelyikének elkövetése céljából;  
(c) Hamis okiratok készítése vagy felhasználása a (3) bekezdés 1. pontjának a) –j) alpontjában , a 
(4) bekezdés b) pontjában és a (9) bekezdésben felsorolt bűncselekmények valamelyikének 
elkövetése céljából .   
13.  Terrorista bűncselekményekkel való összefüggés  
Ahhoz, hogy a (4) –(12) bekezdésben említett  bűncselekmények az  (1) bekezdés szerinti 
terrorizmusnak minősüljenek, nem szükséges, hogy terrorcselekményt ténylegesen elkövessék,  az 
(5)–(10) és (12) bekezdésben említett bűncselekmények tekintetében pedig az e mellékletben 
meghatározott más konkrét bűncselekménnyel való kapcsolat megállapítása sem szükséges . 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1110  
 14.  Bűnsegély, felbujtás és kísérlet  
Az alábbi cselekmények:  
(a) A (3) –(8), (11) és (12) bekezdésben e mlített bűncselekményekhez nyújtott bűnsegély;  
(b) A (3) –(12) bekezdésben említett bűncselekményre való felbujtás;  valamint  
(c) a (3), (6), (7) bekezdésben, a (9) bekezdés 1. pontjában, a (9) bekezdés 2. pontjának a) 
alpontjában , valamint a (11) és (12) bekezdésbe n említett bűncselekmény elkövetésének 
kísérlete, a (3) bekezdés 1. pontjának f) alpontjában említett birtoklás és a (3) bekezdés 1. 
pontjának k) alpontjában említett bűncselekmény kivételével.  
  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1111  
 LAW -8. MELLÉKLET: BEFAGYASZTÁS ÉS ELKO BZÁS  
Befagyasztás / Ideiglenes 
intézkedések iránti 
megkeresés 
formanyomtatványa  
 
A. SZAKASZ:  
 
Megkereső Állam: ............................................................................................................ .......................  
  
Megkeresett Áll am: ......................................................................................................................... ...........  
 
B. SZAKASZ: Sürgősség  
 
A sürgősség oka és/vagy a végrehajtás kért időpontja:  
 
 
A befagyasztás iránti megkeresés teljesítésére vonatkozó határidőket a megállapodás LAW.CONFISC.8. cikke 
[Ideiglenes intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség] tartalmazza. Ugyanakkor, ha rövidebb vagy 
meghatározott határidőre van szükség, kérjük, hogy jelölje meg az időpontot, é s nevezze meg a sürgősség okát:  
 
 
 
C. SZAKASZ: Érintett személyek  
 
Adjon meg minden ismert információt azon 1. természetes vagy 2. jogi személy(ek) azonosítására vonatkozóan, 
aki(ket)t vagy amely(ek)et a befagyasztás iránti megkeresés érint, vagy azon sze mély(ek) azonosítására 
vonatkozóan, aki(k)nek vagy amely(ek)nek a befagyasztás iránti megkeresés hatálya alá tartozó vagyon a 
tulajdonát képezi (ha több személy érintett, kérjük, mindegyik személy esetében adja meg az információkat):  
 
1. Természetes személy:   
 
Név:   
Utónév  (utónevek):    
Egyéb  releváns  név (nevek)  (ha van ilyen):    
Felvett  nevek  (ha van ilyen):    
Nem:    
Állampolgárság:    
Személyazonosító  szám  vagy  társadalombiztosítási  azonosító  jel:  
A személyazonosító  okmány(ok)  (személyazonosító  igazolvány,  útlevél)  típusa  és száma  (ha rendelkezésre  áll):    
Születési  idő:   
Születési  hely:    
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1112  
 Tartózkodási  hely és/vagy  ismert  cím; ha nincs  ilyen,  az utolsó  ismert  cím:    
Az adott  személy  által értett  nyelv(ek):     
Kérjük,  jelölje  meg,  hogy  e személy  ellen  irányul -e a befagyasztás  iránti  megkeresés,  vagy  az ő tulajdonát  képezi -e a 
befagyasztás  iránti  megkeresés  hatálya  alá tartozó  vagyon:   
 
2. Jogi személy:  
 
Név:   
A jogi személy  formája:    
Rövidített  név, általánosan  használt  név vagy  kereskedelmi  név (ha van ilyen):     
Bejegyzett  székhely:    
Bejegyzési  szám:    
A jogi személy  címe:    
A jogi személy  képviselőjének  neve:    
Kérjük,  jelölje  meg,  hogy  az érintett  jogi személy  ellen  irányul -e a befagyasztás  iránti  megkeresés,  vagy  annak  
tulajdonát  képezi -e a befagyasztás  iránti  megkeresés  hatálya  alá tartozó  vagyon:   
 
Amennyiben  a fent megadott  címtől  eltér,  kérjük,  adja meg a helyet,  ahol a befagyasztási  intézkedés  végrehajtandó:       
 
3. Harmadik felek:  
 
(i) Olyan harmadik felek, akiknek vagy amelyeknek a befagyasztás iránti megkeresés hatálya alá tartozó vagyonnal 
kapcsolatos jogait a megkeresés közvetlenül sérti (személyazonosság és okok) (ha van ilyen):  
 
(ii) Amennyiben harmadik feleknek lehetőségük nyílt jogaik érvényesítésére, kérjük, csatolja az ezt bizonyító 
dokumentumokat.  
 
4. Kérjük, itt közölje az olyan egyéb információkat, amelyek segítségül szolgálnak a befagyasztás iránti 
megkeresés teljesítéséhez:  
 
 
 
 
 
 
 
D. SZAKASZ: Érintett vagy on  
Adjon meg minden ismert információt a befagyasztás iránti megkeresés hatálya alá tartozó vagyoni eszközökről. 
Kérjük, adjon részletes információkat a vagyon egészéről és az egyes vagyontárgyakról (ha vannak ilyenek):  
1. Pénzösszeg esetében:  
 
(i) Azon okok, amelyek alapján feltételezhető, hogy az adott személy a megkeresett Államban 
vagyonnal/jövedelemmel rendelkezik  
 
(ii)  E személy vagyonának/jövedelemforrásának leírása és helye  
 
(iii) E személy vagyonának/jövedelemforrásának pontos helye  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1113  
  
(iv) E személy bankszámla -adatai (ha ismert)  
 
2. Ha a befagyasztás iránti megkeresés meghatározott vagyontárgy(ak)ra (vagy e 
vagyontárggyal/vagyontárgyakkal egyenértékű vagyonra) vonatkozik:  
 
(i)    Azon okok, amelyek alapján feltételezhető, hogy a meghatározott vagyontárgy(ak) a megkeresett Ál lamban 
található(k)  
 
(ii)    A meghatározott vagyontárgy(ak) leírása és helye  
 
(iii)   Egyéb lényeges információk  
 
3. A befagyasztás vagy végrehajtás tárgyát képező teljes összeg a megkeresett Államban (számmal és betűvel, 
jelölje meg a pénznemet):   
 
 
 
E. SZAKASZ: A  megkeresés vagy a befagyasztást elrendelő határozat kibocsátásának oka (adott esetben)  
    A tények összefoglalása:  
 
1. Ismertesse a befagyasztás iránti megkeresés vagy a határozat kibocsátásának okait, beleértve az alapul 
szolgáló tények és a befagyasztás okainak összefoglalását, a vád szerinti, nyomozás vagy eljárás tárgyát 
képező bűncselekmény(ek) leírását, azt, hogy mel y szakaszig jutott a nyomozás vagy eljárás, az esetleges 
kockázati tényezők okait, valamint bármely egyéb lényeges információt.       
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
2. Azon bűncselekmény(ek) jellege és jogi minősítése, amely(ek)hez kapcsolódóan a befagyasztás iránti 
megkeresést b enyújtották vagy a határozatot kibocsátották, és az alkalmazandó jogszabályi rendelkezések.  
 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1114  
  
 
 
 
 
 
 
 
3. Az alábbiak csak abban az esetben alkalmazandók, ha mind a megkereső, mind a megkeresett Állam értesítést 
küldött a megállapodás LAW.CONFISC.15. cikkének [Megtagadási okok] (2) bekezdése szerint: adott esetben 
jelöljön meg egyet vagy többet az alábbi – a megkereső Állam joga szerint meghatározott – bűncselekmények 
közül, amelyek a megkereső Államban legalább három évig terjedő szabadságvesztéssel vagy 
szaba dságelvonással járó intézkedéssel büntetendők. Amennyiben a befagyasztás iránti megkeresés vagy a 
befagyasztást elrendelő határozat több bűncselekményre vonatkozik, kérjük, jelölje meg azokat sorszámuk 
feltüntetésével a bűncselekmények alábbi felsorolásába n (a fenti 1. és 2. pontban leírt bűncselekményeknek 
megfelelő sorszámmal):  
 
 bűnszervezetben való részvétel  
 terrorizmus a LAW -7. mellékletben [A terrorizmus fogalma] meghatározottak szerint  
 emberkereskedelem  
 gyermekek szexuális kizsákmányolása és gyermekpornográfia  
 kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme  
 fegyverek, lőszerek és robbanóanyagok tiltott kereskedelme  
 korrupció, ideértve a vesztegetést  
 csalás, ideértve az Egyesült Királyság, valamely tagállam vagy az Unió pénzügyi érdeke it érintő csalást  
 bűncselekményből származó jövedelem tisztára mosása  
 pénzhamisítás  
 számítógépes bűnözés  
 a környezettel kapcsolatos bűncselekmény, beleértve a veszélyeztetett állatfajok, valamint a veszélyeztetett 
növényfajok és -fajták tiltott kereskedelm ét is 
 jogellenes be - és átutazáshoz, valamint jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás  
 szándékos emberölés  
 súlyos testi sértés  
 emberi szervek és szövetek tiltott kereskedelme  
 emberrablás, személyi szabadság megsértése és túszejtés  
 rasszizmus és id egengyűlölet  
 szervezett vagy fegyveres rablás  
 kulturális javak – ideértve a régiségeket és műtárgyakat is – tiltott kereskedelme  
 csalás  
 védelmi pénz szedése és zsarolás  
 iparjogvédelmi jogok megsértése és termékhamisítás  
 okmányhamisítás és a hamisított okmányokkal való kereskedelem  
 fizetőeszközök hamisítása  
 hormontartalmú anyagok és más növekedésserkentők tiltott kereskedelme  
 nukleáris vagy radioaktív anyagok tiltott kereskedelme  
 lopott gépjárművek kereskedelme  
 szexuális erőszak  
 gyújtogatás  
 a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá tartozó bűncselekmények  
 légi jármű, hajó vagy űreszköz jogellenes hatalomba kerítése  
 szabotázs  
 
4. Bármely egyéb lényeges információ (például a vagyon és a bűncselekmény közötti kapcsolat):  
 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1115  
  
F. SZAKASZ: Titoktartás  
 A megkeresésben szereplő információkat a végrehajtás után titkosan kell kezelni:  
 
 A végrehajtás során betartandó, meghatározott alakiságok:  
 
G. SZAKASZ: Több Államhoz intézett megkeresés  
Amennyiben a befagyasztás iránti megkeresést több Államnak továbbított ák, adja meg a következő információkat:  
 
1. A befagyasztás iránti megkeresést a következő egyéb Állam(ok)nak továbbították (Állam és hatóság):  
 
 
2. Kérjük, adja meg a befagyasztás iránti megkeresés több Államnak történő továbbításának okait:  
 
 
3. A vagyoni eszközök  értéke (ha ismert) az egyes megkeresett Államokban:  
 
 
4. Kérjük, itt jelölje meg a meghatározott igényeket:  
 
 
H. SZAKASZ: Kapcsolat korábbi befagyasztás iránti megkereséssel vagy befagyasztást elrendelő határozattal  
Adott esetben adja meg a korábbi vagy kapcsolódó, befagyasztás iránti megkeresések azonosításához szükséges 
információkat:  
 
1. A megkeresés vagy a határozat kibocsátásának és továbbításának időpontja:  
 
2. A hatóság, amelyhez azt továbbították:  
 
3. A kibocsátó és a végrehajtó hatóságok által adott hivatkozási szám:  
 
 
I. SZAKASZ: Elkobzás  
Ezt a befagyasztás iránti megkeresést a megkereső Államban kibocsátott vagyonelkobzást elrendelő határozat kíséri -
e (a vagyonelkobzást elrendelő határozat hivatkozási száma):  
 
 Igen, hivatkozási szám:  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1116  
  Nem  
 
A vagyonnak befagyasztás hatálya alatt kell -e maradnia a megkeresett Államban a vagyonelkobzást elrendelő 
határozat továbbításáig és végrehajtásáig (a vagyonelkobzást elrendelő határozat benyújtásának vár ható 
időpontja, ha ismert):  
 
 
 
 
J. SZAKASZ: Jogorvoslati lehetőségek (adott esetben)  
Kérjük, jelezze, ha a befagyasztás iránti megkeresés / befagyasztást elrendelő határozat kibocsátásával szemben 
jogorvoslati kérelmet lehet benyújtani a megkereső Államban, és amennyiben igen, kérjük, részletezze (a 
jogorvoslati lehetőség leírása, beleértv e a szükséges intézkedéseket és a határidőket is):     
 
 
 
 
 
 
K. SZAKASZ: Kibocsátó hatóság  
Ha a megkereső Államban érvényben van olyan befagyasztást elrendelő határozat, amely e befagyasztás iránti 
megkeresés alapját képezi, kérjük, adja meg a következő a datokat:  
 
1. A kibocsátó hatóság típusa:  
 
 bíró, bíróság, ügyész  
 
 a megkereső Állam által kijelölt más illetékes hatóság  
 
2. Elérhetőségek:  
 
A kibocsátó hatóság hivatalos megnevezése:    
Képviselőjének neve:    
Betöltött tisztség (beosztás/rang):    
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1117  
 Ügyiratszám:   
Cím:     
Telefonszám: (országhívószám) (körzetszám)   
Fax: (országhívószám) (körzetszám)   
E-mail-cím:   
A kibocsátó hatósággal való kapcsolattartás során használható nyelvek:   
 
 
A kibocsátó hatóság és/vagy képviselőjének aláírása, amellyel  igazolja a befagyasztás / ideiglenes intézkedések iránti 
megkeresés tartalmának pontosságát és helytállóságát:  
 
Név:   
Betöltött tisztség (beosztás/rang):   
Kelt:   
 
Hivatalos pecsét (amennyiben van ilyen)   
 
 
 
 
 
L. SZAKASZ: Érvényesítő hatóság   
Kérjük, ha alkalmazandó, jelölje meg a befagyasztás / ideiglenes intézkedések iránti megkeresést érvényesítő 
hatóság típusát:  
 
 bíró, bíróság, ügyész  
 
 a megkereső Állam által kijelölt más illetékes hatóság  
 
Az érvényesítő hatóság hivatalos megnevezése:    
Képviselőjének neve:    
Betöltött tisztség (beosztás/rang):    
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1118  
 Ügyiratszám:   
Cím:     
Telefonszám: (országhívószám) (körzetszám)   
Fax: (országhívószám) (körzetszám)   
E-mail-cím:   
Az illetékes hatósággal való kapcsolattartás során használható nyelvek:   
 
M. SZAKASZ: Központi hatóság  
Kérjük, adja meg a megkereső Államban a befagyasztás iránti megkeresések adminisztratív továbbításáért és 
átvételéért felelős központi hatóságot:  
 
A központi hatóság hivatalos megnevezése:    
Képviselőjének neve:    
Betöltött tisztség (beosztás/rang):    
Ügyiratszám:   
Cím:     
Telefonszám: (országhívószám) (körzetszám)   
Fax: (országhívószám) (körzetszám)   
E-mail-cím:   
Az illetékes hatósággal való kapcsolattartás során használható nyelvek:   
 
 
N. SZAKASZ: További információk  
1. Kérjük, jelölje meg, hogy a megkereső Állammal való kapcsolattartás során az alábbiak közül melyik a fő 
kapcsolattartó:  
 kibocsátó hatóság  
 illetékes hatóság  
 központi hatóság  
 
2. Ha a fent megadottól eltér, kérjük, adja meg azon személy(ek) elérhetőségét, aki(k) további felvilágosítást tud(nak) 
adni a befagyasztás iránti megkereséssel kapcsolatban:  
Név/Beosztás/Szervezet:   
Cím:   
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1119 
 E-mail-cím/Telefonszám:   
 
O. SZAKASZ: Mellékletek  
Amennyiben a megkereső Államban befagy asztást elrendelő határozatot bocsátottak ki, a befagyasztást elrendelő 
határozat eredeti példányát vagy megfelelően hitelesített másolatát be kell nyújtani a befagyasztás / ideiglenes 
intézkedések iránti megkeresés formanyomtatványával együtt.  
 
  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1120  
 Elkobzás iránti megkeresés 
formanyomtatványa  
 
A. SZAKASZ:  
Megkereső Állam: ............................................................................................................ .......................  
 
Megkeresett Állam: ............................................................................................................................. ....... 
 
B. SZAKASZ: Vagyonelkobzást elrendelő határozat  
A kibocsátás dátuma: ................................................... ........................................................................................  
A határozat jogerőre emelkedésének időpontja:  
......................................................................................................................... . 
Hivatkozási szám:  ............................................................................................................................. ..... 
 
A határozatban megállapított teljes összeg, számmal és betűvel (jelölje meg a pénznemet)  
A végrehajtás t árgyát képező összeg a megkeresett Államban, vagy meghatározott vagyontárgy(ak) esetében a vagyon 
leírása és helye:  
 
Kérjük, részletezze a vagyonelkobzást elrendelő határozattal kapcsolatos bírósági megállapításokat:  
 a vagyon bűncselekményből származó jövedelmet testesít meg, illetve részben vagy egészben az ilyen 
jövedelemmel egyenértékű  
 a vagyon ilyen bűncselekmény elkövetésének eszköze  
 a vagyon kiterjesztett hatályú elkobzás alá vonható  
 a vagyon bármely más, elkobzási hatáskörökkel kapcsolatos rendel kezés alapján elkobzás hatálya alá tartozik, 
beleértve a bűncselekménnyel kapcsolatos eljárást követően a megkereső Állam joga szerint jogerős ítélet nélkül 
alkalmazott elkobzást is  
 
C. SZAKASZ: Érintett személyek  
Adjon meg minden ismert információt azon 1. természetes vagy 2. jogi személy(ek) azonosítására vonatkozóan, aki(ket)t 
vagy amely(ek)et az elkobzás iránti megkeresés érint (ha több személy érintett, kérjük, mindegyik személy esetében 
adja meg az információkat):  
1. Természetes személy:   
 
Név:   
Utónév  (utónevek):    
Egyéb  releváns  név (nevek)  (ha van ilyen):    
Felvett  nevek  (ha van ilyen):    
Nem:    
Állampolgárság:    
Személyazonosító  szám  vagy  társadalombiztosítási  azonosító  jel:  
A személyazonosító  okmány(ok)  (személyazonosító  igazolvány,  útlevél)  típusa  és száma  (ha rendelkezésre  áll):    
Születési  idő:   
Születési  hely:    
Tartózkodási  hely és/vagy  ismert  cím; ha nincs  ilyen,  az utolsó  ismert  cím:    
Az adott  személy  által értett  nyelv(ek):     
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1121  
 Kérjük,  jelölje  meg,  hogy  e személy  ellen  irányul -e az elkobzás  iránti  megkeresés,  vagy  az ő tulajdonát  képezi -e az 
elkobzás  iránti  megkeresés  hatálya  alá tartozó  vagyon:   
 
2. Jogi személy:  
 
Név:   
A jogi személy  formája:    
Rövidített  név, általánosan  használt  név vagy  kereskedelmi  név (ha van ilyen):     
Bejegy zett székhely:    
Bejegyzési  szám:    
A jogi személy  címe:    
A jogi személy  képviselőjének  neve:    
Amennyiben  a fent megadott  címtől  eltér,  kérjük,  adja meg a helyet,  ahol az elkobzás  iránti  megkeresés  végrehajtandó :      
 
3. Harmadik felek:  
 
(i)   Olyan harmadik felek, akiknek vagy amelyeknek az elkobzás iránti megkeresés hatálya alá tartozó vagyonnal 
kapcsolatos jogait a megkeresés közvetlenül sérti (személyazonosság és okok) (ha ismert/alkalmazandó):  
 
(ii)   Amennyiben harmadik feleknek lehetőségük n yílt jogaik érvényesítésére, kérjük, csatolja az ezt bizonyító 
dokumentumokat.  
 
4. Kérjük, itt közölje az olyan egyéb információkat, amelyek segítségül szolgálnak az elkobzás iránti megkeresés 
teljesítéséhez:  
 
 
D. SZAKASZ: Érintett vagyon  
Adjon meg minden ismert információt az elkobzás hatálya alá tartozó vagyoni eszközökről. Kérjük, adjon részletes 
információkat a vagyon egészéről és az egyes vagyontárgyakról (ha vannak ilyenek):  
 
1. Pénzösszeg esetében:  
 
(i) Azon okok, amelyek alapján feltételezhető, hogy az ad ott személy a megkeresett Államban vagyonnal/jövedelemmel 
rendelkezik:  
 
  
(ii) A vagyon/jövedelemforrás leírása és helye:  
 
 
2. Amennyiben a megkeresés meghatározott vagyontárgy(ak)ra vonatkozik:  
 
(i) Azon okok, amelyek alapján feltételezhető, hogy a meghatározott vagyontárgy(ak) a megkeresett Államban található(k):  
 
 
(ii) A meghatározott vagyontárgy(ak) leírása és helye:  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1122  
  
 
3. A vagyon értéke:  
 
(i) A megkeresésben megállapított teljes összeg (megközelítőleges összeg):  
 
(ii) A végrehajtás tárgyát képező teljes összeg a megkeresett Államban (megközelítőleges összeg):  
 
(iii) Meghatározott vagyontárgy(ak) esetében a vagyon leírása és helye:  
 
 
E. SZAKASZ: Az elko bzás okai  
    A tények összefoglalása:  
1. Ismertesse a vagyonelkobzást elrendelő határozat kibocsátásának okait, beleértve az alapul szolgáló tények és az 
elkobzás okainak összefoglalását, a bűncselekmények leírását, az esetleges kockázati tényezők okait, v alamint 
bármely egyéb lényeges információt (például a bűncselekmény időpontját, helyét és körülményeit):  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
2. Azon bűncselekmény(ek) jellege és jogi minősítése, amely(ek)hez kapcsolódóan a vagyonelkobzást elrendelő 
határozatot kibocsátották, és az alkalmazandó jogszabályi rendelkezés(ek):  
 
 
 
 
 
 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1123  
  
 
3. Az alábbiak csak abban az esetben alkalmazandók, ha mind a megkereső, mind a megkeresett Állam értesítést 
küldött a megállapodás LAW.CONFISC.15. cikkének [Megtagadási okok] (2) bekezdése szerint: adott eset ben 
jelöljön meg egyet vagy többet az alábbi – a megkereső Állam joga szerint meghatározott – bűncselekmények közül, 
amelyek a megkereső Államban legalább három évig terjedő szabadságvesztéssel vagy szabadságelvonással járó 
intézkedéssel büntetendők. Amenn yiben a vagyonelkobzást elrendelő határozat több bűncselekményre vonatkozik, 
kérjük, jelölje meg azokat sorszámuk feltüntetésével a bűncselekmények alábbi felsorolásában (a fenti 1. és 2. 
pontban leírt bűncselekményeknek megfelelő sorszámmal):  
 
 bűnszervezetben való részvétel  
 terrorizmus a LAW -7. mellékletben [A terrorizmus fogalma] meghatározottak szerint  
 emberkereskedelem  
 gyermekek szexuális kizsákmányolása és gyermekpornográfia  
 kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme  
 fegyverek,  lőszerek és robbanóanyagok tiltott kereskedelme  
 korrupció, ideértve a vesztegetést  
 csalás, ideértve az Egyesült Királyság, valamely tagállam vagy az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalást  
 bűncselekményből származó jövedelem tisztára mosása  
 pénzhamisítás  
 számítógépes bűnözés  
 a környezettel kapcsolatos bűncselekmény, beleértve a veszélyeztetett állatfajok, valamint a veszélyeztetett 
növényfajok és -fajták tiltott kereskedelmét is  
 jogellenes be - és átutazáshoz, valamint jogellenes tartózkodáshoz történő segíts égnyújtás  
 szándékos emberölés  
 súlyos testi sértés  
 emberi szervek és szövetek tiltott kereskedelme  
 emberrablás, személyi szabadság megsértése és túszejtés  
 rasszizmus és idegengyűlölet  
 szervezett vagy fegyveres rablás  
 kulturális javak – ideértve a régiségeke t és műtárgyakat is – tiltott kereskedelme  
 csalás  
 védelmi pénz szedése és zsarolás  
 iparjogvédelmi jogok megsértése és termékhamisítás  
 okmányhamisítás és a hamisított okmányokkal való kereskedelem  
 fizetőeszközök hamisítása  
 hormontartalmú anyagok és más növe kedésserkentők tiltott kereskedelme  
 nukleáris vagy radioaktív anyagok tiltott kereskedelme  
 lopott gépjárművek kereskedelme  
 szexuális erőszak  
 gyújtogatás  
 a Nemzetközi Büntetőbíróság joghatósága alá tartozó bűncselekmények  
 légi jármű, hajó vagy űreszköz jogellenes hatalomba kerítése  
 szabotázs  
 
4. Bármely egyéb lényeges információ (például a vagyon és a bűncselekmény közötti kapcsolat):  
 
 
 
 
F. SZAKASZ: Titoktartás  
 A megkeresésben szereplő információkat vagy azok egy részét titkosan kell kezelni  
 
Kérjük, adjon meg minden lényeges információt:  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1124  
  
 kell kezelni  
G. SZAKASZ: Több Államhoz intézett megkeresés  
Amennyiben az elkobzás iránti megkeresést több Államnak továbbították, adja meg a következő információkat:  
1. Az elkobzás iránti megkeresést a következő egyéb  Állam(ok)nak továbbították (Állam és hatóság):  
 
2. Az elkobzás iránti megkeresés több Államnak történő továbbításának okai (válassza ki a megfelelő okokat):  
 
(i) Amennyiben a megkeresés meghatározott vagyontárgyakra vonatkozik:  
 
 A megkeresés hatálya alá tartozó különböző vagyontárgyak vélhetően különböző Államokban találhatók  
 
 Az elkobzás iránti megkeresés meghatározott vagyontárgyra vonatkozik, és több Államban igényel intézkedést  
 
(ii) Amennyiben az elkobzás iránti megkeresés pénzösszegre vonatkozik:  
 
 A megkereső Államban és bármelyik megkeresett Államban elkobozható vagyon becsült értéke valószínűsíthetően 
nem elegendő a határozat szerinti teljes összeg elkobzására  
 
 Egyéb meghatározott igények:  
 
 
3. A vagyoni eszközök értéke (ha ismert) az egyes megkeresett Államokba n: 
 
 
 
4. Ha a meghatározott vagyontárgy(ak) elkobzása több Államban igényel intézkedést, írja le a megkeresett Államban 
megteendő intézkedést:  
 
 
 
H. SZAKASZ: A vagyon átváltása és átadása   
1. Ha az elkobzás iránti megkeresés meghatározott vagyontárgyat érint, jelezze, hogy a megkereső Állam engedélyezi -
e, hogy az elkobzást a megkeresett Államban a vagyon értékének megfelelő pénzösszeg elkobzása révén hajtsák 
végre:  
 Igen  
 Nem  
 
2. Ha az elkobzás pénzösszeget érint, jelezze, hogy az elkobzás iránti megkeresés vég rehajtásából származó pénzen 
kívül más vagyon is átadható -e a megkereső Államnak:  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1125  
 
 Igen  
 Nem  
 
 
I. SZAKASZ: Szabadságvesztés nemteljesítés esetén és az adott személy szabadságát korlátozó más 
intézkedések  
Kérjük, jelezze, hogy a megkereső Állam engedélyezi -e, hogy a megkeresett Állam nemteljesítés esetén 
szabadságvesztést vagy az adott személy szabadságát korlátozó más intézkedést alkalmazzon abban az esetben, 
ha nincs lehetőség az elkobzás iránti megkeresés teljes mértékű vagy részleges végrehaj tására:  
 Igen  
 Nem  
 
J. SZAKASZ: Visszaszolgáltatás és a sértett kártérítése  
1. Kérjük, adott esetben jelezze, hogy:  
 
 
 A kibocsátó hatóság vagy a megkereső Állam más illetékes hatósága határozatot bocsátott ki a sértett részére a 
következő pénzösszeg erejéig  történő kártérítésről vagy annak visszaszolgáltatásáról:  
 
 
 A kibocsátó hatóság vagy a megkereső Állam más illetékes hatósága határozatot bocsátott ki a sértett részére a 
következő, nem pénzbeli vagyon visszaszolgáltatásáról:  
 
 
 
2. A sértett vagyonának visszaszolgáltatásáról vagy kártérítéséről szóló határozattal kapcsolatos adatok:  
 
Kibocsátó  hatóság  (hivatalos  megnevezés):  
A határozat  dátuma:  
A határozat  hivatkozási  száma  (amennyiben  rendelkezésre  áll): 
A visszaszolgáltatandó  vagyon  leírása  vagy  a kártérítésként  megítélt  összeg:  
A sértett  neve:  
A sértett  címe:  
 
 
K. SZAKASZ: Jogorvoslat  
Kérjük, jelezze, ha a vagyonelkobzást elrendelő határozat kibocsátásával szemben már jogorvoslati kérelmet nyújtottak 
be, és amennyiben igen, kérjük, részletezze (a jogorvoslati lehetőség leírása, beleértve a szükséges intézkedéseket 
és a határidőket is):     
 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1126  
  
 
 
 
L. SZAKASZ: Kibocsátó hatóság  
Kérjük, adja meg az elkobzás iránti megkeresést a megkereső Államban kibocsátó hatóság adatait.  
 
1. A kibocsátó hatóság típusa:  
 
 bíró, bíróság, ügyész  
 
 a megkereső Állam által kijelölt más illetékes hatóság  
 
2. Elérhetőségek:  
 
A kibocsátó hatóság hivatalos megnevezése:    
Képviselőjének neve:    
Betöltött tisztség (beosztás/rang):    
Ügyiratszám:   
Cím:     
Telefonszám: (országhívószám) (körzetszám)   
Fax: (országhívószám) (körzetszám)   
E-mail-cím:   
A kiboc sátó hatósággal való kapcsolattartás során használható nyelvek:   
 
 
A kibocsátó hatóság és/vagy képviselőjének aláírása, amellyel igazolja az elkobzás iránti megkeresés tartalmának 
pontosságát és helytállóságát:  
 
Név:   
Betöltött tisztség (beosztás/rang):    
Kelt:   
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1127  
  
Hivatalos pecsét (amennyiben van ilyen)   
 
 
 
 
 
M. SZAKASZ: Érvényesítő hatóság   
Kérjük, ha alkalmazandó, jelölje meg az elkobzás iránti megkeresést érvényesítő hatóság típusát:  
 
 bíró, bíróság, ügyész  
 
 a kibocsátó Állam által kijelölt más illetékes hatóság  
 
Az érvényesítő hatóság hivatalos megnevezése:    
Képviselőjének neve:    
Betöltött tisztség (beosztás/rang):    
Ügyiratszám:   
Cím:     
Telefonszám: (országhívószám) (körzetszám)   
Fax: (országhívószám) (körzetszám)   
E-mail-cím:   
Az illetékes hatósággal való kapcsolattartás során használható nyelvek:   
 
N. SZAKASZ: Központi hatóság  
Kérjük, adja meg a megkereső Államban az elkobzás iránti megkeresés adminisztratív továbbításáért és átvételéért 
felelős központi hatóságot:  
A központi hatóság hivatalos megnevezése:    
Képviselőjének neve:    
Betöltött tisztség (beosztás/rang):    
Ügyiratszám:   
Cím:     
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1128  
 Telefonszám: (országhívószám) (körzetszám)  
Fax: (országhívószám) (körzetszám)   
E-mail-cím:   
Az illetékes hatósággal való k apcsolattartás során használható nyelvek:   
 
 
O. SZAKASZ: További információk  
1. Kérjük, jelölje meg, hogy a megkereső Állammal való kapcsolattartás során az alábbiak közül melyik a fő kapcsolattartó:  
 kibocsátó hatóság  
 illetékes hatóság  
 központi hatóság  
 
2. Ha a fent megadottól eltér, kérjük, adja meg azon személy(ek) elérhetőségét, aki(k) további felvilágosítást tud(nak) adni 
az elkobzás iránti megkereséssel kapcsolatban:  
 
Név/Beosztás/Szervezet:   
Cím:   
E-mail-cím/Telefonszám:   
 
P. SZAKASZ: Mellékletek  
A vagyonelkobzást elrendelő határozat eredeti példányát vagy megfelelően hitelesített másolatát be kell nyújtani az 
elkobzás iránti megkereséssel együtt.  
 
 
  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1129  
 UNPRO -1. MELLÉKLET:  A PÉNZÜGYI FELTÉTELEK VÉGREHAJTÁSA  
1. A Bizottságnak a lehető leghamarabb, és legkésőbb a pénzügyi év április 16 -i napjáig 
közölnie kell az Egyesült Királysággal az alábbi információkat valamennyi olyan uniós programra, 
tevékenységre – vagy azok bizonyos részére – vonatkozóan, amelyben az Egye sült Királyság részt 
vesz:  
(a) az uniós költségvetésben az adott évre véglegesen elfogadott kötelezettségvállalási 
előirányzatok összege az Egyesült Királyság részvételét az e megállapodás I. jegyzőkönyvével 
[Programok és tevékenységek, amelyekben az Egyesült  Királyság részt vesz] összhangban 
fedező költségvetési sorokon, és adott esetben külső címzett előirányzatok, amelyek nem az e 
költségvetési sorokban szereplő, egyéb adományozóktól származnak;  
(b) az UNPRO 2.1. cikkének [Pénzügyi feltételek] (4) bekezdésében említett részvételi díj összege;  
(c) az e megállapodás UNPRO 1.3. cikkében [A részvétel megállapítása] említett jegyzőkönyvben 
szereplő program végrehajtásának N+1 évétől kezdődően az N költségvetési évnek és a 
visszavonás mértékének megfelelő kötelezettségvál lalási előirányzatok végrehajtása;  
(d) az UNPRO 2.2. cikk [Az automatikus korrekciós mechanizmus hatókörébe tartozó programok] 
hatálya alá tartozó programok azon részére vonatkozóan, ahol ez az információ szükséges az 
automatikus korrekció kiszámításához, az e gyesült királyságbeli szervezetek javára tett 
kötelezettségvállalások szintje a költségvetési előirányzatok megfelelő éve és a kapcsolódó 
teljes kötelezettségvállalási szint szerinti lebontásában.  
A Bizottság a költségvetési tervezete alapján a lehető legh amarabb és legkésőbb a pénzügyi év 
szeptember 1 -jéig becslést készít az a) és b) pont szerinti információkról.  
2. A Bizottság minden olyan programra és tevékenységre – vagy azok egyes részeire – 
vonatkozóan, amelyben az Egyesült Királyság részt vesz, legkésőb b minden pénzügyi év április 16 -ig 
és július 16 -ig az Egyesült Királyság e megállapodás szerinti hozzájárulásának megfelelő fizetési 
felhívást állít ki az Egyesült Királyság számára.  
3. Az Egyesült Királyság a fizetési felhívásban feltüntetett összeget kötele s legkésőbb a fizetési 
felhívás kiállításának napjától számított 60. napon megfizetni. Az Egyesült Királyság a fizetéseket 
programonként és tevékenységenként külön -külön is teljesítheti.  
4. A (2) és (3) bekezdéstől eltérve, a 2021. évre vonatkozóan, amelynek során az e 
megállapodás UNPRO 1.3. cikkében [A részvétel megállapítása] említett jegyzőkönyv megkötésre 
kerül, a fizetési felhívást a Bizottság legkésőbb 2021. április 16 -án kiállítja, amennyiben a 
jegyzőkönyvet 2021. március 31 -én vagy azt megelőzően aláí rják, vagy, amennyiben azt 2021. 
március 31 -ét követően írták alá, legkésőbb a jegyzőkönyv aláírásának hónapját követő hónap 16 -án. 
Amennyiben a fizetési felhívás az említett évben július 16 -a után kerül kibocsátásra, arra az évre csak 
egy fizetési felhívá st kell kiállítani. Az Egyesült Királyság a fizetési felhívásban feltüntetett összeget 
köteles legkésőbb a fizetési felhívás kiállításának napjától számított 60. napon megfizetni. Az 
Egyesült Királyság a fizetéseket programonként és tevékenységenként külön -külön is teljesítheti.  
5. Az adott évre vonatkozó fizetési felhívások értéke megegyezik az e megállapodás UNPRO 
2.1. [Pénzügyi feltételek] cikkének alkalmazásában – e megállapodás UNPRO 2.1. cikkének [Pénzügyi 
feltételek] (8) bekezdése szerinti, az e megálla podás UNPRO 2.2. cikke [Az automatikus korrekciós 
mechanizmus hatókörébe tartozó programok] szerinti vagy az e megállapodás UNPRO 2.4. cikke 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1130  
 [Pénzügyi eszközök vagy költségvetési biztosítékok révén végrehajtott programokkal kapcsolatos 
finanszírozás] szeri nti kiigazításokat is figyelembe véve – kiszámított éves összegnek és e melléklet 
(2) és (4) bekezdése alapján meghatározott ugyanazon év fizetési felhívásai számának hányadosával.  
6. Az (5) bekezdésben foglaltaktól eltérve, a 2021 –2027 -es időszakra vonatkozó  többéves 
pénzügyi keret Európai horizont keretprogramjához való hozzájárulással kapcsolatban az adott N 
évre vonatkozó fizetési felhívások értéke megegyezik  
(a) a következő kifizetési ütemezés alkalmazásával kiszámított éves összeg,  
i. amennyiben az N év:  
– 2021: 2021 -ben 50 %, 2026 -ban 50 % kerül kifizetésre,  
– 2022: 2022 -ben 50 %, 2027 -ban 50 % kerül kifizetésre  
ii. és az e megállapodás UNPRO 2.1. [Pénzügyi feltételek] cikkének alkalmazásában – az 
UNPRO 2.1. cikk [Pénzügyi feltételek] (8) bekezdése szerinti, az UN PRO 2.2. cikk [Az 
automatikus korrekciós mechanizmus hatókörébe tartozó programok] szerinti vagy az 
UNPRO 2.4. cikk [Pénzügyi eszközök vagy költségvetési biztosítékok révén végrehajtott 
programokkal kapcsolatos finanszírozás] szerinti kiigazításokat is fig yelembe véve – 
kiszámított éves összegnek,  
(b) és a (2) és (4) bekezdés alapján meghatározott ugyanazon N év fizetési felhívásai számának 
hányadosával:  
E bekezdés alkalmazása nincs kihatással az UNPRO.2.2 cikk [Az automatikus korrekciós mechanizmus 
hatókörébe tartozó programok] és az UNPRO.3.4 cikk [Teljesítmény -felülvizsgálat] szerinti 
automatikus korrekció kiszámításának megállapítására.  
E megállapodás V. részével kapcsolatos minden egyéb számítás esetében az Egyesült Királyság 
hozzájárulása figyelembe veszi  e bekezdést.  
7. Amennyiben az Egyesült Királyság részvétele az UNPRO.3.2. cikk [Az Egyesült Királyság uniós 
programban való részvételének az Unió általi megszüntetése] vagy e megállapodás UNPRO.3.3. cikke 
[A programban való részvétel megszüntetése egy uniós program jelentős módosítása esetén] szerint 
megszűnik, a megszűnés hatálybalépését megelőző időszakra vonatkozó, e melléklet 6. pontjával 
összhangban elhalasztott befizetések esedékessé válnak. A Bizottság az esedékes összegre 
vonatkozóan legkésőbb a megsz űnés hatálybalépését követő egy hónapon belül fizetési felhívást állít 
ki. Az Egyesült Királyság ezen esedékes összeget a fizetési felhívás kiállításától számított 60 napon 
belül köteles megfizetni.  
8. Az előirányzatok kezelésére a 2018/1046/EU, Euratom euró pai parlamenti és tanácsi 
rendeletet  159, az Európai Unió általános költségvetésére vonatkozó rendeletet (a továbbiakban: 
költségvetési rendelet) kell alkalmazni.  
                                                            
159  Az E urópai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió 
általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 
1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1131  
 9. Amennyiben az Egyesült Királyság az esedékesség napjáig nem teljesíti a befizetést, a 
Bizottság hivatalos emlékeztető levelet küld.  
A hozzájárulás késedelmes befizetése esetén az Egyesült Királyság a fennmaradó összegre az 
esedékesség napjától a teljes összeg kifizetésének napjáig késedelmi kamatot köteles fizetni.  
Az esedékesség napjáig be nem fizetett követelésre kamatlábként az Európai Központi Bank fő 
refinanszírozási műveleteire vonatkozó, az esedékesség napja szerinti hónap első napján hatályos, az  
Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett kamatláb vagy 0 százalék – amelyik a két 
érték közül a magasabb – három és fél százalékponttal megnövelt értéke alkalmazandó.  
 
 
  
                                                                                                                                                                                         
rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon 
kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1132  
 INST. MELLÉKLET: A VITARENDEZÉSRE IRÁ NYADÓ ELJÁRÁSI SZABÁLYOK  
I. Fogalommeghatározások  
1. E megállapodás hatodik része I. címének [Vitarendezés] és ezen eljárási szabályzatnak  az 
alkalmazásában:  
(a) „igazgatási személyzet”: a választottbírák tekintetében azok a sze mélyek, akik az 
asszisztenseken kívül a választottbíró irányítása és ellenőrzése alá tartoznak;  
(b) „tanácsadó”: az a személy, aki valamelyik Fél felkérésére tanácsot ad, vagy e Felet segíti a 
választottbírósági eljárással kapcsolatban;  
(c) „választottbíróság”: e megállapodás hatodik része I. címének [Vitarendezés] INST.15. cikke 
[Választottbíróság létrehozása] alapján létrehozott választottbíróság;  
(d) „választottbíró” : a választottbíróság tagja;  
(e) „asszisztens”: az a személy, aki valamely választottbíró megbízatásána k keretében és annak 
irányítása és ellenőrzése alatt kutatást folytat vagy segítséget nyújt az adott választottbíró 
részére;  
(f) „felperes”: bármely Fél, amely e megállapodás hatodik része I. címének [Vitarendezés] 
INST.14. cikke [Választottbírósági eljárás] a lapján választottbíróság létrehozását kéri;  
(g)  „hivatal”: a Felek által az eljárások adminisztratív támogatása céljából kijelölt, megfelelő 
szakértelemmel rendelkező külső szerv;  
(h) „alperes”: az a Fél, amely állítólagosan megsértette a vonatkozó rendelkezéseke t; valamint  
(i) „Fél képviselője”: a Felek valamelyikének kormányzati szerve, ügynöksége vagy egyéb állami 
szerve által kinevezett alkalmazott vagy más személy, aki a Felet e megállapodás vagy 
bármelyik kiegészítő megállapodás szerinti jogvita céljából képvise li.  
II.  Értesítések  
2. Minden olyan kérelmet, értesítést, írásbeli beadványt vagy egyéb dokumentumot, amelyet:  
(a) a választottbíróság készít, egyidejűleg mindkét Félnek meg kell küldeni;  
(b) a Felek egyike készít, és amelynek címzettje a választottbíróság, egyidejűleg másolatban a 
másik Félnek meg kell küldeni; valamint  
(c) a Felek egyike  készít, és amelynek címzettje a másik Fél, megfelelő esetben egyidejűleg 
másolatban a választottbíróságnak meg kell küldeni.  
3. A 2. pontban említett bármely értesítést e -mailb en vagy adott esetben bármely más olyan 
távközlési eszköz útján lehet megtenni, amely rögzíti az elküldés tényét. Az értesítés az elküldésének 
napján tekintendő kézbesítettnek, amennyiben ennek ellenkezője nem bizonyított.  
4. Minden értesítést az Európai B izottság Jogi Szolgálatához, illetve az Egyesült Királyság 
Külügyi, Nemzetközösségi és Fejlesztési Hivatalának jogi tanácsadójához kell címezni.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1133  
 5. A választottbíróság előtt folyó eljárással kapcsolatos bármely megkeresésben, értesítésben, 
írásbeli beadván yban vagy egyéb dokumentumban előforduló, elírásból származó csekély hibák egy 
új, a módosításokat egyértelműen feltüntető dokumentummal kijavíthatók.  
6. Ha a dokumentum kézbesítésének utolsó napja az Unió intézményeinek vagy az Egyesült 
Királyság kormány ának munkaszüneti napjára esik, a dokumentum kézbesítésének határideje a 
következő munkanapon ér véget.  
III.  A választottbírák kinevezése  
7. Amennyiben e megállapodás hatodik része I. címének [Vitarendezés] INST.15. cikke 
(Választottbíróság létrehozása) alapján sorshúzással választanak ki egy választottbírót, a partnerségi 
tanács felperes által delegált társelnöke haladéktalanul tájékoztatja az alperes társelnökét a 
sorshúzás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. Az alperes, ha úgy kívánja, jelen lehet a 
sorshúzáson. A sorshúzásra minden esetben a megjelent Fél/Felek jelenlétében kerül sor.  
8. A felperes által delegált társelnök minden választottbírót írásban értesít kijelöléséről. 
Minden személy a kijelöléséről szóló értesítés időpontjától számított öt napon belül megerősíti 
rendelkezésre állását mindkét fél felé.  
9. A partnerségi tanács felperes által delegált társelnöke sorshúzással választja ki a 
választottbírót vagy az elnököt e megállapodás hatodik része I. címe [Vitarendezés] INST.15. 
cikkének (Vá lasztottbíróság létrehozása) (2) bekezdésében említett határidő lejártát követő öt napon 
belül; amennyiben e megállapodás hatodik része I. címe [Vitarendezés] INST.27. cikkének (A 
választottbírák jegyzéke) (1) bekezdésében említett aljegyzékek bármelyike:  
(a) nem jött létre, a kiválasztásra azon személyek közül kerül sor, akiket az egyik vagy mindkét Fél 
hivatalosan javasolt az adott aljegyzékbe; vagy  
(b) már nem tartalmaz legalább öt személyt, a kiválasztásra azon személyek közül kerül sor, akik 
az adott aljegyzék ben maradtak.  
9a. A Felek kijelölhetnek egy hivatalt abból a célból, hogy az – eseti megállapodások 
vagy a partnerségi tanács által e megállapodás hatodik részének II. címe [Vitarendezés] 
INST.34A. cikke [Mellékletek]  szerint elfogadott megállapodások ala pján – támogatást nyújtson 
az egyes vitarendezési eljárások megszervezéséhez és lefolytatásához.  E célból a partnerségi 
tanács legkésőbb az e megállapodás hatálybalépését követő 180 napon belül mérlegeli, hogy szükség 
van-e ezen eljárási szabályzat bármily en módosítására.  
IV.  Szervezési célú ülés  
10. Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a felek a választottbíróság létrehozását 
követő hét napon belül ülést tartanak a választottbírósággal, hogy döntsenek az általuk vagy a 
választottbíróság által szükségesnek ítélt kérdésekben, ideértve a követk ezőket:  
(a) ha korábban nem került meghatározásra, a választottbírák részére fizetendő díjazás és 
költségtérítés, amelynek minden esetben összhangban kell lennie a WTO előírásaival;  
(b) az asszisztensek díjazása; az egyes választottbírók asszisztense vagy asszis ztensei díjazásának 
teljes összege nem haladhatja meg az adott választottbíró díjazásának 50  %-át;  
(c) az eljárás menetrendje; valamint  
(d) eseti eljárások a bizalmas információk védelméhez.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1134  
 A választottbírák és a Felek képviselői ezen az ülésen telefonon vagy vi deokonferencián keresztül is 
részt  vehetnek . 
V. Írásbeli beadványok  
11. A felperes legkésőbb a választottbíróság létrehozásától számított 20 napon belül benyújtja 
írásbeli beadványát. Az alperes legkésőbb a felperes írásbeli beadványának kézhezvételétől sz ámított 
20 napon belül benyújtja írásbeli beadványát.  
VI. A választottbíróság működése  
12. A választottbíróság minden ülését a választottbíróság elnöke vezeti le. A választottbíróság 
felhatalmazhatja az elnököt arra, hogy igazgatási és eljárási határozatokat hozzon.  
13. Amennyiben e megállapodás hatodik részének I. címe [Vitarendezés]  vagy ezen eljárási 
szabályzat másként nem rendelkezik, a választottbíróság tevékenységét bármilyen eszköz 
felhasználásával folytathatja, többek között telefonon, te lefaxon vagy számítógépes kapcsolaton 
keresztül.  
14. A választottbíróság tanácskozásain kizárólag választottbírák vehetnek részt, a 
választottbíróság azonban engedélyezheti az asszisztensek jelenlétét a tanácskozásain.  
15. A határozatok és a jelentések meg fogalmazása a választottbíróság kizárólagos hatáskörébe 
tartozik, és nem ruházható át.  
16. Ee megállapodás hatodik részének I. címe [Vitarendezés] és mellékleteinek rendelkezései 
által nem szabályozott eljárási kérdés felmerülése esetén a választottbíróság  a Felekkel folytatott 
konzultációt követően megfelelő, az említett rendelkezésekkel összeegyeztethető eljárást fogadhat 
el. 
17. Amennyiben a választottbíróság megítélése szerint e megállapodás hatodik részének  I. 
címében [Vitarendezés]  meghatározott határ időktől eltérő bármely eljárási határidő módosítására 
vagy egyéb eljárási vagy adminisztratív kiigazításra van szükség, a választottbíróság a Felekkel 
folytatott konzultációt követően írásban értesíti a Feleket a módosítás vagy kiigazítás okairól, 
valamint  a szükséges határidőről vagy kiigazításról.   
VII. Választottbíró leváltása  
18. Amennyiben a Felek valamelyike úgy ítéli meg, hogy valamely választottbíró nem tesz eleget 
az INST -X. melléklet (A választottbírák magatartási kódexe) követelményeinek, és ezér t le kell váltani, 
az említett Fél, attól az időponttól számított 15 napon belül, hogy elegendő bizonyítékot szerzett 
arról, hogy a választottbíró valóban nem tesz eleget e melléklet követelményeinek, erről 15 napon 
belül értesíti a másik Felet.  
19. A Fel ek a 18. pontban említett értesítést követő 15 napon belül konzultálnak egymással. 
Tájékoztatják a választottbírót az állítólagos mulasztásáról, és felkérhetik a választottbírót, hogy 
tegyen lépéseket a mulasztás orvoslására. Egyetértésük esetén e megállap odás hatodik része  I. 
címének [Vitarendezés] INST.15. cikkével (Választottbíróság létrehozása)  összhangban új 
választottbírót is kiválaszthatnak.   
20. Ha a Felek nem tudnak megállapodni a választottbíró – aki nem a választottbíróság elnöke – 
leváltásának s zükségességéről, akkor a Felek bármelyike kérheti a kérdésnek a választottbíróság 
elnöke elé való terjesztését, akinek a döntése végleges.  
Ha a választottbíróság elnöke megállapítja, hogy a választottbíró nem felel meg az I. cím 
[Vitarendezés] INST -X. mel lékletében (A választottbírák magatartási kódexe) meghatározott 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1135  
 követelményeknek, az új választottbírót e megállapodás hatodik része I. címe [Vitarendezés] 
INST.15. cikkének (Választottbíróság létrehozása) rendelkezéseivel összhangban kell kiválasztani.  
21. Amennyiben a Felek nem tudnak megállapodni az elnök leváltásának szükségességéről, 
bármelyik Fél kérheti, hogy az ügyet terjesszék e megállapodás hatodik része I. címe [Vitarendezés] 
INST.27 cikke [A választottbírák jegyzéke] alapján létrehozott elnöki a ljegyzékben szereplő, egyik 
fennmaradó személy elé.  Nevét a partnerségi tanács kérelmező Fél által delegált társelnöke vagy az 
elnök megbízottja sorshúzással választja ki. Az ezen kiválasztott személy által az elnök leváltásának 
szükségességéről hozott dön tés végleges.  
Ha ez a személy megállapítja, hogy az elnök nem felel meg az INST -X. melléklet (A választottbírák 
magatartási kódexe) követelményeinek, az új elnököt e megállapodás hatodik része I. címe 
[Vitarendezés] INST.15 cikkének (Választottbíróság lét rehozása) rendelkezéseivel összhangban kell 
kiválasztani.  
VIII. Meghallgatás  
22. A választottbíróság elnöke a 10. pontban meghatározott menetrend alapján a Felekkel és a 
többi választottbíróval folytatott konzultációt követően értesíti a Feleket a meghallg atás napjáról, 
időpontjáról és helyszínéről. Ezt az információt a meghallgatás helyszíne szerinti Fél nyilvánosan 
közzéteszi, kivéve, ha a meghallgatás nem nyilvános.  
23. Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a meghallgatást Londonban tartják, ha a 
felperes az Unió, és Brüsszelben, ha a panaszos fél az Egyesült Királyság.  A meghallgatás logisztikai 
lebonyolításából eredő költségeket az alperes viseli.  
24. A választottbírói testület további meghallgatásokat is összehívhat, amennyiben a Felek erről 
megállapodnak.  
25. A meghallgatáson a választottbírák mindegyikének végig jelen kell lennie.  
26. Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a következő személyek vehetnek részt a 
meghallgatáson, függetlenül attól, hogy a meghallgatás nyilvános vagy sem : 
(a) A Felek képviselői;  
(b) tanácsadók;  
(c) asszisztensek és igazgatási személyzet;  
(d) tolmácsok, fordítók és a választottbírói testület bírósági jelentéstevői;  valamint  
(e) szakértők, e megállapodás hatodik része I. címe [Vitarendezés] INST.26. cikkének (2) 
bekezdése alapján a választottbíróság által hozott döntés szerint.   
27. Legkésőbb öt nappal a meghallgatás időpontja előtt valamennyi Fél a választottbíróság és a 
másik Fél elé terjeszti azon személyek névsorát, akik a meghallgatáson az adott Fél nevében szóban 
fogják kifejteni álláspontjukat vagy előadást fognak tartani, valamint azon egyéb képviselők és 
tanácsadók nevét, akik részt vesznek a meghallgatáson.  
28.  A választottbíróság a meghallgatást a következő módon hajtja végre, biztosítva, hogy a 
felperes és a z alperes egyenlő időt kapjon érvei előterjesztésére és ellenérvei kifejtésére:  
Érvek előterjesztése  
(a) a felperes érvei;  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1136  
 (b) az alperes érvei.  
Ellenérvek kifejtése  
(a) a felperes válasza;  
(b) az alperes  viszonválasza . 
29. A választottbíróság a meghallgatás során bármiko r kérdéseket intézhet bármelyik Félhez.  
30. A választottbíróság gondoskodik arról, hogy a tárgyalás jegyzőkönyvét a meghallgatást 
követően a lehető leghamarabb elkészítsék és kézbesítsék. A Felek észrevételeket tehetnek a 
jegyzőkönyvre és a választottbírós ág figyelembe veheti ezeket az észrevételeket.  
31. A meghallgatás időpontját követő 10 napon belül mindegyik Fél további írásbeli beadványt 
nyújthat be a választottbíróságnak minden olyan kérdéssel kapcsolatban, amely a meghallgatás 
során felmerül.  
IX.  Írásban feltett kérdések  
32. A választottbíróság az eljárás során bármikor kérdéseket tehet fel írásban az egyik vagy 
mindkét Félnek. A Felek egyikéhez benyújtott kérdést a másik Félnek másolatban meg kell küldeni.  
33. A Felek mindegyike másolatban megküldi a választottbíróság kérdéseire adott írásbeli 
válaszait a másik Félnek. A másik Félnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy e másolat 
kézbesítésétől számított öt napon belül írásban észrevételeket tegyen a Fél válaszaira.  
X. Titoktartás  
34. A Felek mind egyike és a választottbíróság bizalmasan kezeli azokat az információkat, 
amelyeket a másik Fél a választottbíróság elé terjesztett, és bizalmas információként jelölt meg. 
Amennyiben az egyik Fél olyan írásbeli beadványt nyújt be a választottbíróságnak, ame ly bizalmas 
információkat tartalmaz, 15 napon belül megküldi a beadvány bizalmas információ nélküli változatát 
is, amelyet nyilvánosságra hoznak.  
35. Ezen eljárási szabályzat semmilyen formában nem akadályozza meg a Feleket abban, hogy 
saját álláspontjuka t nyilvánosságra hozzák, amennyiben ezt oly módon teszik, hogy a másik Fél által 
benyújtott információkra való hivatkozáskor nem fednek fel olyan részletet, amelyet a másik Fél 
bizalmasként jelölt meg.  
36. A választottbíróság a tárgyalás egyes részeit a n yilvánosság kizárásával folytatja, ha 
valamelyik Fél beadványa és érvei bizalmas információkat tartalmaznak. A Felek fenntartják a 
választottbíróság előtt zárt ülés formájában lefolytatott tárgyalások titkosságát.  
XI.  Ex parte  kapcsolatfelvétel  
37. A választottbíróság nem ülésezhet, illetve nem kommunikálhat az egyik Féllel a másik Fél 
távollétében.  
38. A választottbírák a többi választottbíró távollétében nem vitathatják meg az eljárás tárgyát 
képező ügy szempontjait az egyik Féllel vagy mindkét Fé llel. 
XII. Amicus curiae beadványok  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1137  
 39. Amennyiben a Felek a választottbíróság létrehozásának napjától számított öt napon belül 
másként nem állapodnak meg, a választottbíróság valamely Fél természetes személyétől vagy 
valamely Fél területén letelepedett jo gi személytől – akik vagy amelyek a Felek kormányaitól 
függetlenek – kérés nélküli írásbeli beadványt fogadhat, feltéve, hogy:  
(a) a választottbíróság a létrehozásától számított 10 napon belül kézhez kapja ezeket;  
(b) e beadványok tömörek, és az esetleges mellékl etekkel együtt nem haladják meg az 15 oldalt, 
dupla sortávolsággal szedve;  
(c) közvetlenül relevánsak a választottbíróság által vizsgált ténybeli vagy jogi kérdés 
szempontjából;  
(d) tartalmazzák a beadványt benyújtó személyre vonatkozó információkat, beleértve a 
természetes személy állampolgárságát és a jogi személy székhelyét, tevékenységének jellegét, 
jogállását, általános célkitűzéseit és finanszírozási forrását;  
(e) meghatározzák a személy választottbírósági eljárásában való érintettségének jellegét; 
valamint   
(f) angol  nyelven íródtak.  
40. A beadványokat észrevételezésre meg kell küldeni a Feleknek. A felek a beadvány 
kézbesítésétől számított 10 napon belül észrevételeket nyújthatnak be a választottbírósághoz.  
41. A választottbíróság jelentésében felsorolja a 39. p ont alapján hozzá beérkezett összes 
beadványt. A választottbíróság nem köteles jelentésében az ilyen beadványokban kifejtett érvekre 
kitérni, ha azonban megteszi, figyelembe veszi a Felek által a 40. pont alapján tett észrevételeket is.  
XIII. Sürgős ügyek  
42. E megállapodás hatodik része I. címe [Vitarendezés] INST.19. cikkében [Sürgős eljárások]  
említett sürgős ügyekben a választottbíróság a Felekkel folytatott konzultációt követően adott 
esetben kiigazítja az ezen eljárási szabályzatban említett határidő ket. A választottbíróság értesíti a 
Feleket az ilyen kiigazításokról.  
XIV. Fordítás és tolmácsolás  
43. A választottbíróság előtti eljárások nyelve az angol. A választottbíróság jelentéseit és 
határozatait angol nyelven adják ki.   
44. A Felek maguk viselik  a választottbírósághoz benyújtott, eredetileg nem angol nyelvű 
dokumentumok fordításának költségeit, valamint a képviselőkhöz vagy tanácsadókhoz kapcsolódó, a 
meghallgatás során történő tolmácsolással kapcsolatos költségeket.  
XV.  Egyéb eljárások  
48. Az e zen eljárási szabályzatban megállapított határidőket ki kell igazítani azon különleges 
határidőknek megfelelően, amelyeket a választottbíróság e megállapodás hatodik része I. címének 
[Vitarendezés] INST.22. cikke (Észszerű időtartam), az INST.23. cikke (Me gfelelőségi felülvizsgálat), az 
INST.24. cikke (Ideiglenes jogorvoslatok) és az INST.25. cikke (Az ideiglenes jogorvoslatok elfogadását 
követően a megfelelés céljából hozott intézkedések felülvizsgálata)  szerinti eljárásokban a 
választottbíróság jelentésén ek vagy határozatának elfogadására ír elő.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1138  
   
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1139  
 INST. MELLÉKLET: A VÁLASZTOTTBÍRÁK MAGATARTÁSI KÓDEXE  
I. Fogalommeghatározások  
 
1. E magatartási kódex alkalmazásában:  
(a) „igazgatási személyzet”: a vá lasztottbírák tekintetében azok a személyek, akik az 
asszisztenseken kívül a választottbíró irányítása és ellenőrzése alá tartoznak;  
 
(b) „választottbíró”: a választottbíróság tagja;  
 
(c) „asszisztens”: az a személy, aki valamely választottbíró megbízásának megfel elően kutatást 
folytat vagy segítséget nyújt az adott választottbíró részére; valamint  
 
(d) „jelölt”: olyan személy, akinek neve szerepel e megállapodás hatodik része I. címe 
[Vitarendezés] INST.27. cikkében [A választottbírák jegyzéke] említett választottbíró i 
jegyzékben, vagy akinek e megállapodás hatodik része I. címe [Vitarendezés] INST.15. cikke 
[Választottbíróság létrehozása] szerinti választottbíróvá történő kinevezése mérlegelés alatt áll;  
 
II.  Vezérelvek  
2. A vitarendezési mechanizmus integritásának és pártatlanságának megőrzése érdekében 
minden jelölt és választottbíró:  
(a) ismeri ezt a magatartási kódexet;  
 
(b) független és pártatlan;  
 
(c) kerüli a közvetlen vagy közvetett összeférhetetlenséget;  
 
(d) elkerül bármely etikai kötelezettségszegést vagy annak látszatát és az elfogultság bármilyen 
látszatát;  
 
(e) példamutató magatartási normákat követ; valamint  
 
(f) önérdek, külső nyomás, politikai megfontolások, társadalmi nyomás, egy Féllel szembeni 
lojalitás vagy a kritikától v aló félelem által nem befolyásolt.  
3. A választottbíró sem közvetlenül, sem közvetve nem vállalhat olyan kötelezettséget vagy 
nem fogadhat el olyan előnyt, amely hatással lehet feladata megfelelő ellátására, vagy ilyen hatás 
látszatát keltheti.  
4. A válas ztottbíró nem használhatja fel a választottbíróságban betöltött pozícióját személyes 
vagy magánérdek előmozdítására. A választottbíró kerüli mindazokat a cselekményeket, amelyek azt 
a látszatot kelthetik, hogy mások olyan különleges helyzetben vannak, hogy  befolyásolhatják őt.  
5. A választott bíró biztosítja, hogy korábbi vagy aktuális pénzügyi, üzleti, szakmai, személyes 
vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek ne befolyásolják magatartását vagy döntéseit.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1140  
 6. A választottbíró kerüli minden olyan kapcsolat vagy pénzügyi érdekeltség létesítését, amely 
hatással lehet pártatlanságára, vagy amely észszerű megfontolások alapján szabálytalanság vagy 
elfogultság látszatát keltheti.  
III. Közzétételi kötelezettség  
7. E megállapodás hatodik része  I. címének [Vitarendezés] INST.15. cikke [Választottbíróság 
létrehozása]  szerinti választottbíróvá történő kinevezésének elfogadása előtt a választottbírói 
tisztségre felkért jelöltnek nyilvánosságra kell hoznia minden olyan érdekeltséget, kapcsolatot vagy 
ügyet, ame ly befolyásolhatja függetlenségét vagy pártatlanságát, vagy amely észszerűen 
szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti az eljárásban. E célból a jelöltnek minden észszerű 
erőfeszítést meg kell tennie ahhoz, hogy tudomást szerezzen minden ilyen ér dekeltségről, 
kapcsolatról és ügyről, beleértve a pénzügyi érdekeltségeket, a szakmai érdekeket, illetve a 
foglalkoztatási vagy családi érdekeket.  
8. Az (7) bekezdés szerinti nyilvánosságrahozatali kötelezettség folyamatosan fennáll, és 
kötelezi a választ ottbírót arra, hogy az eljárás bármelyik szakaszában felmerülő minden ilyen 
érdekeltséget, kapcsolatot vagy kérdést nyilvánosságra hozzon.  
9. A jelölt vagy a választottbíró a magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével 
kapcsolatos minden ké rdésről tájékoztatja a partnerségi tanácsot a Felek általi megfontolás céljából, 
amint ezek tudomására jutnak.  
IV. A választottbírák kötelességei  
10. Kinevezésének elfogadását követően a választottbíró rendelkezésre áll feladatainak 
elvégzése céljából, és  feladatait az eljárás egésze folyamán alaposan és gyorsan, tisztességgel és 
gondossággal látja el.  
11. A választottbíró csak az eljárás folyamán felmerült, a döntéshozatalhoz szükséges kérdéseket 
vizsgálja, és e feladatot harmadik személyre nem ruházhatja  át.  
12. A választottbíró megteszi a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy asszisztensei 
és igazgatási személyzete ismerjék és betartsák az e magatartási kódex II., III., IV., és VI. szakaszában 
foglalt, a választottbírákra vonatkozó köteleze ttségeket.  
V. A korábbi választottbírák kötelezettségei  
13. Minden korábbi választottbíró kerül minden olyan cselekményt, amely azt a látszatot 
keltheti, hogy kötelezettségeinek ellátása során elfogult volt, vagy a választottbíróság döntéséből 
előnye szár mazott.  
14. Minden korábbi választottbíró eleget tesz e magatartási kódex VI. szakaszában foglalt 
kötelezettségeknek.  
VI.  Titoktartás  
15. A választottbíró semmilyen időpontban nem hoz nyilvánosságra semmilyen, az azon 
eljárásra vonatkozó vagy azon eljárás során szerzett nem nyilvános információt, amelyre kinevezték. 
A választottbíró semmilyen esetben nem hoz nyilvánosságra vagy használ fel i lyen információt annak 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1141  
 érdekében, hogy személyes előnyt szerezzen vagy előnyt biztosítson mások számára, vagy mások 
érdekeit hátrányosan befolyásolja.  
16. A választottbíró nem hozza nyilvánosságra a választottbíróság határozatát vagy annak részeit 
e megál lapodás hatodik részének I. címe [Vitarendezés] szerinti közzétételt megelőzően.  
17. A választottbíró semmilyen időpontban nem hozza nyilvánosságra a választottbíróság 
tanácskozásain elhangzott információkat vagy bármely választottbíró véleményét, és nem tesz 
semmilyen nyilatkozatot azon eljárásról, amelyre kinevezték, illetve az eljárásban felmerülő vitás 
kérdésekről.  
VII.  Költségek  
18. Minden választottbíró nyilvántartást vezet és záróelszámolást készít az eljárásra fordított 
időről és felmerült költség eiről, valamint az asszisztensei és igazgatási személyzete ráfordított 
idejéről és költségeiről.  
 
  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1142  
 A HOZZÁADOTTÉRTÉK -ADÓ TERÜLETÉN FOLYTATOTT KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL ÉS 
CSALÁS ELLENI KÜZDELEMRŐL, VALAMINT AZ ADÓKBÓL, VÁMOKBÓL ÉS ILLETÉKEKBŐL EREDŐ 
KÖVETELÉSEK BEHAJTÁSÁRA IRÁNYULÓ KÖLCSÖNÖS SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV  
I. CÍM: ÁLTALÁNOS RE NDELKEZÉSEK  
1. cikk: Célkitűzés  
A jegyzőkönyv célja a tagállamok és az Egyesült Királyság közötti közigazgatási együttműködés 
kereteinek megteremtése annak érdekében, hogy ezen országok hatóságai segítséget tudjanak 
nyújtani egymásnak a héával kapcsolatos jogszabályok betartásában és a héabevételek 
megvédésében, valamint az adókkal, vámokkal és illetékekkel kapcsolatos követelések behajtásában.  
2. cikk: Alkal mazási kör  
1. Ez a jegyzőkönyv az együttműködés szabályait és eljárásait állapítja meg a következők 
tekintetében:  
(a) a héa helyes megállapítását, a héa helyes alkalmazásának ellenőrzését és a héacsalás elleni 
küzdelmet esetlegesen elősegítő információk átadása; valamint  
(b) a következők behajtása:  
(i) az alábbiakkal kapcsolatos követelések: héa, vám és jövedéki adó, melyet az Államok 
által vagy nevében, vagy területi vagy közigazgatási alegységeik – a helyi hatóságokat 
kivéve – által vagy nevében vagy az Uni ó nevében vetettek ki ; 
(ii) az i. pontban említett követelésekkel összefüggő adók, vámok vagy illetékek kivetése 
vagy azokkal kapcsolatos közigazgatási vizsgálatok végrehajtása tekintetében illetékes 
közigazgatási hatóság által megállapított, vagy az említ ett közigazgatási hatóságok 
kérésére közigazgatási vagy bírói testület által megerősített közigazgatási szankció, 
bírság, díj és pótdíj; valamint  
(iii) az i. és az ii. pontban említett követelésekhez kapcsolódó kamatok és költségek.  
2. Ez a jegyzőkönyv nem  érinti a hozzáadottérték -adó területén a tagállamok között folytatott 
közigazgatási és csalás elleni együttműködésre, valamint a követelések behajtására irányuló 
segítségnyújtásra vonatkozó szabályok alkalmazását.  
3. Ez a jegyzőkönyv nem érinti a kölcsönö s bűnügyi jogsegélyre vonatkozó szabályok 
alkalmazását.  
3. cikk: Fogalommeghatározások  
Ennek a jegyzőkönyvnek az alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:  
(a) „közigazgatási vizsgálat”: feladataik ellátása során az Államok által végzett minden olyan 
ellenőrzés, vizsgálat és egyéb cselekvés, amelynek célja a héára vonatkozó szabályozás 
megfelelő alkalmazásának biztosítása;  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1143  
 (b) „megkereső hatóság” (a III. címmel összefüggésben): az egyik Állam központi kapcsolattartó 
irodája vagy kapcsolattartó  szerve, amely a III. cím [A behajtásra irányuló segítségnyújtás] 
szerinti megkeresést küld;  
(c) „automatikus információcsere”: előre meghatározott információ előzetes megkeresés nélküli 
szisztematikus közlése egy másik Állammal;  
(d) „elektronikus úton”: adatok el ektronikus berendezések segítségével történő feldolgozása, a 
digitális tömörítést is beleértve, és tárolása vezetékes vagy rádión történő továbbítás, optikai 
technológiák vagy más elektromágneses megoldás alkalmazásával;  
(e) „CCN/CSI -hálózat”: a közös kommunik ációs hálózaton (CCN) és a közös rendszerinterfészen 
(CSI) alapuló, az adózás területén illetékes hatóságok között megvalósuló teljes körű 
elektronikus úton történő információtovábbítás biztosítása érdekében az Unió által 
kifejlesztett közös felület;  
(f) „közp onti kapcsolattartó iroda”: a 4. cikk [Szervezet] (2) bekezdésének megfelelően kijelölt 
hivatal, amely a II. cím [Közigazgatási együttműködés és a héacsalás elleni küzdelem], illetve a 
III. cím [A behajtásra irányuló segítségnyújtás] alkalmazása tekintetéb en a kapcsolattartás fő 
felelőse;  
(g) „illetékes hatóság”: a 4. cikk [Szervezet] (1) bekezdésének megfelelően kijelölt hatóság;  
(h) „illetékes tisztviselő”: a 4. cikk [Szervezet] (4) bekezdésének megfelelően kijelölt olyan 
tisztviselő, aki a II. cím [Közigazgatási  együttműködés és a héacsalás elleni küzdelem] 
keretében közvetlen információcsere lefolytatására felhatalmazással rendelkezik;  
(i) „vámok”: az egyes Felek vámterületére belépő vagy azt elhagyó áruk után az adott Fél 
vámjogszabályaiban meghatározott szabályokn ak megfelelően fizetendő vám;  
(j) „jövedéki adók”: a megkereső hatóság székhelye szerinti Állam nemzeti jogszabályai szerint 
ekként meghatározott vámok és díjak;  
(k) „kapcsolattartó szerv”: a központi kapcsolattartó irodától eltérő más olyan, a 4. cikk 
[Szervezet]  (3) bekezdésének megfelelően kijelölt hivatal, amely a II. cím [Közigazgatási 
együttműködés és a héacsalás elleni küzdelem], illetve a III.  cím [A behajtásra irányuló 
segítségnyújtás] keretében kölcsönös segítségnyújtási megkereséseket küld vagy fogad;  
(l) „személy”: az e megállapodás XVII. címe [EGYÉB RENDELKEZÉSEK] OTH.1. cikkének m) 
pontjában 160 meghatározott bármely személy.  
                                                            
160 Az egyértelműség érdekében és különösen e jegyzőkönyv alkalmazásában, a „személy” kifejezést úgy kell 
érteni, mint amely magában foglalja a személyek minden olyan társulását is, amely nem rendelkezik a jogi 
személyek jogállásával, de amelyet az alkalmazand ó jog olyanként ismer el, amely képes jogi aktusok 
végrehajtására. Magában foglal bármilyen jellegű vagy formájú, jogi személyiséggel rendelkező vagy jogi 
személyiség nélküli egyéb jogi konstrukciót, amely héaköteles ügyleteket folytat, vagy amely a jelen 
jegyzőkönyv 2. cikke [Alkalmazási kör] (1) bekezdésének b) pontjában említett követelések megfizetésére 
kötelezett;  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1144  
 (m) „megkeresett hatóság”: a központi kapcsolattartó iroda, a kapcsolattartó szerv vagy – a II. cím 
[Közigazgatási együttműködés és a héacs alás elleni küzdelem] szerinti együttműködés 
esetében – az illetékes tisztviselő, amely vagy aki egy megkereső hatóságtól segítségnyújtás 
iránti megkeresést fogad;  
(n) „megkereső hatóság” (a II. címmel összefüggésben): központi kapcsolattartó iroda, 
kapcsolatt artó szerv vagy bármely olyan illetékes tisztviselő, amely vagy aki egy illetékes 
hatóság nevében a II. cím [Közigazgatási együttműködés és a héacsalás elleni küzdelem] 
szerinti segítségnyújtás iránti megkeresést küld;  
(o) „egyidejű ellenőrzés”: egy adóalany v agy kettő vagy több kapcsolódó adóalany adóügyi 
helyzetének összehangolt ellenőrzése legalább két olyan Állam szervezésében, amelyek közös 
vagy egymást kiegészítő érdekekkel rendelkeznek;  
(p) „szakbizottság”: a héával kapcsolatos közigazgatási együttműködésért , valamint az adók és 
egyéb díjak behajtásáért felelős kereskedelmi szakbizottság;  
(q) „önkéntes információcsere”: információ előzetes megkeresés nélküli, nem szisztematikus 
közlése egy másik Állammal bármely időpontban;  
(r) „Állam”: valamely tagállam, vagy az Eg yesült Királyság, a szövegkörnyezettől függően;  
(s) „harmadik ország”: a tagállamokon és az Egyesült Királyságon kívüli egyéb ország;  
(t) „héa”: az Unió esetében a közös hozzáadottértékadó -rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi 
irányelv szerinti hozzáadottérték -adó, az Egyesült Királyság esetében az  1994. évi 
hozzáadottértékadó -törvény  szerinti hozzáadottérték -adó.  
4. cikk: Szervezet  
1  Minden egyes Állam kijelöl egy, az e jegyzőkönyv alkalmazásáért felelős illetékes hatóságot.  
2. Minden Állam kijelöl:  
(a) egy központi kapcsolattartó irodát, amelynek fő felelőssége e jegyzőkönyv II. címének 
[Közigazgatási együttműködés és a héacsalás elleni küzdelem] alkalmazása; valamint  
(b) egy központi kapcsolattartó irodát, amelynek fő felelőssége e jegyzőkönyv III. címének [A 
behajtásra  irányuló segítségnyújtás] alkalmazása . 
3. Minden illetékes hatóság közvetlenül vagy felhatalmazás útján kijelölhet:  
(a) az e jegyzőkönyv II. címe [Közigazgatási együttműködés és a héacsalás elleni küzdelem] 
keretében közvetlen információcserére felhatalmazott  kapcsolattartó szerveket;  
(b) az e jegyzőkönyv III. címe [A behajtásra irányuló segítségnyújtás] keretében a konkrét területi 
vagy tevékenységi hatáskörükhöz kapcsolódóan kölcsönös segítségnyújtási megkereséseket 
küldő vagy fogadó kapcsolattartó szerveket.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1145  
 4. Minden illetékes hatóság közvetlenül vagy felhatalmazás útján kijelölheti azokat az illetékes 
tisztviselőket, akik e jegyzőkönyv II. címe [Közigazgatási együttműködés és a héacsalás elleni 
küzdelem] alapján közvetlen információcserét folytathatnak.  
5. Minden központi kapcsolattartó iroda naprakészen tartják a kapcsolattartó szervek és 
illetékes tisztviselők jegyzékét, és biztosítják, hogy az a többi központi kapcsolattartó iroda számára 
hozzáférhető legyen.  
6. Amennyiben egy kapcsolattartó szerv vagy illet ékes tisztviselő segítségnyújtás iránti 
megkeresést küld vagy fogad a jegyzőkönyv keretében, tájékoztatja erről a központi kapcsolattartó 
irodáját.  
7. Amennyiben a központi kapcsolattartó iroda, a kapcsolattartó szerv vagy az illetékes 
tisztviselő az illet ékességén túlmenő cselekvést igénylő segítségnyújtási megkeresést kap, annak 
átvétele után a megkeresést haladéktalanul továbbítja a központi kapcsolattartó irodához vagy 
kapcsolattartó szervhez, és erről értesíti a megkereső hatóságot. Ilyen esetben a 8. cikkben [Az 
információszolgáltatás határideje] megállapított határidő a kérelemnek az illetékes központi 
kapcsolattartó iroda vagy illetékes kapcsolattartó szerv részére történő továbbítását követő napon 
veszi kezdetét.  
8. Az egyes Felek e megállapodás alá írását követően egy hónapon belül értesítik a 
szakbizottságot  az e jegyzőkönyv alkalmazása céljából kijelölt illetékes hatóságaikról, illetve 
haladéktalanul értesítést küldenek az említett illetékes hatóságokat érintő bármely változásról. A 
szakbizottság  naprakészen tartja az illetékes hatóságok jegyzékét.  
5. cikk: Szolgáltatói megállapodás  
A kommunikációs és információcsere -rendszerek működtetése érdekében nyújtandó szolgáltatások 
műszaki minőségét és mennyiségét garantáló szolgáltatói megállapodást a szak bizottság által előírt 
eljárásnak megfelelően kell létrehozni.  
6. cikk: Titoktartás  
1. Az Államok által e jegyzőkönyv keretében megszerzett minden információt bizalmasan kell 
kezelni és ugyanolyan módon kell védeni, mint az adott Állam által a nemzeti jog keretében 
megszerzett információkat.  
 2. Ezeket az információkat a héára vonatkozó jogszabályok alkalmazásában illetékes személyek 
vagy hatóságok (köztük bíróságok és közigazgatási vagy felügyeleti szervek) részére lehet kiadni, a 
héa mértékének pontos me ghatározása, illetve végrehajtási intézkedések alkalmazása céljára, 
ideértve a 2. cikk [Alkalmazási kör] (1) bekezdésének b) pontjában említett követelésekkel 
kapcsolatos behajtási vagy biztosítási intézkedéseket.  
3. Az első bekezdésben említett információ  felhasználható egyéb adónemek megállapításához, 
valamint a kötelező társadalombiztosítási járulékokkal kapcsolatos követelések megállapításához és 
érvényesítéséhez, beleértve a behajtási vagy biztosítási intézkedéseket is. Ha az átadott információ 
felfedi  vagy segít bizonyítani az adóügyi jogszabályok megsértését, közigazgatási vagy büntetőjogi 
szankciók kiszabására is felhasználható. Az információt kizárólag a (2) bekezdésben felsorolt 
személyek és hatóságok használhatják fel, és kizárólag az e bekezdés m ondataiban meghatározott 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1146  
 célokra. A jogosultak az információkat nyilvános bírósági eljárásokban vagy bírósági határozatokban 
nyilvánosságra hozhatják.  
4. Az (1) és a (2) bekezdés ellenére az információt szolgáltató Állam indokolással alátámasztott 
megkeres és alapján engedélyezi az információnak a 2. cikk [Alkalmazási kör] (1) bekezdésében 
említett céloktól eltérő célra történő felhasználását az információt átvevő Állam részére, 
amennyiben az információt nyújtó Állam jogszabályai alapján az információt hason ló célokra fel 
lehet használni. A megkeresett hatóság egy hónapon belül köteles helyt adni az ilyen kérésnek vagy 
elutasítani azt.  
5. Azon jelentések, nyilatkozatok és egyéb dokumentumok vagy ezek hitelesített másolatai 
vagy kivonatai, amelyek az e jegyzők önyvben előírt segítségnyújtás során kerültek valamely részes 
Állam birtokába, az adott Államban ugyanúgy bizonyítékként használhatók fel, mint az Állam más 
hatóságai által kiállított hasonló dokumentumok.  
6. Az egyik részes Állam által a másik Államnak át adott információkat az utóbbi abban az 
esetben továbbíthatja egy másik részes Államnak, ha azon Állam illetékes hatósága, amelytől az 
információ származik, előzetesen beleegyezett az adatközlésbe. Az információt eredetileg nyújtó 
Állam az információt megos ztani kívánó Állam értesítésének kézhezvételétől számított tíz 
munkanapon belül kifogást emelhet az információmegosztással szemben.  
7. A részes Államok az e jegyzőkönyv alapján birtokukba jutott információkat a következő 
feltételek betartása mellett közölh etik harmadik országokkal:  
(a) azon illetékes hatóság, amelytől az információ származik, beleegyezett ebbe az adatközlésbe; 
valamint  
(b) az információkat átadó Állam és az adott harmadik ország között fennálló segítségnyújtási 
megállapodások megengedik ezt az adat közlést.  
8. Amennyiben az egyik részes Állam információkat kap harmadik országtól, megoszthatja azt a 
többi részes Állammal, feltéve, hogy az adott harmadik országgal fennálló segítségnyújtási 
megállapodások ezt megengedik.  
9. A részes Államok haladéktalan ul értesítik a többi érintett Államot az adatok bizalmas 
kezelésében tapasztalt bármely jogsértésről, illetve az ennek nyomán hozott szankciókról és 
korrekciós intézkedésekről.  
10. Az Európai Bizottság biztonsági akkreditációs hatósága által megfelelően ak kreditált 
személyek csak az Európai Bizottság által üzemeltetett és az Államok által e jegyzőkönyv 
végrehajtása céljából használt elektronikus rendszer gondozásához, karbantartásához és 
fejlesztéséhez szükséges mértékben férhetnek hozzá az említett informá ciókhoz.  
II. CÍM: KÖZIGAZGATÁ SI EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS A HÉACSALÁS ELLENI K ÜZDELEM  
Első fejezet: Megkeresés alapján folytatott információcsere  
7. cikk: Információcsere és közigazgatási vizsgálatok  
1. A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság – az egyedi  esetekre vonatkozókat is – 
közli a 2. cikk [Alkalmazási kör] (1) bekezdésének a) pontjában említett információt.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1147  
 2. Az (1) bekezdésben említett információátadás céljából a megkeresett hatóság elvégzi az 
említett információk megszerzéséhez szükséges köziga zgatási vizsgálatokat.  
3. Az (1) bekezdésben említett megkeresés tartalmazhat egyedi közigazgatási vizsgálat iránti 
indokolt megkeresést. A megkeresett hatóság szükség esetén a megkereső hatósággal konzultálva 
végzi el a közigazgatási vizsgálatot. Amennyib en a megkeresett hatóság úgy véli, hogy nincs szükség 
közigazgatási vizsgálatra, ennek indokait haladéktalanul közli a megkereső hatósággal.  
4. Amennyiben a megkeresett hatóság megtagadja az arra vonatkozó közigazgatási vizsgálat 
elvégzését, hogy egy a meg keresett hatóság szerinti Államban letelepedett adóalany milyen 
összegeket vallott be, illetve milyen összegeket kellett volna bevallania olyan termékértékesítéssel 
vagy szolgáltatásnyújtással és áruimporttal kapcsolatban, amelyet az említett adóalany hajt ott végre, 
és amely a megkereső hatóság székhelye szerinti Államban adófizetésre kötelezett, ennek ellenére 
köteles tájékoztatni a megkereső hatóságot az adóalany által a megelőző két év során a megkereső 
hatóság szerinti Államban végrehajtott valamennyi r eleváns értékesítés, illetve import időpontjáról 
és értékéről – kivéve, ha a megkeresett hatóság nem rendelkezik ezekkel az információkkal, és belső 
jogszabályainak megfelelően nem is köteles rendelkezni ezekkel.  
5. A kért információ megszerzése, illetve a  kért közigazgatási vizsgálat lefolytatása céljából a 
megkeresett hatóság vagy az általa igénybe vett közigazgatási hatóság úgy jár el, mintha az eljárást 
saját feladatai ellátása során vagy saját Állama valamely más hatóságának megkeresésére folytatná 
le. 
6. A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság az összes, birtokában lévő vagy 
megszerzett, az ügyre vonatkozó információt, valamint a közigazgatási vizsgálat eredményeit 
jelentések, nyilatkozatok és egyéb dokumentumok vagy ezek hitelesített másola tainak vagy 
kivonatainak formájában továbbítja a megkereső hatóságnak.  
7. Eredeti dokumentumok átadására csak akkor kerülhet sor, ha ez nem ellentétes a 
megkeresett hatóság Államának hatályos rendelkezéseivel.  
8. cikk: Az információszolgáltatás határideje  
1. A megkeresett hatóság a 7. cikkben említett információt a lehető leggyorsabban, de 
legkésőbb 90 nappal a megkeresés kézhezvételének időpontját követően átadja. Amennyiben a kért 
információ már a megkeresett hatóság rendelkezésére áll , a teljesítés határideje 30 nap.  
2. Bizonyos különleges kategóriákba tartozó esetekben a megkeresett és a megkereső hatóság 
az (1) bekezdésben megállapított határidőktől eltérő határidőkben is megállapodhat.  
3. Amennyiben a megkeresett hatóság a megkeresésnek az (1) és a (2) bekezdésben említett 
határidő végéig nem tud eleget tenni, haladéktalanul írásban közli a megkereső hatósággal ennek az 
okát, valamint a válasz várható időpontját.  
Második fejezet: Előzetes megkeresés nélküli információcsere  
9. cikk: Az információcse rék típusai  
Az előzetes megkeresés nélküli információcsere kétféle típusú lehet: a 10. cikk szerinti önkéntes 
információcsere, illetve a 11. cikk szerinti automatikus információcsere.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1148  
 10. cikk: Önkéntes információcsere  
Bármelyik Állam illetékes hatósága el őzetes megkeresés nélkül továbbítja valamely másik Állam 
illetékes hatóságának a 2. cikk [Alkalmazási kör] (1) bekezdésének a) pontjában említett, birtokában 
lévő és a 11. cikk [Automatikus információcsere] szerinti, automatikus információcsere keretében 
nem továbbított információkat, a következő esetekben:  
(a) ha úgy kell tekinteni, hogy az adóztatásra egy másik Államban kerül sor, és az említett Állam 
ellenőrzési rendszerének hatékony működéséhez információra van szükség;  
(b) valamely Állam okkal feltételezi, hog y a másik Államban a héára vonatkozó szabályozást 
megsértették vagy feltehetőleg megsértették;  
(c) a másik  Államban az adóbevétel -kiesés veszélye áll fenn.  
11. cikk: Automatikus információcsere  
1. Az automatikus információcsere tárgyát képező információkategór iákat a 39. cikk [A héával 
kapcsolatos igazgatási együttműködéssel, valamint az adók, vámok és illetékek behajtásával 
foglalkozó kereskedelmi szakbizottság] alapján létrehozott szakbizottság határozza meg.  
2. Az Államok dönthetnek úgy, hogy az (1) bekezdés ben említett egy vagy több 
információkategória vonatkozásában nem vesznek részt az automatikus információcserében, 
amennyiben az információcsere érdekében folytatandó adatgyűjtés a héaköteles személyekre nézve 
új kötelezettségek előírását tenné szükségessé , vagy az adott Államra aránytalanul nagy 
adminisztratív terhet róna.  
3. Az Államok írásban tájékoztatják a szakbizottságot az előző bekezdés alapján meghozott 
döntéseikről.  
Harmadik fejezet: Egyéb együttműködési formák  
12. cikk: Közigazgatási kézbesítés  
1. A megkereső hatóság kérésére, a megkeresett hatóság Államának a hasonló okiratokkal és 
határozatokkal kapcsolatos kézbesítésre vonatkozó szabályaival összhangban a megkeresett hatóság 
értesíti a címzettet a megkereső hatóságoktól származó, a héával kapc solatos jogszabályoknak a 
megkereső hatóság Állama területén történő alkalmazásával összefüggő valamennyi megküldött 
okiratról és határozatról.  
2. A kézbesítés iránti megkeresés tartalmazza a kézbesítendő okirat vagy határozat tárgyát, a 
név és cím megjelö lését, valamint bármilyen egyéb, a címzett azonosítására vonatkozó releváns 
adatot.  
3. A megkeresett hatóság a kézbesítés eredményéről haladéktalanul tájékoztatja a megkereső 
hatóságot, különösen arról az időpontról, amikor a címzett részére a határozatot vagy okiratot 
kézbesítette.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1149  
 13. cikk: Jelenlét a közigazgatási hivatalokban és részvétel a közigazgatási vizsgálatokban  
1. A megkereső és a megkeresett hatóság közötti megállapodás alapján és az utóbbi által 
megállapított feltételekkel összhangban a megker esett hatóság engedélyezheti, hogy a megkereső 
hatóság felhatalmazott tisztviselői a 2. cikk [Alkalmazási kör] (1)  bekezdésének a)  pontja szerinti 
információcsere céljából jelen legyenek a megkeresett hatóság hivatalaiban, illetőleg bármilyen 
olyan helyen,  ahol e hatóságok tevékenységüket végzik. Amennyiben a kért információt olyan 
dokumentumok tartalmazzák, amelyekhez a megkeresett hatóság tisztviselői hozzáférhetnek, úgy a 
megkereső hatóság tisztviselői azokról kérésre másolatot kapnak.  
2. A megkereső és a megkeresett hatóság közötti megállapodás alapján és az utóbbi által 
megállapított feltételekkel összhangban a megkeresett hatóság engedélyezheti, hogy a megkereső 
hatóság felhatalmazott tisztviselői a 2. cikk [Alkalmazási kör] (1)  bekezdésének a)  pontja szerinti 
információcsere céljából jelen legyenek a megkeresett hatóság Államának területén elvégzett 
közigazgatási vizsgálatok során. Az ilyen közigazgatási vizsgálatokat kizárólag a megkeresett hatóság 
tisztviselői végezhetik. A megkereső hatóság tisztvis elői a megkeresett hatóság tisztviselőinek 
ellenőrzési jogkörét nem gyakorolhatják. Ugyanakkor beléphetnek ugyanazokba a helyiségekbe, és 
hozzáférhetnek ugyanazokhoz a dokumentumokhoz, mint a megkeresett hatóság tisztviselői, de csak 
a megkeresett hatóság tisztviselőinek a közvetítésével és kizárólag a folyamatban lévő közigazgatási 
vizsgálat céljából.  
3. A megkereső és a megkeresett hatóságok közötti megállapodás alapján, az utóbbi által 
megállapított feltételekkel összhangban, a 2. cikk [Alkalmazási kör] (1) bekezdésének a) pontjában 
hivatkozott információk begyűjtése és kicserélése céljából a megkereső hatóságok által 
meghatalmazott tisztviselők részt vehetnek a megkeresett Állam területén folytatott közigazgatási 
vizsgálatban. Az ilyen közigazgatási vizs gálatot a megkereső és a megkeresett hatóságok 
tisztviselőinek közösen kell elvégezniük, a megkeresett Állam irányításával és jogszabályaival 
összhangban. A megkereső hatóságok tisztviselői beléphetnek ugyanazokba a helyiségekbe, 
amelyekbe a megkeresett ha tóság tisztviselői beléphetnek, és hozzáférhetnek ugyanazokhoz a 
dokumentumokhoz, amelyekhez a megkeresett hatóság tisztviselői hozzáférhetnek, továbbá – 
amennyiben ezt a megkeresett Állam jogszabályai a saját tisztviselői számára engedélyezik – 
adóalanyok at kérdezhetnek ki.  
Amennyiben azt a megkeresett Állam jogszabályai lehetővé teszik, a megkereső Államok 
tisztviselőinek ugyanolyan vizsgálati hatáskört kell gyakorolniuk, mint amilyennel a megkeresett 
Állam tisztviselői fel vannak ruházva.  
A megkereső hat óságok tisztviselői kizárólag a közigazgatási vizsgálat végzése céljából gyakorolhatják 
vizsgálati hatáskörüket.  
A megkereső és a megkeresett hatóság közötti megállapodás alapján és a megkeresett hatóság által 
megállapított feltételekkel összhangban a rész t vevő hatóságok közös vizsgálati jelentést 
készíthetnek.  
4. A megkereső hatóságot képviselő, az (1), (2) és a (3) bekezdés szerinti célból egy másik 
Államban tartózkodó tisztviselőknek bármikor fel kell tudniuk mutatni a személyazonosságukat és 
hivatalos minőségüket igazoló írásbeli felhatalmazásukat.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1150  
 14. cikk: Egyidejű ellenőrzések  
1. Az Államok hozzájárulhatnak ahhoz, hogy egyidejű ellenőrzéseket végezzenek minden olyan 
esetben, amikor véleményük szerint az ilyen ellenőrzés hatékonyabb, mint ha csak egye tlen 
Államban kerülne sor ellenőrzésre.  
2. Minden Állam önállóan határozza meg, hogy mely adóalanyokat szándékozik egyidejű 
ellenőrzésre javasolni. Ennek az Államnak az illetékes hatósága értesíti a többi érintett Állam 
illetékes hatóságait azon esetekről,  amelyeket egyidejű ellenőrzésre javasol. Döntését, amennyire 
csak lehetséges, a döntés alapjául szolgáló információ közlésével indokolja. Meghatározza azon 
időszakot, amelyben célszerű az ellenőrzést végrehajtani.  
3. Amennyiben egy illetékes hatóság egyid ejű ellenőrzésre vonatkozó javaslatot kap, fő szabály 
szerint a javaslat kézhezvételétől számított két héten, de minden esetben legfeljebb egy hónapon 
belül megerősíti egyetértését vagy közli indokolással ellátott elutasítását a másik illetékes 
hatósággal.  
4. Minden érintett illetékes hatóság kijelöl egy képviselőt, aki felelős az ellenőrzési műveletet 
felügyeletéért és összehangolásáért.  
Negyedik fejezet: Általános rendelkezések  
15. cikk: Az információcserét szabályozó feltételek  
1. A megkeresett hatóság a  megkereső hatóságnak a 2. cikk [Alkalmazási kör] (1) bekezdésének 
a) pontjában említett  információt szolgáltatja, illetve a 12. cikk [Közigazgatási kézbesítés] szerint 
közigazgatási kézbesítést végez a következő feltétellel:  
(a) a megkereső hatóság információ  vagy közigazgatási kézbesítés iránti kérelmeinek száma és 
jellege nem ró aránytalanul nagy adminisztratív terhet a megkeresett hatóságra; valamint  
(b) a megkereső hatóság már kimerítette azon szokásos információforrásokat , amelyeket az adott 
körülmények között felhasználhatott volna a kért információ megszerzéséhez, illetve 
kimerítette azokat az intézkedéseket, amelyekkel elvégezhette volna a kért közigazgatási 
kézbesítést a kívánt cél elérésének veszélyeztetése nélkül.  
2. Ez a jegyzőkönyv nem kötelez egy  adott esettel kapcsolatban vizsgálatok elvégzésére vagy 
információ szolgáltatására, ha azon Állam jogszabályai vagy közigazgatási gyakorlata, amelynek 
szolgáltatnia kellene az információt, nem jogosítja fel az adott Államot az ilyen vizsgálatok 
végrehajtá sára, illetve az ilyen információnak az adott Állam saját céljára történő beszerzésére vagy  
hasznosítására.  
3. A megkeresett hatóság megtagadhatja az információ szolgáltatását, amennyiben a 
megkereső hatóság jogi okokból nem tud hasonló jellegű adatokat sz olgáltatni. A megkeresett 
hatóság elutasító döntésének indokairól tájékoztatja a szakbizottságot.  
4. Az információszolgáltatást meg lehet tagadni, amennyiben az üzleti, ipari vagy szakmai titok, 
kereskedelmi folyamat vagy olyan információ felfedéséhez veze t, amelynek felfedése sérti a 
közrendet.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1151 
 5. A (2), (3) és (4) bekezdést semmilyen esetben nem lehet úgy értelmezni, hogy az lehetővé 
teszi egy megkeresett hatóság számára az információszolgáltatás kizárólag olyan alapon történő 
megtagadását, hogy az adott információ egy bank, más pénzügyi intézmény, meghatalmazott vagy 
ügynökként, illetve vagyonkezelőként fellépő személy birtokában van, vagy jogi személyhez 
kapcsolódó tulajdoni érdekeltségekre vonatkozik.  
6. A megkeresett hatóság közli a megkereső hatóságga l azokat az okokat, amelyek alapján a 
segítségnyújtás iránti megkeresést elutasította.  
16. cikk: Visszajelzés  
Amennyiben valamely illetékes hatóság a 7. cikk [Információcsere és közigazgatási vizsgálatok] vagy 
a 10. cikk [Önkéntes információcsere] alapján információt ad át, felkérheti az információt kapó 
illetékes hatóságot, hogy arról adjon visszajelzést. Ilyen felkérés esetén az információt kapó illetékes 
hatóság – az adott Államban alkalmazandó, az adótitokra és az adatvédelemre vonatkozó szabályok 
sérel me nélkül – a lehető leghamarabb megküldi a visszajelzést, amennyiben ez nem jelent számára 
aránytalanul nagy adminisztratív terhet.  
17. cikk: Nyelv  
A segítségnyújtási megkeresések, köztük a kézbesítési megkeresések, illetve az azokhoz csatolt 
dokumentumok  a megkereső és a megkeresett hatóság között egyeztetett nyelven készülnek.  
18. cikk: Statisztikai adatok  
1. A Felek minden év június 30 -ig elektronikus úton megküldik a szakbizottság részére az e cím 
alkalmazására vonatkozó statisztikai adatokat.  
2. Az (1 ) bekezdés alapján közlendő statisztikai adatok tartalmát és formátumát a szakbizottság 
határozza meg.  
19. cikk: Formanyomtatványok és kommunikációs eszközök  
1. Minden, a 7. cikk [Információcsere és közigazgatási vizsgálatok], a 10. cikk [Önkéntes 
informác iócsere], a 11. cikk [Automatikus információcsere], a 12. cikk [Közigazgatási kézbesítés] és a 
16. cikk [Visszajelzés] alapján történő adatközlésre, valamint a 18. cikk [Statisztikai adatok] szerinti 
statisztikai adatok továbbítására a 39. cikk [A héával k apcsolatos igazgatási együttműködéssel, 
valamint az adók, vámok és illetékek behajtásával foglalkozó kereskedelmi szakbizottság] (2) 
bekezdésének d) pontjában említett formanyomtatványokat kell használni, kivéve a 6. cikk 
[Titoktartás](7) és (8) bekezdéséb en említett konkrét eseteket, amikor az illetékes hatóságok más 
biztonságos módot megfelelőbbnek tartanak, és hozzájárulnak azok használatához.  
2. A formanyomtatványokat lehetőség szerint elektronikus úton kell benyújtani.  
3. Amennyiben a megkeresést nem t eljes egészében az elektronikus rendszereken keresztül 
nyújtották be, a megkeresett hatóság elektronikus úton haladéktalanul, de legkésőbb a kézhezvételt 
követő öt munkanapon belül megerősíti a megkeresés kézhezvételét.  
4. Amennyiben valamely hatóság olyan  megkeresést vagy információt kap, amelynek nem ő a 
címzettje, elektronikus úton haladéktalanul, de legkésőbb a kézhezvételt követő öt munkanapon 
belül üzenetet küld a megkeresés, illetve az információ küldőjének.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1152  
 5. A 39. cikk [A héával kapcsolatos igazga tási együttműködéssel, valamint az adók, vámok és 
illetékek behajtásával foglalkozó kereskedelmi szakbizottság] (2) bekezdésében említett határozatok 
szakbizottság általi elfogadásáig az illetékes hatóságok az e jegyzőkönyv mellékletében 
meghatározott szab ályokat alkalmazzák, beleértve a formanyomtatványokat is.  
III. CÍM: BEHAJTÁSRA  IRÁNYULÓ SEGÍTSÉGNY ÚJTÁS  
Első fejezet: Információcsere  
20. cikk: Információkérés  
1. A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság minden olyan információt biztosít, 
amely a  megkereső hatóság számára a 2. cikk [Alkalmazási kör] (1) bekezdésének b) pontjában 
említett követeléseinek behajtása során fontos lehet. Az információkérésnek tartalmaznia kell – 
amennyiben rendelkezésre áll – az érintett személyek nevét és az azonosítás uk szempontjából 
lényeges egyéb adatokat.   
 
Az említett információk biztosítása céljából a megkeresett hatóság intézkedik azon közigazgatási 
vizsgálatok végrehajtásáról, amelyekre az információk megszerzése érdekében szükség van.  
2. A megkeresett hatóság nem köteles olyan információt szolgáltatni:  
(a) amelyet saját hatáskörében felmerülő hasonló követelések behajtásának céljából nem tudna 
megszerezni;  
(b) amely kereskedelmi, ipari vagy szakmai titkokat fedne fel; vagy  
(c) amelynek feltárása sérthetné a megkeresett hatóság Államának biztonságát vagy 
veszélyeztethetné annak közrendjét . 
3. A (2) bekezdést semmilyen esetben nem lehet úgy értelmezni, hogy az lehetővé teszi egy 
megkeresett hatóság számára az információszolgáltatás kizárólag olyan alapon történő 
megtagadás át, hogy az adott információ bank, más pénzügyi intézmény, meghatalmazott, illetve 
ügynökként vagy vagyonkezelőként eljáró személy birtokában van, vagy jogi személyben meglévő 
tulajdoni érdekeltségre vonatkozik.  
4. A megkeresett hatóságnak tájékoztatnia ke ll a megkereső hatóságot az információkérés 
elutasításának okáról.  
21. cikk: Előzetes megkeresés nélküli információcsere  
Ha az adó - vagy díj - vagy illeték -visszatérítés egy másik Államban letelepedett vagy ott tartózkodási 
hellyel rendelkező személyt érint , az az Állam, amely a visszatérítést végzi, tájékoztathatja a 
letelepedés helye vagy a tartózkodási hely szerinti Államot a folyamatban lévő visszatérítésről.  
22. cikk: Jelenlét a közigazgatási hivatalokban és részvétel a közigazgatási vizsgálatokban  
1. A megkereső és a megkeresett hatóság közötti megállapodás alapján, az utóbbi által 
megállapított feltételekkel összhangban, a megkereső hatóság által felhatalmazott tisztviselők az e 
címben előírt kölcsönös segítségnyújtás előmozdítása céljából:  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1153  
 (a) jelen lehet nek azokban a hivatalokban, amelyekben a megkeresett Állam tisztviselői 
tevékenységüket végzik;  
(b) jelen lehetnek a megkeresett Állam területén végrehajtott közigazgatási vizsgálatoknál; 
valamint  
(c) segíthetik  a megkeresett Állam illetékes tisztviselőit a megker esett Államban folyó bírósági 
eljárás során.  
2. Amennyiben azt a megkeresett Állam hatályos jogszabályai lehetővé teszik, az (1) bekezdés 
b) pontjában említett megállapodásban előírható, hogy a megkereső hatóság tisztviselői 
magánszemélyeket hallgathatnak meg, és nyilvántartást vizsgálhatnak meg.  
3. A megkereső hatóság által felhatalmazott azon tisztviselőknek, akik élnek az (1) és (2) 
bekezdésben említett lehetőséggel, bármikor fel kell tudniuk mutatni a személyazonosságukat és 
hivatalos minőségüket igazol ó írásbeli felhatalmazásukat.  
Második fejezet: Dokumentumok kézbesítéséhez nyújtott segítség  
23. cikk: A követelésekkel kapcsolatos egyes dokumentumok kézbesítésére vonatkozó megkeresés  
1. A megkeresett hatóság a megkereső hatóság kérésére valamennyi olyan  dokumentumot – 
ideértve a bírósági természetűeket is – kézbesít a címzettnek, amelyet a megkereső hatóság 
Államából küldtek, és amely a 2. cikk [Alkalmazási kör] (1)  bekezdésének b) pontjában említett 
valamely követelésre vagy annak behajtására vonatkozik . 
A kézbesítési megkereséshez egységes formanyomtatványt kell mellékelni, amely legalább a 
következő információt tartalmazza:  
(a) a címzett neve és címe, valamint az azonosítását szolgáló más lényeges adatok;  
(b) a kézbesítés célja és a végrehajtására előírt határ idő; 
(c) a mellékelt dokumentum leírása, valamint az érintett követelés jellege és összege; valamint  
(d) név, cím és egyéb elérhetőség az alábbiak tekintetében:  
(i) a mellékelt dokumentum tekintetében illetékes hivatal; valamint  
(ii) ha ettől eltérő, az a hivatal,  ahol a kézbesített dokumentumra vagy a fizetési 
kötelezettséggel kapcsolatos jogorvoslati lehetőségekre vonatkozóan további 
információ kérhető.  
2. A megkereső hatóság csak akkor folyamodik az e cikk szerinti kézbesítési megkereséshez, ha 
nem áll módjában a saját Államában az érintett dokumentum kézbesítésére vonatkozó szabályok 
szerinti kézbesítés, vagy ha az ilyen értesítés aránytalan nehézségekbe ütközne.  
3. A megkeresett hatóság haladéktalanul tájékoztatja a megkereső hatóságot a megkeresés 
nyomán a kéz besítés érdekében tett intézkedésekről, nevezetesen a dokumentum címzett részére 
történő kézbesítésének dátumáról.  
24. cikk: A kézbesítés módja  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1154  
 1. A megkeresett hatóság gondoskodik arról, hogy a megkeresett Államban az alkalmazandó 
nemzeti törvényeknek, re ndeleteknek és közigazgatási gyakorlatnak megfelelően hajtsák végre a 
kézbesítést.  
2. Az (1) bekezdés nem érinti a megkereső Állam illetékes hatósága által az említett Állam 
hatályos jogszabályaival összhangban végrehajtott kézbesítés bármely más formáját.  
A megkereső Államban székhellyel rendelkező illetékes hatóság ajánlott levélben vagy elektronikus 
úton közvetlenül értesíthet bármely dokumentumról egy másik Állam területén tartózkodó 
személynek.  
Harmadik fejezet: Behajtási vagy biztosítási intézkedések  
25. cikk: Behajtás iránti kérelem  
1. A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság behajtja a megkereső hatóság 
Államában végrehajtást engedélyező okirat tárgyát képező követeléseket.  
2. Amint a behajtás iránti kérelem alapjául szolgáló üggyel kapcsol atos bármilyen releváns 
információ a megkereső hatóság tudomására jut, továbbítja azt a megkeresett hatóság részére.  
26. cikk: A behajtás iránti kérelemre vonatkozó feltételek  
1. A megkereső hatóság nem élhet behajtás iránti kérelemmel abban az esetben és addig, 
amennyiben és amíg a követelés vagy a végrehajtást engedélyező okirat ellen a megkereső hatóság 
Államában jogorvoslati eljárás van folyamatban, kivéve azokat az eseteket, amelyekre a 29. cikk 
[Vitatott követelések és végrehajtási intézkedések] (4) b ekezdésének harmadik albekezdését kell 
alkalmazni.  
2. Mielőtt a megkereső hatóság behajtási megkereséssel él, alkalmazni kell a megkereső 
hatóság Államában rendelkezésre álló megfelelő behajtási eljárásokat, az alábbi esetek kivételével:  
(a) amennyiben nyilván való, hogy az adott Államban nem létezik a behajtást lehetővé tévő 
vagyon, vagy az említett eljárások nem eredményezik a követelés teljes kifizetését, és a 
megkereső hatóságnak konkrét tudomása van arról, hogy az érintett személy a megkeresett 
hatóság Álla mában vagyonnal rendelkezik;  
(b) amennyiben ezen eljárásoknak a megkereső hatóság Államában való alkalmazása aránytalan 
nehézségeket okozna.  
27. cikk: A megkeresett hatóság Államában végrehajtást engedélyező okirat és egyéb kísérő 
dokumentumok  
1. A behajtási m egkereséshez csatolni kell a megkeresett hatóság Államában végrehajtást 
engedélyező, egységes okiratot.  
Ez a végrehajtást engedélyező, egységes okirat tartalmazza a megkereső hatóság Államában 
végrehajtást engedélyező eredeti okirat tartalmának lényeges el emeit, és a megkeresett hatóság 
Államában a behajtási és a biztosítási intézkedések kizárólagos alapját képezi. A megkeresett Állam 
nem követelhet az okiratot hitelesítő, kiegészítő vagy helyettesítő további okmányt.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1155  
 A végrehajtást engedélyező, egységes okirat legalább a következő információkat tartalmazza:  
(a) a végrehajtást engedélyező eredeti okirat azonosítása szempontjából szükséges információk, a 
követelés leírása, amely tartalmazza a követelés jellegét, azt az időszakot, amelyre a követelés 
vonatkozik,  a végrehajtási eljárás szempontjából jelentős bármilyen dátumot, a követelés 
összegét és annak különböző összetevőit, így a főkövetelést és a felhalmozódott kamatot stb.;  
(b) az adós neve, valamint az azonosítását szolgáló más lényeges adatok; valamint  
(c) név, c ím és egyéb elérhetőség az alábbiak tekintetében:  
(i) a követelés megállapításáért felelős hivatal: valamint  
(ii) ha ettől eltérő, az a hivatal, ahol a követeléssel vagy a fizetési kötelezettséggel 
kapcsolatos jogorvoslati lehetőségekre vonatkozóan további  információ kérhető.  
2. A követelés behajtására irányuló megkereséshez csatolható a megkereső hatóság Államában 
a követeléssel kapcsolatban kiállított egyéb dokumentum is.  
28. cikk: A behajtás iránti kérelem teljesítése  
1. Ha ez a megállapodás másképp nem rendelkezik, a megkeresett hatóság Államában történő 
behajtás céljából bármely behajtási megkeresés tárgyát képező követelést úgy kell kezelni, mintha az 
az adott Állam követelése lenne. A megkeresett hatóság az adott Államnak az azonos követelésekre 
alkal mazandó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései értelmében ráruházott hatáskör és 
eljárások keretében jár el, kivéve, ha ez a megállapodás másként rendelkezik.  
A megkeresett hatóság Állama nem köteles a behajtás iránt megkeresés tárgyát képező 
követeléseknek ugyanolyan elsőbbséget biztosítani, mint amilyet a megkeresett hatóság Államában 
felmerülő hasonló követelések élveznek, kivéve, ha a Felek erről másként állapodnak meg, vagy ha 
az érintett Állam jogszabályai másként rendelkeznek.  
A megkeres ett hatóság Állama a követelést saját pénznemében hajtja be.  
2. A megkeresett hatóság kellő gondossággal tájékoztatja a megkereső hatóságot a behajtás 
iránti kérelem alapján tett bármely intézkedésről.  
3. A megkeresett hatóság a behajtás iránti kérelem kézhezvételének időpontjától számítva 
késedelmi kamatot számít fel, a saját követeléseire alkalmazandó törvényi, rendeleti és közigazgatási 
rendelkezésekkel összhangban.  
4. Amennyiben az alkalmazandó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések leh etővé 
teszik, a megkeresett hatóság halasztott fizetést vagy részletfizetést engedélyezhet az adós részére, 
és ezért kamatot számíthat fel. E döntéséről tájékoztatja a megkereső hatóságot.  
5. A 35. cikk [Költségek] (1) bekezdésének sérelme nélkül, a megker esett hatóság átutalja a 
megkereső hatóságnak a követelés behajtott összegét, valamint az e cikk (3) és (4) bekezdésében 
említett kamatot.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1156  
 29. cikk: Vitatott követelések és végrehajtási intézkedések  
1. A követeléssel, a megkereső hatóság Államában végrehaj tást engedélyező, eredeti okirattal 
vagy a megkeresett hatóság Államában végrehajtást engedélyező egységes okirattal, valamint a 
megkereső hatósága általi kézbesítés érvényességével kapcsolatos viták a megkereső hatóság 
Államában működő illetékes szervek h atáskörébe tartoznak. Amennyiben a behajtási eljárás során a 
követelésre, a megkereső hatóság Államában végrehajtást engedélyező, eredeti okiratra vagy a 
megkeresett hatóság Államában végrehajtást engedélyező egységes okiratra vonatkozóan valamely 
érdekelt  fél jogorvoslati kérelmet terjeszt elő, a megkeresett hatóságnak tájékoztatnia kell az 
érintett felet arról, hogy az érintett félnek az ügyet a megkereső hatóság Államának illetékes 
hatósága elé kell terjesztenie, az adott Államban hatályos jogszabályokka l összhangban.  
2. A megkeresett hatóság Államában tett végrehajtási intézkedésekkel vagy a megkeresett 
Állam hatósága általi kézbesítés érvényességével kapcsolatos vitákat – a szóban forgó Állam 
jogszabályainak és rendelkezéseinek megfelelően – a megkerese tt Állam illetékes szerve elé kell 
terjeszteni.  
3. Amennyiben sor kerül az (1) bekezdésben említett jogorvoslati kérelem beterjesztésére, a 
megkereső hatóságnak tájékoztatnia kell erről a megkeresett hatóságot, és jeleznie kell a követelés 
nem vitatott mér tékét.  
4. Amint a megkeresett hatóság a megkereső hatóságtól vagy az érdekelt féltől megkapta a (3) 
bekezdésben említett információkat, a követelés azon részét illetően, amelyre a jogorvoslati kérelem 
vonatkozik, fel kell függesztenie a végrehajtási eljárá st az ügyben illetékes szerv döntéséig, kivéve, ha 
a megkereső hatóság az e bekezdés harmadik albekezdésének megfelelően másként kéri.  
A megkereső hatóság kérésére, illetve amennyiben a megkeresett hatóság ezt szükségesnek tartja, 
továbbá a 31. cikk [Bizto sítási intézkedésekre irányuló megkeresés] sérelme nélkül, a megkeresett 
hatóság biztosítási intézkedéseket tehet a követelés behajtásának biztosítása érdekében, 
amennyiben az alkalmazandó törvények és rendeletek ezt lehetővé teszik.  
A megkereső hatóság az  Államában hatályos törvényeknek, rendeleteknek és közigazgatási 
gyakorlatnak megfelelően felkérheti a megkeresett hatóságot azon követelés vagy a követelés azon 
részének behajtására, amelyre vonatkozóan jogorvoslati kérelmet terjesztettek elő, amennyiben a 
megkeresett hatóság Államának hatályos törvényei, rendeletei és közigazgatási gyakorlata ezt 
lehetővé teszi. Ezeket a megkereséseket meg kell indokolni. Amennyiben a jogvita kimenetele a 
későbbiekben az adós számára kedvező, a megkereső hatóság felelős a  behajtott összegek 
visszatérítéséért, valamint az esetleges kártérítésért, a megkeresett hatóság Államában hatályos 
jogszabályok szerint.  
Amennyiben a megkereső és a megkeresett Állam illetékes hatóságai kölcsönös egyeztetési eljárást 
kezdeményeznek, és a z eljárás eredménye érintheti azon követelést, amellyel kapcsolatban a 
segítségnyújtást kérték, a behajtási intézkedéseket fel kell függeszteni vagy le kell állítani az eljárás 
befejezéséig, kivéve a csalás vagy fizetésképtelenség miatti különösen sürgős e seteket. Ha a 
behajtási intézkedéseket felfüggesztik vagy leállítják, a második albekezdés alkalmazandó.  
30. cikk: A behajtásra irányuló segítségnyújtási megkeresés módosítása vagy visszavonása  
1. A megkereső hatóság – megjelölve a módosítás vagy a visszav onás indokát – haladéktalanul 
tájékoztatja a megkeresett hatóságot a behajtás iránti kérelem későbbi módosításáról vagy a 
megkeresés visszavonásáról.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1157  
 2. Ha a megkeresés módosítása a 29. cikk [Vitatott követelések és végrehajtási intézkedések] 
(1) bekezdésé ben említett illetékes szerv határozatának az eredménye, a megkereső hatóság 
továbbítja ezt a határozatot a megkeresett hatóság Államában végrehajtást engedélyező, 
felülvizsgált egységes okirattal együtt. Ezt követően a megkeresett hatóság a további behajt ási 
intézkedések során a felülvizsgált okirat alapján jár el.  
A megkeresett hatóság Államában végrehajtást engedélyező, eredeti egységes okirat alapján hozott 
behajtási vagy biztosítási intézkedések folytatódhatnak a felülvizsgált okiratnak megfelelően, ki véve, 
ha a megkeresés módosítására a megkereső hatóság Államában végrehajtást engedélyező, eredeti 
okirat vagy a megkeresett hatóság Államában végrehajtást engedélyező, eredeti egységes okirat 
érvénytelensége miatt került sor.  
A módosított okirat vonatkozá sában a 27. cikket [A megkeresett hatóság államában végrehajtást 
engedélyező okirat és egyéb kísérő dokumentumok] és a 29. cikket [Vitatott követelések és 
végrehajtási intézkedések] alkalmazni kell.  
31. cikk: Biztosítási intézkedésekre irányuló megkeresés  
1. Amennyiben hasonló helyzetben a megkereső hatóság Államának jogszabályai és 
közigazgatási gyakorlata is lehetővé tesz biztosítási intézkedéseket, a megkereső hatóság kérésére a 
megkeresett hatóság a saját Államának nemzeti jogszabályai által lehetővé te tt mértékben és 
közigazgatási gyakorlatával összhangban biztosítási intézkedéseket tesz a követelés behajtásának 
biztosítására, amennyiben a megkeresés időpontjában az adós vitatja a követelést vagy a megkereső 
hatóság Államában végrehajtást engedélyező ok iratot, illetve ha a követelésre vonatkozóan még 
nem bocsátottak ki a megkereső hatóság Államában végrehajtást engedélyező okiratot.  
A megkeresett hatóság Államában végrehajtandó biztosítási intézkedésekre irányuló megkereséshez 
csatolni kell a megkereső h atóság Államában végrehajtandó biztosítási intézkedések engedélyezése 
céljából kiállított, a kölcsönös segítségnyújtás tárgyát képező követelésre vonatkozó dokumentumot, 
amennyiben létezik ilyen. A megkeresett hatóság Államában nem írhatnak elő az e dokume ntumot 
hitelesítő, kiegészítő vagy helyettesítő további okmányt.  
2. A biztosítási intézkedésekre irányuló megkereséshez csatolható egyéb, a követeléssel 
kapcsolatban kiállított dokumentum.  
32. cikk: A biztosítási intézkedésekre irányuló megkeresésekre vona tkozó szabályok  
A 31. cikk [Biztosítási intézkedésekre irányuló megkeresés] teljesülése érdekében a 25. cikk [Behajtás 
iránti kérelem] (2) bekezdését, a 28. cikk [A behajtás iránti kérelem teljesítése] (1) és (2) bekezdését, 
a 29. cikket [Vitatott követelé sek és végrehajtási intézkedések] és a 30. cikket [A behajtásra irányuló 
segítségnyújtási megkeresés módosítása vagy visszavonása] értelemszerűen kell alkalmazni.  
33. cikk: A megkeresett hatóság kötelezettségének korlátozása  
1. A megkeresett hatóság nem kö teles a 25. [Behajtás iránti kérelem] –31. cikkben [Biztosítási 
intézkedésekre irányuló megkeresés] előírt segítségnyújtásra, ha a követelés behajtása – az adós 
helyzete miatt – a megkeresett hatóság Államában komoly gazdasági vagy társadalmi nehézségeket 
okozna, amennyiben hasonló hazai követelések esetében az említett Állam hatályos törvényei, 
rendeletei és közigazgatási gyakorlata engedélyez ilyen kivételt.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1158  
 2. A megkeresett hatóság nem köteles a 25. [Behajtás iránti kérelem] –31. cikkben [Biztosítási 
intéz kedésekre irányuló megkeresés] előírt segítségnyújtásra, ha a megkeresett Államra háruló 
költségek vagy adminisztratív terhek egyértelműen aránytalanok lennének a megkereső Állam által 
elérendő pénzügyi haszonhoz képest.  
3. A megkeresett hatóság nem kötel es a 20. cikkben [Információkérés] és a 22. [Jelenlét a 
közigazgatási hivatalokban és részvétel a közigazgatási vizsgálatokban] –31. cikkben [Biztosítási 
intézkedésekre irányuló megkeresés] előírt segítségnyújtásra, amennyiben a 20. cikk 
[Információkérés], a 22. cikk [Jelenlét a közigazgatási hivatalokban és részvétel a közigazgatási 
vizsgálatokban], a 23. cikk [A követelésekkel kapcsolatos egyes dokumentumok kézbesítésére 
vonatkozó megkeresés], a 25. cikk [Behajtás iránti kérelem] vagy a 31. cikk [Biztosítá si 
intézkedésekre irányuló megkeresés] szerinti eredeti segítségnyújtás iránti megkeresés olyan 
követelésekre vonatkozik, amelyek esetében a követelésnek a megkereső hatóság Államában való 
esedékességi időpontja és a segítségnyújtás iránti eredeti megkeres és időpontja között több mint öt 
év telt el.  
Olyan esetekben azonban, amikor a követeléssel vagy a megkereső hatóság Államában végrehajtást 
engedélyező, eredeti okirattal összefüggésben jogorvoslati kérelmet nyújtottak be, az ötéves időszak 
attól az időpon ttól számítandó, amikor a megkereső hatóság Államában megállapítást nyer, hogy a 
követeléssel vagy a végrehajtást engedélyező okirattal összefüggésben további jogorvoslatnak nincs 
helye.  
Olyan esetekben továbbá, amikor a megkereső hatóság Államában halaszt ott fizetést vagy 
részletfizetést engedélyeznek, az ötéves időszak a teljes, meghosszabbított fizetési határidő 
lejártakor veszi kezdetét.  
A megkeresett hatóság az ilyen esetekben ugyanakkor nem köteles segítségnyújtásra olyan 
követelések esetében, amelyek  tekintetében a követelés esedékességének a megkereső hatóság 
Államában érvényes időpontjától számítva több mint tíz év telt el.  
4. A részes Államok nem kötelezhetők segítségnyújtásra abban az esetében, ha az összeg, 
amelynek vonatkozásában a segítséget kérték, nem éri el az 5  000 GBP-t. 
5. A megkeresett hatóság tájékoztatja a megkereső hatóságot a segítségnyújtás iránti 
megkeresés elutasításának okairól.  
34. cikk: Az elévülési idővel kapcsolatos kérdések  
1. Az elévülési időt érintő kérdésekre vonatkozóan  kizárólag a megkereső hatóság Államában 
hatályos jogszabályok az irányadók.  
2. Az elévülési idő felfüggesztésével, megszakításával vagy meghosszabbításával kapcsolatban a 
megkeresett hatóság által vagy annak nevében a követelés behajtására irányuló segíts égnyújtás 
iránti megkeresés alapján tett azon lépések, amelyek az elévülési idő tekintetében a megkeresett 
hatóság Államában hatályos jog szerint felfüggesztő, megszakító vagy meghosszabbító hatással 
bírnak, a megkereső hatóság Államában is ugyanilyen hatá súak, feltéve, hogy ennek megfelelő 
joghatás az utóbbi Államban hatályos jog alapján is létezik.  
Ha a megkeresett hatóság Államában hatályos jog szerint az elévülési idő felfüggesztésére, 
megszakítására vagy meghosszabbítására nincs lehetőség, a megkereset t hatóság által vagy annak 
nevében a követelés behajtására irányulóan, a segítségnyújtás iránti megkeresés alapján tett 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1159  
 lépések, amelyek – ha a megkereső hatóság által vagy annak nevében a saját Államában tett lépések 
lennének – a megkereső hatóság Államáb an hatályos jog alapján felfüggesztő, megszakító vagy 
meghosszabbító hatással lennének az elévülési időre, e hatást illetően úgy tekintendők, mintha ez 
utóbbi Államban hajtották volna végre őket.  
Az első és a második albekezdés nem érinti a megkereső hatós ág Államának azon jogát, hogy olyan 
intézkedéseket hozzon, amelyek az említett Államban hatályos jog alapján felfüggesztő, megszakító 
vagy meghosszabbító hatással vannak az elévülési időre.  
3. A megkereső és a megkeresett hatóság tájékoztatja egymást azokr ól az intézkedésekről, 
amelyek megszakítják, felfüggesztik vagy meghosszabbítják az elévülési időt egy olyan követelés 
esetében, amelyre vonatkozóan behajtási vagy biztosítási intézkedéseket kértek, vagy amelyek ilyen 
hatással lehetnek.  
35. cikk: Költségek  
1. A megkeresett hatóság törekszik arra, hogy az érintett személytől – a 28. cikk [A behajtás 
iránti kérelem teljesítése] (5) bekezdésében említett összegeken felül – behajtsa és visszatartsa a 
behajtással kapcsolatban részéről felmerült költségeket, sajá t Állama jogszabályainak megfelelően. A 
részes Államok lemondanak az olyan költségek egymás számára történő megtérítésének igényéről, 
amelyek az e jegyzőkönyv értelmében egymásnak nyújtott kölcsönös segítség alapján merülnek fel.  
2. Amennyiben azonban a be hajtás különleges problémát okoz, nagyon magas költségekkel jár 
vagy a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel összefüggésbe hozható, a megkereső és a 
megkeresett hatóság az adott eseteknek megfelelő egyedi költségmegtérítési szabályokról 
állapodhat meg.  
3. A (2) bekezdés ellenére a megkereső hatóság Állama felelősséggel tartozik a megkeresett 
hatóság Államának minden olyan költségért és veszteségért, amely megalapozatlannak ítélt 
intézkedések következményeként merül fel, amennyiben azok a követelés tárgyát v agy a megkereső 
hatóság által kiállított, végrehajtást és/vagy biztosítási intézkedéseket engedélyező okirat 
érvényességét érintik.  
Negyedik fejezet: A behajtásra irányuló segítségnyújtás iránti megkeresések valamennyi típusára 
irányadó általános szabályok  
36. cikk: Nyelvhasználat  
1. A segítségnyújtás iránti megkeresést, a kézbesítéshez alkalmazandó formanyomtatványt és a 
megkeresett hatóság Államában végrehajtást engedélyező egységes okiratot a megkeresett hatóság 
Államának hivatalos nyelvén vagy egyik hiv atalos nyelvén kell továbbítani, vagy ilyen nyelvű fordítást 
kell hozzá mellékelni. Az a tény azonban, hogy az említett dokumentumok egyes részei nem az 
említett Állam hivatalos nyelvén vagy egyik hivatalos nyelvén készültek, nem érinti érvényességüket 
vagy az eljárás érvényességét, amennyiben a kérdéses nyelvről az érintett Államok egymás között 
megállapodtak.  
2. Azok a dokumentumok, amelyeknek a 23. cikknek [A követelésekkel kapcsolatos egyes 
dokumentumok kézbesítésére vonatkozó megkeresés] megfelelően a kézbesítését kérték, a 
megkereső hatóság Államának hivatalos nyelvén továbbíthatók a megkeresett hatóság részére.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1160  
 3. Amennyiben a megkereséshez az (1) és a (2) bekezdésben említettektől eltérő 
dokumentumokat csatolnak, a megkeresett hatóság szükség esetén kérheti a megkereső hatóságtól 
ezeknek a dokumentumoknak a megkeresett hatóság Államának hivatalos nyelvére vagy egyik 
hivatalos nyelvére, vagy bármely olyan más nyelvre történő lefordítását, amelyről az érintett 
Államok megállapodtak.  
37. cikk: Statisztik ai adatok  
1. A Felek minden év június 30 -ig elektronikus úton megküldik a szakbizottság részére az e cím 
alkalmazására vonatkozó statisztikai adatokat tartalmazó jegyzéket.  
2. Az (1) bekezdés alapján közlendő statisztikai adatok  tartalmát és formátumát a s zakbizottság 
határozza meg.  
38. cikk: Formanyomtatványok és kommunikációs eszközök  
1. A 20. cikk [Információkérés] (1) bekezdése szerinti információkérést, a 23. cikk [A 
követelésekkel kapcsolatos egyes dokumentumok kézbesítésére vonatkozó megkeresés] (1) 
bekezdése szerinti kézbesítési megkeresést, a 25. cikk [Behajtás iránti kérelem] (1) bekezdése 
szerinti behajtás iránti kérelmet, a 31. cikk [Biztosítási intézkedésekre irányuló megkeresés] (1) 
bekezdése szerinti biztosítási intézkedésekre irányuló megkere sést, illetve a 37. cikk [Statisztikai 
adatok] szerinti statisztikai adatközlést formanyomtatvány használatával, elektronikus úton kell 
továbbítani, kivéve, ha ez műszaki okokból nem megvalósítható. Lehetőség szerint ezeket a 
formanyomtatványokat kell hasz nálni a megkereséssel kapcsolatos minden további kommunikáció 
során is.  
A megkeresett hatóság Államában végrehajtást engedélyező egységes okiratot, a megkereső hatóság 
Államában biztosítási intézkedéseket engedélyező dokumentumot, valamint a 27. cikkben [A  
megkeresett hatóság államában végrehajtást engedélyező okirat és egyéb kísérő dokumentumok] és 
a 31. cikkben [Biztosítási intézkedésekre irányuló megkeresés] említett egyéb dokumentumokat is 
elektronikus úton kell továbbítani, kivéve, ha ez műszaki okokbó l nem megvalósítható.  
Adott esetben a formanyomtatványokhoz jelentéseket, nyilatkozatokat és bármely más 
dokumentumot, vagy azok hitelesített másolatát vagy kivonatát lehet csatolni, amelyeket szintén 
elektronikus úton kell továbbítani, kivéve, ha ez műsza ki okokból nem megvalósítható.  
Formanyomtatványokat és elektronikus úton történő kommunikációt lehet alkalmazni a 21. cikk 
[Előzetes megkeresés nélküli információcsere] alapján történő információcsere esetében is.  
2. Az (1) bekezdést nem kell alkalmazni a tisztviselők által a 22. cikk [Jelenlét a közigazgatási 
hivatalokban és részvétel a közigazgatási vizsgálatokban] szerinti, másik Állam közigazgatási 
hivatalában való jelenlét vagy másik Államban végzett közigazgatási vizsgálatban való részvétel során 
szerzett információkra és dokumentumokra.  
3. A kapott információk vagy a segítségnyújtás iránti megkeresés teljesítése során tett 
intézkedések érvényességét nem befolyásolja, ha a kommunikációra nem elektronikus úton vagy 
nem a formanyomtatványok használatával  kerül sor.  
4. Az e jegyzőkönyv végrehajtása során alkalmazott elektronikus kommunikációs hálózatok és 
az e célból elfogadott formanyomtatványok a 2. cikk [Alkalmazási kör] (1) bekezdésének b) pontja 
szerinti követelésektől eltérő egyéb követelések behajtá sához nyújtott segítség esetében is 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1161  
 felhasználhatók, amennyiben a közigazgatási együttműködésről az érintett Államok között 
megkötött egyéb, jogilag kötelező érvényű kétoldalú vagy többoldalú eszközök lehetővé tesznek 
ilyen behajtási segítségnyújtást.  
5. A 39. cikk [A héával kapcsolatos igazgatási együttműködéssel, valamint az adók, vámok és 
illetékek behajtásával foglalkozó kereskedelmi szakbizottság] (2) bekezdésében említett határozatok 
szakbizottság általi elfogadásáig az illetékes hatóságok az e jegyző könyv mellékletében 
meghatározott szabályokat alkalmazzák, beleértve a formanyomtatványokat is.  
6. A megkeresett hatóság a saját Állama hivatalos pénznemét  használja a behajtott 
összegeknek a megkereső hatóság Államának részére történő átutalásához, kivéve amennyiben az 
érintett Államok másként állapodnak meg.  
IV. CÍM: VÉGREHAJTÁS  ÉS ALKALMAZÁS  
39. cikk: A héával kapcsolatos igazgatási együttműködéssel, vala mint az adók, vámok és illetékek 
behajtásával foglalkozó kereskedelmi szakbizottság  
1. A szakbizottság feladatai a következők:  
(a) rendszeres konzultációkat tart; valamint  
(b) legalább ötévente felülvizsgálja e jegyzőkönyv működését és hatékonyságát.   
2. A szakb izottság határozatokat és ajánlásokat fogad el a következők érdekében:  
(a) a 11. cikkben [Automatikus információcsere] előírt automatikus információcsere gyakorisága, 
gyakorlati feltételei és az automatikus információcsere tárgyát képező pontos adatkategóriák;  
(b) az automatikus információcsere eredményeinek áttekintése a (2) bekezdés a) pontja szerint 
meghatározott egyes adatkategóriák esetében annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen 
típusú információcserére csak abban az esetben kerüljön sor, amikor ez jelenti  az 
információcsere leghatékonyabb módját;  
(c) a 11. cikk [Automatikus információcsere] szerinti információcserébe bevonandó új 
adatkategóriák meghatározása, ha az automatikus adatcsere jelenti a leghatékonyabb 
együttműködési módot;  
(d) a 19. cikk [Formanyomtatván yok és kommunikációs eszközök] (1) bekezdése és a 38. cikk 
[Formanyomtatványok és kommunikációs eszközök] (1) bekezdése szerinti adatközlések 
formanyomtatványainak meghatározása  
(e) a 18. cikkben [Statisztikai adatok] és a 37. cikkben [Statisztikai adatok] eml ített statisztikai 
adatok rendelkezésre állásának, gyűjtésének és feldolgozásának felülvizsgálata annak 
biztosítása érdekében, hogy az említett cikkekben meghatározott kötelezettségek ne rójanak 
aránytalan adminisztratív terhet a Felekre;  
(f) a CCN/CSI hálózat on és más eszközök révén átadandó információk meghatározása;  
(g) az Egyesült Királyság által az európai információs rendszerekben való részvételből adódó 
költségek tekintetében az Unió általános költségvetésébe befizetendő pénzügyi hozzájárulás 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1162  
 összegéről és a  befizetés módjáról, a d) és az f) pontban említett határozatok 
figyelembevételével;  
(h) végrehajtási szabályok meghatározása a 4. cikk [Szervezet] (2) és (3) bekezdésében említett 
központi kapcsolattartó irodák és kapcsolattartó szervek közötti kapcsolattartá s gyakorlati 
aspektusairól;  
(i) a központi kapcsolattartó irodák közötti kapcsolattartásra vonatkozó gyakorlatok kialakítása a 
4. cikk [Szervezet] (5)  bekezdésének végrehajtása céljából;  
(j) a III. címmel [A behajtásra irányuló segítségnyújtás] kapcsolatos végreha jtási szabályok 
meghatározása, ideértve a behajtandó összegek átváltásával és a behajtott összegek 
átutalásával kapcsolatos szabályokat; valamint  
(k) az 5. cikkben [Szolgáltatói megállapodás] említett szolgáltatási szintre vonatkozó 
megállapodás megkötésére vo natkozó eljárás meghatározása, valamint a szolgáltatási szintre 
vonatkozó megállapodás megkötése.  
V. CÍM: ZÁRÓ RENDELK EZÉSEK  
40. cikk: Folyamatban lévő megkeresések végrehajtása  
1. Amennyiben a kilépésről rendelkező megállapodás 99. cikkének (1) bekezdése által 
meghatározott tranzakciókkal kapcsolatban a 904/2010/EU rendelet értelmében beküldött 
információkérések és közigazgatási vizsgálatok nem zárulnak le az átmeneti időszak végétől 
számított négy éven belül, a megkeresett Állam biztosítja azok végrehajtá sát a jelen jegyzőkönyv 
szabályai szerint.  
2. Amennyiben a 2. cikk [Alkalmazási kör] hatálya alá tartozó adókhoz és vámokhoz 
kapcsolódó, a kilépésről rendelkező megállapodás 100. cikkének (1) bekezdésében említett 
követelésekkel kapcsolatban a 2010/24/EU i rányelv értelmében beküldött segítségnyújtás iránti 
megkeresések nem zárulnak le az átmeneti időszak végétől számított öt éven belül, a megkeresett 
Állam biztosítja azok végrehajtását a jelen jegyzőkönyv szabályai szerint. A kézbesítéshez 
alkalmazandó form anyomtatvány vagy a megkeresett hatóság Államában végrehajtást engedélyező, 
az e bekezdésben említett jogszabályok szerint létrehozott okirat továbbra is érvényben marad ilyen 
intézkedésekhez. Az ötéves időszak leteltét követően létre lehet hozni egy a meg keresett hatóság 
Államában végrehajtást engedélyező, felülvizsgált egységes okiratot olyan követelések 
vonatkozásában, amelyekhez korábban kértek segítséget.  Az ilyen felülvizsgált egységes okiratokban 
hivatkozni kell az eredeti segítségnyújtás iránti kér elem jogalapjára.  
41. cikk: Kapcsolat más megállapodásokkal vagy egyezményekkel  
Ez a jegyzőkönyv elsőbbséget élvez a tagállamok és az Egyesült Királyság között megkötött, a héa 
területén történő közigazgatási együttműködésről vagy az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó 
követelések behajtásával kapcsolatos segítségnyújtásról szóló két - vagy többoldalú megállapodások 
rendelkezéseivel szemben, amennyiben azok rendelkezései összeegyeztethetetlenek e jegyzőkönyv 
rendelkezéseivel.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1163  
   
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1164  
 MELLÉKLET A HOZZÁADOTTÉRTÉK -ADÓ TERÜLETÉN FOLYTATOTT KÖZIGAZGATÁSI 
EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL ÉS CSALÁS ELLENI KÜZDELEMRŐL, VALAMINT AZ ADÓKBÓL, VÁMOKBÓL ÉS 
ILLETÉKEKBŐL EREDŐ KÖVETELÉSEK BEHAJTÁSÁRA IRÁNYULÓ KÖLCSÖNÖS SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL 
SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYVHÖZ  
A hozzáadottérték -adó területén történő  közigazgatási együttműködésről és csalás elleni 
küzdelemről, valamint az adókból, vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló 
kölcsönös segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) 39. cikkének [A 
héával kapcsol atos igazgatási együttműködéssel, valamint az adók, vámok és illetékek behajtásával 
foglalkozó kereskedelmi szakbizottság] (2) bekezdésében említett határozatok szakbizottság általi 
elfogadásáig a következő szabályok és formanyomtatványok alkalmazandók.  
1. szakasz: A kapcsolattartók megszervezése  
1.1.  További értesítésig a központi kapcsolattartó irodák, amelyek fő felelőssége e jegyzőkönyv II. 
címének [Közigazgatási együttműködés és a héacsalás elleni küzdelem] alkalmazása, a következők:  
(a) az Egyesült Kirá lyságban: Her Majesty’s Revenue and Customs, UK VAT Central Liaison Office;  
(b) a tagállamok részéről: a héa területén a tagállamok közötti közigazgatási együttműködésre 
kijelölt központi kapcsolattartó irodák.  
1.2. További értesítésig a központi kapcsolatta rtó irodák, amelyek fő felelőssége e jegyzőkönyv 
III. címének [A behajtásra irányuló segítségnyújtás] alkalmazása, a következők:  
(a) az Egyesült Királyságban: Her Majesty’s Revenue and Customs, Debt Management;  
(b) a tagállamok részéről: a tagállamok közötti behaj tási segítségnyújtásra kijelölt központi 
kapcsolattartó irodák.  
2. szakasz: A hozzáadottérték -adó területén történő közigazgatási együttműködés és csalás elleni 
küzdelem  
2.1. Kommunikáció  
Az e jegyzőkönyv II. címe [Közigazgatási együttműködés és a héacsalás elleni küzdelem] szerinti 
információcsere lehetőség szerint elektronikus úton és a közös kommunikációs hálózaton (CCN) 
keresztül történik az érintett Államoknak a közigazgatási együttműködéssel kapcsolatos 
információcserét szolgáló postafiókjai v agy a héával kapcsolatos csalás elleni küzdelmet szolgáló 
postafiókjai között.  
2.2. Formanyomtatvány  
Az e jegyzőkönyv II. címe [Közigazgatási együttműködés és a héacsalás elleni küzdelem] szerinti 
információcseréhez az Államok a következő mintát használjá k: 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1165  
 Formanyomtatvány az uniós tagállamok és az Egyesült Királyság közötti, a héa területén 
történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló jegyzőkönyv 
szerinti információkéréshez, önkéntes információcseréhez és visszajelzéshez  
Információcsere -hivatkozások:  
A) ÁLTALÁNOS ADATOK  
A1 
Megkereső állam:   Megkeresett állam:  
Megkereső hatóság:   Megkeresett hatóság:   
A2  
A megkereső hatóságnál a kérelemmel/információcserével 
foglalkozó ügyintéző adatai:  A megkeresett hatóságnál a kérelemmel/információcserével 
foglalkozó ügyintéző adatai:  
Név:  Név:  
E-mail:  E-mail:  
Telefon:   Telefon:   
Nyelvek:   Nyelvek:   
A3  
A megkereső hatóság nemzeti hivatkozási száma:  
 A megkeresett hatóság nemzeti hivatkozási száma:  
 
A megkereső hatóság  tölti ki!  
 
 A megkeresett hatóság tölti ki!  
 
A4  
A megkeresés/információcsere továbbításának dátuma:  A válasz feladásának dátuma:   
A5  
A megkeresés/információcsere mellékleteinek száma:  A válasz mellékleteinek száma:   
A6 A7 
○ Általános megkeresés/információcsere  □ Mint megkeresett hatóság közlöm, hogy az alábbiakban 
megjelölt határidőkön belül nem lesz módomban választ adni:  
 ○ Információkérés      ○ 3 hónap  
 ○ Önkéntes információcsere      ○ 1 hónap a már rendelkezésre álló információ  esetében  
        □ Visszajelzés kérése önkéntes információcserére 
vonatkozóan  A késedelem oka:  
 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1166  
    ○ Csalárd kereskedőre vonatkozó 
megkeresés/információcsere  
 ○ Információkérés  
   ○ Csalárd kereskedő – Nyilvántartási adatok 
ellenőrzése/üzleti tevékenység  
   ○ Önkéntes információátadás   
 
 
 
       □ Visszajelzés kérése önkéntes információátadásra 
vonatkozóan  
  
  
  □ A válasz várható ideje:  
 □ A megkeresett állami hatóság engedélyezi az 
információknak egy másik Állam részére történő továbbítását 
(a hozzáadottérték -adó területén folytatott közigazgatási 
együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az 
adókból és vámokból eredő követelések behajtására irányuló 
kölcsönös segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv 6. cikkének 
(6) beke zdése)  
□ Visszajelzés kérése a válaszra  
A hozzáadottérték -adó területén folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókból és 
vámokból eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló jegyzőkönyv 6. cikkének (4) bekezdése 
értelmében az információt szolgáltató Állam indokolt kérelem alapján engedélyezi a kapott információnak a jegyzőkönyv 2. 
cikkének (1) bekezdésében említettektől eltérő célokra történő felhasználását.  
B) ÁLTALÁNOS INF ORMÁCIÓKÉRÉS  
Megkereső hatóság  Megkeresett hatóság  Megkeresett hatóság161 
B1 Héaazonosító szám (egyéb esetben 
adóazonosító szám)  
 
 
Héaazonosító szám:  B1 Héaazonosító szám (egyéb esetben 
adóazonosító szám)  
○ Kérjük, töltse ki  
○ Kérjük, erősítse meg  
 
Héaazonosító szám:   
 
○ Megerősítem    ○ Nem erősítem meg  
Héaazonosító szám:  
□ Héaazonosító szám nem érhető el  □ Héaazonosító szám nem érhető el  □ Héaazonosító szám nem érhető el  
Adóazonosító szám:   
 Adóazonosító szám:   
 Adóazonosító szám:   
 
                                                            
161 Ebben az oszlopban a megkeresett hatóság vagy kitölti a megkereső hatóság által kért információkat (a 
„Kérjük, töltse ki” rovat kipipálva  a második oszlopban), vagy megerősíti a megkereső hatóság által közölt 
információkat (a „Kérjük, erősítse meg” rubrika kipipálva, és az információk a második oszlopban feltüntetve).  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1167  
 B2 Név  
 
 
 
 B2 Név  
○ Kérjük, töltse ki  
○ Kérjük, erősítse meg  
 
  
 
○ Megerősítem    ○ Nem erősítem meg  
Név: 
 
B3 Kereskedelmi név  
 
 
 
 B3 Kereskedelmi név  
○ Kérjük, töltse ki  
○ Kérjük, erősítse meg  
 
  
 
○ Megerősítem    ○ Nem erősítem meg  
Kereskedelmi név:  
 
B4 Cím  
 
 
 
 B4 Cím  
○ Kérjük, töltse ki  
○ Kérjük, erősítse meg  
 
  
 
○ Megerősítem    ○ Nem erősítem meg  
Cím:  
 
B5 Az alábbi dátumok ÉÉÉÉ/HH/NN 
formátumban:  
 
 B5 Az alábbi dátumok ÉÉÉÉ/HH/NN 
formátumban:  
○ Kérjük, töltse ki  
○ Kérjük, erősítse meg   
 
○ Megerősítem    ○ Nem  erősítem meg  
(a) héaazonosító szám/adóazonosító 
szám kiadása  
 (a) héaazonosító szám/adóazonosító 
szám kiadása  
 (a) héaazonosító szám/adóazonosító 
szám kiadása  
 
(b) Héaazonosító szám/adóazonosító 
szám törlése  
 (b) Héaazonosító szám/adóazonosító 
szám törlése  
 (b) Héaazonosító szám/adóazonosító 
szám törlése  
 
(c) cégbejegyzés  
 (c) cégbejegyzés  
 (c) cégbejegyzés  
 
B6 A tevékenység megkezdésének 
dátuma  
 
 
 B6 A tevékenység megkezdésének 
dátuma  
○ Kérjük, töltse ki  
○ Kérjük, erősítse meg  
A tevékenység megkezdésének dátuma   
 
○ Megerősítem    ○ Nem erősítem meg  
A tevékenység megkezdésének dátuma  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1168  
    
B7 A tevékenység megszüntetésének 
dátuma  
 
 
 
 B7 A tevékenység megszüntetésének 
dátuma  
○ Kérjük, töltse ki  
○ Kérjük, erősítse meg  
A tevékenység megszüntetésének  
dátuma  
  
 
○ Megerősítem    ○ Nem erősítem meg  
A tevékenység megszüntetésének 
dátuma  
 
B8 Ügyvezetők/igazgatók neve  
 
 
 B8 Ügyvezetők/igazgatók neve  
○ Kérjük, töltse ki  
○ Kérjük, erősítse meg  
  
 
○ Megerősítem    ○ Nem erősítem meg  
 
B9 Tulajdonosok, résztulajdonosok, 
üzlettársak, partnerek, megbízottak, 
részvényesek vagy a cégben egyéb 
jogosultsággal bíró személyek neve  
 
 
 B9 Tulajdonosok, résztulajdonosok, 
üzlettársak, partnerek, megbízottak, 
részvényesek vagy a cégben egyéb 
jogosultsággal bíró szemé lyek neve  
○ Kérjük, töltse ki  
○ Kérjük, erősítse meg  
  
 
 
○ Megerősítem    ○ Nem erősítem meg  
 
B10 A tevékenység jellege  
 
 
 
 B10 A tevékenység jellege  
 
○ Kérjük, töltse ki  
○ Kérjük, erősítse meg   
 
 
○ Megerősítem    ○ Nem erősítem meg  
(a) A vállalkozás jogi státusza  
  (a) A vállalkozás jogi státusza  
 (a) A vállalkozás jogi státusza  
 
(b) Tényleges fő tevékenység162 
  (b) Tényleges fő tevékenység  
 (b) Tényleges fő tevékenység  
 
B11 Az ügylet jellege  
 Az ügylet jellege  
B11 Érintett áruk/szolgáltatások  Az ügylet jellege  
B11 Érintett áruk/szolgáltatások  
                                                            
162 A tényleges fő tevékenység a vállalkozás által végzett valós elsődleges  tevékenységet jelenti (az esetleges 
egyéb bejelentett tevékenységgel szemben).  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1169  
  
 ○ Kérjük, töltse ki  
○ Kérjük, erősítse meg  
  
○ Megerősítem    ○ Nem erősítem meg  
 
Időszak és összeg, amelyre a 
megkeresés/információcsere 
vonatkozik  
B12 Két ország közötti 
termékértékesítés   
 
  
 
 
 
-tól Időszak  Időszak   
 
-ig Összeg  Összeg   
Források: □ Héainformációcsere -
rendszer  (VIES)  □ Egyéb  
    
B13 Két ország közötti 
szolgáltatásnyújtás   
  
 
-tól Időszak  Időszak   
 
-ig Összeg  Összeg   
Források: □ VIES □  Egyéb  
   
  
 
C) TOVÁBBI INFORMÁCIÓK  
Nyilvántartásba vétel  
□ C1 Az adóalany a megkeresett államban ( □) / az adóalany a megkereső államban ( □) jelenleg nem szerepel a 
héanyilvántartásban.  
VIES -adatok vagy egyéb források alapján a tevékenység megszűnésének dátumát  követően sor került termékértékesítésre. 
Kérjük az ügy magyarázatát!  
 
 
 
□ C2 Az adóalany a megkeresett államban ( □) / az adóalany a megkereső államban ( □) nem szerepel a héanyilvántartásban.  
VIES -adatok vagy egyéb források alapján a nyilvántartásba vétel dátuma előtt sor került termékértékesítésre. Kérjük az ügy 
magyarázatát!  
 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1170  
  
 Árukkal/szolgáltatásokkal kapcsolatos ügyletek  
Áru 
□ C3 VIES -adatok vagy egyéb források alapján az adóalany a megkeresett államban termékértékesítést végzett, ugyanakkor 
az adóalany a megkereső államban:  
     ○ nem vallott be termékbeszerzést;  
     ○ tagadja az áruk átvételét;  
     ○ a vásárlást eltérő összegre jelentette be, és a bejelentett összeg::   
           Kérjük az ügy kivizsgálását és magyarázatát!   
□ Csatoljuk a rendelkezésünkre álló dokumentumok másolatát.  
□ C4 Az adóalany által a megkereső államban bevallott beszerzések nem felelnek meg a VIES -adatokból vagy egyéb 
forrásokból nyert információknak. Kérjük az ügy kivizsgálását és magyarázatát!   
□ C5 Ké rjük, adják meg a címeket, amelyekre az árut leszállították.  
Címek:  
 
 
□C6 A megkereső állam adóalanya állítása szerint értékesítést végzett egy, a megkeresett államban található személynek. 
Kérjük, erősítsék meg, hogy az árukat átvették, illetve hogy azokat:  
   □ elszámolták:   ○ Igen  ○ Nem    
  □ a megkeresett állam egy adóalanya bevallotta/megfizette   ○ Igen  ○ Nem   
A megkeresett állam adóalanyának neve és/vagy héaazonosító száma.  
 
 
Megelőző / utólagos árumozgás  
□ C7 Kitől vásárolták az árut? Kérjük,  adják meg a neveket, kereskedelmi neveket és héaazonosító számokat a C40 rovatban.  
□ C8 Kinek értékesítették tovább az árut? Kérjük, adják meg a neveket, kereskedelmi neveket és héaazonosító számokat a 
C40 rovatban.  
Szolgáltatások  
□ C9 VIES -adatok vagy egyéb források alapján a megkeresett államban bejegyzett adóalany a megkereső államban 
adóköteles szolgáltatást nyújtott, ugyanakkor az adóalany a megkereső államban:  
     ○ nem vallotta be a szolgáltatásnyújtást;  
     ○ tagadja a szolgáltatás igénybevételét;  
          ○ eltérő összegben vallott be szolgáltatás -igénybevételt, a bevallott összeg:  □ 
 □ 
 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1171  
            Kérjük az ügy kivizsgálását és magyarázatát!   
□ Csatoljuk a rendelkezésünkre álló dokumentumok másolatát.  
□ C10 Az adóalany által a megkereső  államban bevallott beszerzések nem felelnek meg a VIES -adatokból vagy egyéb 
forrásokból nyert információknak. Kérjük az ügy kivizsgálását és magyarázatát!   
□ C11 Kérjük, adják meg a címeket, amelyeken a szolgáltatást nyújtották.  
Címek:  
 
 
□C12 A megkereső állam adóalanya állítása szerint értékesítést végzett egy, a megkeresett államban található személynek. 
Kérjük, erősítsék meg, hogy a szolgáltatásnyújtás megtörtént, illetve hogy azt:  
   □ elszámolták:   ○ Igen               ○ Nem    
 □ a megkeresett állam egy adóalanya bevallotta/megfizette   ○ Igen  ○ Nem   
A megkeresett állam adóalanyának neve és/vagy héaazonosító száma.  
 
 
Áruszállítás  
□ C13 Kérjük, adják meg a fuvarozó nevét/héaazonosító számát és a címét.  
Név és/vagy héaazonosító szám és cím:  
 
 
□ C14 Ki rendelte meg az áruszállítást, és ki viselte annak költségét?  
Név és/vagy héaazonosító szám és cím:  
 
 
□ C15  Ki a felhasznált szállítóeszközök tulajdonosa?  
Név és/vagy héaazonosító szám és cím:  
 
 
Számlák  
□ C16 Kérjük, adják meg a számlázott összeget és annak pénznemét.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1172  
  
 
Kifizetés  
□ C17 Kérjük, adják meg a kifizetett összeget és annak pénznemét.  
 
 
□ C18 Kérjük,  adják meg a bankszámla tulajdonosának nevét és a számlaszámot, amelyről és/vagy amelyre a fizetés történt.  
Erről a bankszámláról:  
   A számlatulajdonos neve:   
  IBAN -szám vagy bankszámlaszám:  
  Bank  
Erre a bankszámlára:  
  A számlatulajdonos neve:   
  IBAN -szám vagy bankszámlaszám:  
  Bank  
□C19 Készpénzfizetés esetén kérjük, adják meg a következő adatokat:  
   □ Ki adta át a pénzt, kinek, hol és mikor?    
   □ Milyen iratot (készpénzfizetési nyugtát stb.) állítottak ki a fizetés igazolására?    
□ C20 Van bizonyíték harmadik fél által teljesített kifizetésre? Ha igen, kérjük, adják meg a további adatokat a C40 rovatban        
○ Igen               ○ Nem  
Megrendelés  
□ C21 Kérjük, küldjék meg a megrendelő személyéről rendelkezésükre álló összes adatot. Hogyan történt a megrendelés? 
Hogyan jött létre a kapcsolat  
az eladó és a vevő között?   
A különös szabályozások/különleges eljárások hatálya alá tartozó áruk  
Kérjük, pi pálják ki a megfelelő mezőket, és írják be kérdéseiket a C40 mezőbe.  
□ C22 Háromszögügyletek  
□ C23 Különbözet szerinti szabályozás  
□ C24 Áruk távértékesítése  
□ az uniós rendszer keretében  
□ az importrendszer keretében  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1173  
 □ C25 Új közlekedési eszköz értékesí tése nem adóalanyok részére  
□ C26 Mentesség a 42XX / 63XX vámeljárás keretében  
□ C27 Gáz és villamos energia  
□ C28 Vevői készletre vonatkozó megállapodások  
□ C29 Egyéb:  
 
 
Különleges rendelkezések hatálya alá tartozó szolgáltatások  
Kérjük, pipálják ki  a megfelelő mezőket, és írják be kérdéseiket a C40 mezőbe.  
□ C30 Közvetítő által nyújtott szolgáltatás  
□ C31 Ingatlannal kapcsolatos szolgáltatás nyújtása  
□ C32 Személyszállítási szolgáltatás  
□ C33 Árufuvarozási szolgáltatás  
□ C34  Kulturális, művészeti, s port-, tudományos, oktatási, szórakoztatási és hasonló szolgáltatások, fuvarozáshoz és 
személyszállításhoz kapcsolódó járulékos szolgáltatások, valamint ingóságok értékbecslése és ingóságokon végzett munkák  
□ C35 A C37 -es rovatban szereplőktől eltérő étter mi és vendéglátóipari szolgáltatások  
□ C36 Közlekedési eszközök bérbeadása  
□ C37 Hajók és repülőgépek fedélzetén, valamint vonatokon történő fogyasztásra irányuló éttermi és vendéglátóipari 
szolgáltatások  
□ C38 Szolgáltatások nyújtása  
□ a nem uniós rendszer keretében  
□ az uniós rendszer keretében  
□ C39 Szolgáltatások, melyekre a tényleges használat és igénybevétel szabályai alkalmazandók  
C40 Háttérinformáció és további kérdések  
 
 
C41 Szabadon kitölthető válaszmező  
 
 
D) DOKUMENTUMKÉRÉSEK  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1174  
  
Kérjük, küldjék meg részünkre az alábbi dokumentumok másolatát (adott esetben az összegeket és időszakokat lásd a B12 és 
B13 részben)  
□ D1 Számlák  ○ Megküldve  ○ Nem áll rendelkezésre  
□ D2 Szerződések  ○ Megküldve  ○ Nem áll rendelkezésre  
□ D3 Megrendelések  ○ Megküldve  ○ Nem áll rendelkezésre  
□ D4 Fizetési bizonylatok  ○ Megküldve  ○ Nem áll rendelkezésre  
□ D5 Fuvarokmányok  ○ Megküldve  ○ Nem áll rendelkezésre  
□ D6 A szállítói főkönyvi számlának a megkereső állam 
adóalanyára vonatkozó része  ○ Megküldve  ○ Nem áll rendelkezésre  
□ D7 A vevői főkönyvi számlának a megkereső állam 
adóalanyára vonatkozó része  ○ Megküldve  ○ Nem áll rendelkezésre  
□ D8 Vevőikészlet -nyilvántartások  
    Ettől az időponttól                               Eddig az időpontig  ○ Megküldve  ○ Nem áll rendelkezésre  
□ D9 Egyablakos/import egyablakos ügyintézési pont 
nyilvántartása  
    Ettől az időponttól                               Eddig az időpontig  ○ Megküldve  ○ Nem áll rendelkezésre  
□ D10 Bankszámlakivonatok  
    Ettől az időponttól                               Eddig az időpontig  ○ Megküldve  ○ Nem áll rendelkezésre  
□ D11 Egyéb  
 
 ○ Megküldve  ○ Nem áll rendelkezésre  
 
E) ÖNKÉNTES INFORMÁCIÓCSERE (ÁLTALÁNOS)  
□ E1 Az információt küldő állam adóalanyának nyilvántartásai alapján úgy tűnik, hogy annak a fogadó államban 
nyilvántartásba kellene vetetnie magát.  
□ E2 Az információt küldő állam adóalanyának nyilvántartásai alapján □ termékértékesítés / □  szolgáltatásnyújt ás történt a 
részére a fogadó állam adóalanya részéről, de erről a VIES -/vámügyi rendszerben és más adatforrásokban nem található 
információ.  
□ E3 Az információt küldő állam adóalanyának nyilvántartásai alapján a fogadó államban értékesített termék után h éát kell 
fizetni, de az adatok nem szerepelnek a VIES -/vámügyi rendszerben és más adatforrásokban.  
□ E4 VIES -/vámügyi adatok vagy egyéb források alapján a fogadó állam adóalanya terméket értékesített vagy szolgáltatást 
nyújtott az információt küldő állam valamely adóalanya részére, ugyanakkor az utóbbi adóalany:  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1175  
  □ nem vallotta be  □ termék beszerzését / □ szolgáltatás igénybevételét;  
         □ tagadja a □ termék beszerzését / □ szolgáltatási igénybevételét.  
□ E5 Az információt küldő állam adóalanyának nyi lvántartásai alapján a fogadó államban nyújtott szolgáltatás után héát kell 
fizetni.  
□ E6 Kiegészítő és háttérinformáció:  
□ E7 Mellékeljük a rendelkezésünkre álló számlamásolatokat.  
F) CSALÁRD KERESKEDŐ: REGISZTRÁCIÓ ELLENŐRZÉSE/ÜZLETI TEVÉKENYSÉG  
(A) A vállalkozás adatai  
Megkereső hatóság  Megkeresett hatóság  Megkeresett hatóság163 
F1 Héaazonosító szám (egyéb esetben 
adóazonosító szám)  
 
 
 
Héaazonosító szám:  F1 Héaazonosító szám (egyéb esetben 
adóazonosító szám)  
○ Kérjük, töltse ki  
○ Kérjük, erősítse meg  
Héaazonosító szám:   
 
 
○ Megerősítem    ○ Nem erősítem meg  
Héaazonosító szám:  
□ Héaazonosító szám nem érhető el  □ Héaazonosító szám nem érhető el  □ Héaazonosító szám nem érhető el  
Adóazonosító szám:   
 Adóazonosító szám:   
 Adóazonosító szám:   
 
F2 Név  
 
 
 
 F2 Név  
○ Kérjük, töltse ki  
○ Kérjük, erősítse meg  
 
  
 
○ Megerősítem    ○ Nem erősítem meg  
Név: 
 
F3 Cím  
 
 
 F3 Cím  
○ Kérjük, töltse ki  
○ Kérjük, erősítse meg  
  
 
○ Megerősítem    ○ Nem erősítem meg  
Cím:  
                                                            
163 Ebben az oszlopban a megkeresett hatóság vagy kitölti a megkereső hatóság által kért információkat (a 
„Kérjük, töltse ki” rovat kipipálva a második oszlopban), vagy megerősít i a megkereső hatóság által közölt 
információkat (a „Kérjük, erősítse meg” rubrika kipipálva, és az információk a második oszlopban feltüntetve).  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1176  
    
F4 Dátumok ÉÉÉÉ/HH/NN 
formátumban:  
 
 F4 Dátumok ÉÉÉÉ/HH/NN 
formátumban:  
○ Kérjük, töltse ki  
○ Kérjük, erősítse meg   
 
○ Megerősítem    ○ Nem erősítem meg  
 
(a) héaazonosító szám/adóazonosító 
szám kiadása  
 (a) héaazonosító szám/adóazonosító 
szám kiadása  
 (a) héaazonosító szám/adóazonosító 
szám kiadása  
 
(b) héaazonosító szám/adóazonosító 
szám törlése  
 (b) héaazonosító szám/adóazonosító 
szám törlése  
 (b) héaazonosító szám/adóazonosító 
szám törlése  
 
(c) cégbejegyzés  
 (c) cégbejegyzés  
 (c) cégbejegyzés  
 
F5 Tulajdonosok, résztulajdonosok, 
üzlettársak, partnerek, megbízottak, 
részvényesek vagy a cégben egyéb 
jogosultsággal bíró személyek  
 
 F5 Tulajdonosok, résztulajdonosok, 
üzlettársak, partnerek, megbízottak, 
részvényesek vagy a cégben egyéb 
jogosultsággal bíró személyek  
○ Kérjük, töltse ki  
○ Kérjük, er ősítse meg   
 
○ Megerősítem    ○ Nem erősítem meg  
(a) Név  
  (a) Név   
 (a) Név   
 
(b) Cím  
  (b) Cím  
 (b) Cím  
 
(c) Születési dátum  
  (c) Születési dátum  
 (c) Születési dátum  
 
(d) Állampolgárság  
  (d) Állampolgárság  
 (d) Állampolgárság  
 
F6 Ügyvezetők/igazgatók  
 
 
 F6 Ügyvezetők/igazgatók  
○ Kérjük, töltse ki  
○ Kérjük, erősítse meg   
 
○ Megerősítem    ○ Nem erősítem meg  
(a) Név  
  (a) Név   
 (a) Név   
 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1177  
 (b) Cím  
  (b) Cím  
 (b) Cím  
 
(c) Születési dátum  
  (c) Születési dátum  
 (c) Születési dátum  
 
(d) Állampolgárság  
  (d) Állampolgárság  
 (d) Állampolgárság  
 
(B) Kért információ  
□ F7 Az F5 és F6 rovatban feltüntetett személyek (ha ismert, 
születési dátummal) szerepelnek -e az Önök valamelyik 
adatbázisában?   
○ Igen  ○ Nem 
□ F8 Az F5 és F6 rovatban feltüntetett személyek 
szerepelnek -e a bűnügyi nyilvántartásban?  □ Ezt az információt jogi okokból nem közölhetjük.  
○ Igen  ○ Nem 
□ F9 Az  F5 és F6 rovatban feltüntetett személyek részt 
vettek -e a múltban csalárd kereskedői ügyletekben vagy más 
típusú csalásban?  □ Ezt az információt jogi okokból nem közölhetjük.  
○ Igen  ○ Nem 
□ F10 Az F5 és F6 rovatban feltüntetett személyek a 
megadott címen tartózkodnak -e vagy van -e azzal 
kapcsolatuk?   
○ Igen  ○ Nem 
□ F11 A megadott cím tartózkodási/c éges/ideiglenes 
tartózkodási/könyvelési/egyéb célra szolgál?  
 ○ Igen 
○ Nem  
 
□ F12 Mi a vállalkozás tevékenysége?   
 
□ F13 Felmerül -e gyanú a vállalkozás adózásával 
kapcsolatban?   
○ Igen  ○ Nem 
□ F14 Miért törölték a héaazonosító számot?   
 
□ F15 Kérjük, tájékoztassanak minden kapcsolódó 
vállalkozásról164, beleértve azok héaazonosító számát, illetve 
a megbízhatóságukra vonatkozó információkat.   
 
                                                            
164 Ideszámít minden olyan vállalkozás, amely közös igazgatás alatt áll, vagy amelyet más jogi, 
gazdasági vagy p énzügyi kapcsolat fűz az A fejezetben említett vállalkozáshoz.   
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1178  
 □ F16 Kérjük, adják meg a vállalkozás vagy a kapcsolódó 
vállalkozások által a megkeresett államban fenntartott, i smert 
bankszámlák adatait.   
 
□ F17 Kérjük, adjanak részletes tájékoztatást az összesítő 
nyilatkozatokban vagy vám -árunyilatkozatokban szereplő áru -
/szolgáltatás -beszerzésről/ -értékesítésről a megadott 
év(ek)re:  
 
  
 
 
□ F18 Kérjük, adjanak részletes tájékoztatást a 
héabevallásokról/ -befizetésekről a megadott év(ek)re:  
 
  
□ F19 Kiegészítő megjegyzések:  
 
  
  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1179  
 G) ÖNKÉNTES INFORMÁCIÓCSERE (CSALÁRD KERESKEDŐK)  
Küldő hatóság  Fogadó hatóság  
A vállalkozás adatai  
G1 Héaazonosító szám (egyéb esetben adóazonosító szám)   
 
Héaazonosító szám:  A vállalkozás adatai  
G1 Héaazonosító szám (egyéb esetben adóazonosító szám)   
 
Héaazonosító szám:  
□ Héaazonosító szám nem érhető el  □ Héaazonosító szám nem érhető el  
Adóazonosító szám:   
 Adóazonosító szám:   
 
G2 Név   
 G2 Név   
 
G3 Cím   
 G3 Cím  
 
G4 Dátumok ÉÉÉÉ/HH/NN formátumban:  G4 Dátumok ÉÉÉÉ/HH/NN formátumban:  
(a) héaazonosító szám/adóazonosító szám kiadása  
 (a) héaazonosító szám/adóazonosító szám kiadása  
 
(b) héaazonosító szám/adóazonosító szám törlése  
 (b) héaazonosító szám/adóazonosító szám törlése  
 
(c) cégbejegyzés  
 (c) cégbejegyzés  
 
G5 Tulajdonosok, résztulajdonosok, üzlettársak, partnerek, 
megbízottak, részvényesek vagy a cégben egyéb 
jogosultsággal bíró személyek  
 G5 Tulajdonosok, résztulajdonosok, üzlettársak, partnerek, 
megbízottak, részvényesek vagy a cégben egyéb 
jogosultsággal bíró személyek  
(a) Név  
 (a) Név  
 
(b) Cím  
 (b) Cím  
 
(c) Születési dátum  
 (c) Születési dátum  
 
(d) Állampolgárság  
 (d) Állampolgárság  
 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1180  
 G6 Ügyvezetők, igazgatók  
 G6 Ügyvezetők, igazgatók  
 
(a) Név  
 (a) Név  
 
(b) Cím  
 (b) Cím  
 
(c) Születési dátum  
 (c) Születési dátum  
 
(d) Állampolgárság  
 (d) Állampolgárság  
 
Kiegészítő megjegyzések  
 
 
 
H) VISSZAJELZÉS165 
Eredmények  a kapott információnak köszönhetően:  
1) A kapott információ:  
□ A héa vagy más adónem tekintetében új adómegállapítást eredményezett. Kérjük, adja meg az adó típusát és a 
megállapított adóösszeget:  
    Adótípus:   
 
    Új adómegálla pítás:  
 
    Szankció:   
□ Héaazonosító szám kiadását eredményezte  
□ Héaazonosító szám törlését eredményezte  
□ A héaazonosító szám törlését eredményezte a VIES rendszerből vagy a héaköteles adóalanyok adatbázisából  
□ A héabevallások helyesbítését eredményezte  
□ Másodelemzés elvégzését eredményezte  
□ Új ellenőrzési eljáráshoz vezetett, vagy felhasználásra került egy már folyamatban lévő ellenőrzés során  
□ Csalás miatti bűnügyi nyomozást eredményezett  
□ Információkérést eredményezett  
                                                            
165 Az információt kapó illetékes hatóság tölti ki.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1181  
 □ A közigazgatási hivatalokban történő jelenléthez, illetve a közigazgatási vizsgálatokban való részvételhez vezetett  
□ Többoldalú ellenőrzéshez vezetett  
□ Más intézkedésekhez vezetett:  
 
 
□ Nem járt semmilyen lényeges következménnyel  
2) Egyéb közlemény:  
 
 
Az információközlés dátuma:  
 
3. szakasz: A behajtásra irányuló segítségnyújtás  
3.1. cikk: Kommunikáció  
A jegyzőkönyv III. címének alkalmazása céljából elektronikus úton küldött megkeresést a megkeresés 
tárgyát képező adó - vagy vámtípusra létrehozott CCN -postafiókok között kell elküldeni, kivéve, ha a 
kérelmező és a megkeresett Államok központi kapcsolattartó irodái megállapodnak abban, hogy a 
postafiókok egyike felhasználható a különböző típusú adókra vagy vámokra vonatkozó 
megkeresésekre.  
Ha azonban a dokumentumok kézbesítése iránti megkeresés egynél több típusú adóra vagy vámra 
vonatkozik, a megkereső hatóság a kérelmet a kézbesítendő dokumentumokban említett 
követelések legalább egyikére létrehozott postafiókba küldi.  
3.2. cikk: A megkeresett Államb an végrehajtást engedélyező egységes okiratra vonatkozó 
végrehajtási szabályok  
1. A jegyzőkönyv 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett azon közigazgatási 
szankciókat, bírságokat, díjakat és pótdíjakat, kamatokat és költségeket, amelyek a megkereső  
Államban hatályos szabályoknak megfelelően a végrehajtást engedélyező, eredeti okirat keltétől a 
behajtásra irányuló megkeresés elküldését megelőző napig esedékessé válhatnak, fel lehet venni a 
megkeresett Államban végrehajtást engedélyező egységes okirat ba. 
2. Több követelés és több személy tekintetében egyetlen, a megkeresett Államban 
végrehajtást engedélyező, egységes okirat is kibocsátható, a megkereső Államban végrehajtást 
engedélyező eredeti okiratnak vagy okiratoknak megfelelően.  
3. Amennyiben a meg kereső Államban több követelés tekintetében végrehajtást engedélyező 
eredeti okiratokat már felváltották egy átfogó, az Államban az összes szóban forgó követelés 
végrehajtását engedélyező okirattal, a megkeresett Államban a végrehajtást engedélyező, egység es 
okirat alapulhat a megkereső Államban végrehajtást engedélyező eredeti okiratokon vagy az említett 
eredeti okiratokat a megkereső Államban átcsoportosító átfogó okiraton.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1182  
 4. Amennyiben a (2) bekezdésben említett eredeti okirat vagy a (3) bekezdésben eml ített 
átfogó okirat több követelést is tartalmaz, és ezek közül egyet vagy többet már behajtottak, akkor a 
megkeresett Államban végrehajtást engedélyező, egységes okirat csak azokra a követelésekre 
tartalmazhat utalást, amelyek behajtásához segítséget kérn ek. 
5. Amennyiben a (2) bekezdésben említett eredeti okirat vagy a (3) bekezdésben említett 
átfogó okirat több követelést is tartalmaz, a megkereső Állam ezeket a követeléseket több, a 
megkeresett Államban végrehajtást engedélyező, egységes okiratban is fe ltüntetheti, a megkeresett 
Állam adóbehajtó hivatalai közötti, az adótípus szerinti feladatmegosztásnak megfelelően.  
6. Ha a megkeresést nem lehet a CCN -hálózaton keresztül továbbítani, és azt postai úton 
továbbítják, a megkeresett Államban végrehajtást en gedélyező egységes okiratot a megkereső 
hatóság megfelelően felhatalmazott tisztviselője írja alá.  
3.3. cikk: A visszafizettetendő összegek átváltása  
1. A megkereső hatóság a behajtandó követelés összegét a megkereső Állam pénznemében és 
a megkeresett Álla m pénznemében fejezi ki.  
2. Az Egyesült Királyságnak küldött megkeresések esetében a behajtásra irányuló 
segítségnyújtás céljából alkalmazandó átváltási árfolyam az Európai Központi Bank által a 
megkeresés elküldésének napját megelőző napon közzétett átváltási árfolyam. Ha az adott 
időpontban ez nem áll rendelkezésre, akkor az alkalmazandó átváltási árfolyam az Európai Központi 
Bank által a megkeresés elküldését megelőzően közzétett legutolsó átváltási árfolyam.  
A tagállamoknak küldött megkeresések ese tében a behajtásra irányuló segítségnyújtás céljából 
alkalmazandó átváltási árfolyam a Bank of England által a megkeresés elküldésének napját megelőző 
napon közzétett átváltási árfolyam. Ha az adott időpontban ez nem áll rendelkezésre, akkor az 
alkalmazand ó átváltási árfolyam a Bank of England által a megkeresés elküldését megelőzően 
közzétett legutolsó átváltási árfolyam.  
3. A jegyzőkönyv 2. cikkének (30) bekezdésében említett kiigazításból származó követelés 
összegének a megkeresett hatóság Államának pénz nemére történő átváltásához a megkereső 
hatóság az eredeti megkeresésében használt átváltási árfolyamot alkalmazza.  
3.4. cikk: A behajtott összegek átutalása  
1. A behajtott összegek átutalására a behajtástól számított két hónapon belül kerül sor, hacsak 
az érintett Államok másképpen nem állapodnak meg.   
2. Ha azonban a megkeresett hatóság által alkalmazott behajtási intézkedéseket olyan okból 
támadják meg, amely nem tartozik a megkereső Állam felelősségi körébe, a megkeresett hatóság 
mindaddig várhat a megk ereső Állam követelésével kapcsolatban behajtott összegek átutalásával, 
amíg a vita rendezésre nem kerül, amennyiben az alábbi feltételek egyszerre teljesülnek:  
(a) a megkeresett hatóság valószínűnek találja, hogy a szóban forgó jogvita kimenetele kedvező 
lesz az érintett félre nézve; valamint  
(b) a megkereső hatóság nem jelentette ki, hogy visszafizeti a már átutalt összegeket, 
amennyiben a szóban forgó jogvita kimenetele kedvező az érintett félre nézve.  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1183 
 3. Ha a megkereső hatóság olyan nyilatkozatot tett, amely sz erint vállalta a második bekezdés 
b) pontjában említett visszafizetés teljesítését, köteles a visszafizetési kérelem kézhezvételétől 
számított egy hónapon belül visszaszolgáltatni a megkeresett hatóság által már átutalt behajtott 
összegeket. Ilyen esetben minden egyéb esedékes kártérítést kizárólag a megkeresett hatóság visel.  
3.5. cikk:  A behajtott összegek visszatérítése  
A megkeresett hatóság a megkeresett hatóság értesítését követően haladéktalanul értesíti a 
megkereső hatóságot a megkeresett Államban a  behajtott összegek visszatérítése vagy a vitatott 
követelések behajtásával kapcsolatos kártérítés érdekében tett intézkedésekről.  
A megkeresett hatóság a lehetőségekhez mérten bevonja a megkereső hatóságot a visszatérítendő 
vagy kártérítésként fizetendő ö sszegek rendezési eljárásába. A megkeresett hatóság indokolt 
megkeresése alapján a megkereső hatóság ezen megkeresés kézhezvételétől számított két hónapon 
belül átutalja a megtérített összegeket és a kifizetett kártérítéseket.  
3.6. cikk: Formanyomtatványok  
1. A jegyzőkönyv 23. cikkében említett, a kézbesítési megkeresést kísérő egységes kézbesítési 
formanyomtatvány céljára az Államok az A. mintának megfelelően meghatározott 
formanyomtatványt használják.  
2. A megkeresett Államban végrehajtást engedélyező, a jegyzőkönyv 27. cikkében említett 
egységes okirat, amely a behajtásra vagy a biztosítási intézkedésekre vonatkozó megkeresést kíséri, 
vagy a megkeresett Államban végrehajtást engedélyező, a jegyzőkönyv 2. cikkének (30) 
bekezdésében említett felülvizsgált e gységes okirat esetében az Államok a B. mintának megfelelően 
meghatározott formanyomtatványt használják.  
3. A jegyzőkönyv 20. cikkében említett információkéréshez az Államok a C. mintának 
megfelelően meghatározott formanyomtatványt használják.  
4. A jegyzőkönyv 23. cikkében említett kézbesítési megkereséshez az Államok a D. mintának 
megfelelően meghatározott formanyomtatványt használják.  
5. A jegyzőkönyv 25. és 31. cikkében említett, behajtásra vagy biztosítási intézkedésekre 
irányuló megkereséshez az  Államok az E. mintának megfelelően meghatározott formanyomtatványt 
használják.  
6. Elektronikus úton történő továbbítás esetén a formanyomtatványok szerkezete és 
elrendezése hozzáigazítható az elektronikus kommunikációs rendszer követelményeihez és 
lehetős égeihez, feltéve, hogy az abban foglalt adatok és információk nem változnak lényegesen az 
alábbi mintákhoz képest.  
  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1184  
 A. minta  
A kézbesített dokumentum(ok)ról információt szolgáltató egységes kézbesítési formanyomtatvány  
(továbbítandó a kézbesítés címzettjé nek)  (1) 
Ez a dokumentum a következő Állam illetékes hatósága által kézbesített dokumentumo(ka)t kíséri: [a 
megkeresett állam neve].  
Ez a kézbesítés a következő Állam illetékes hatóságainak dokumentumaira vonatkozik: [a megkereső 
Állam neve], amely az Eur ópai Unió és az Egyesült Királyság közötti, a hozzáadottérték -adó területén 
folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókból, 
vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújt ásról szóló 
jegyzőkönyv 23. cikkével összhangban kézbesítési segítségnyújtást kért.  
A. A KÉZBESÍTÉS CÍMZETTJE  
– Név 
– Cím (ismert vagy feltételezett)  
– A címzett azonosítását szolgáló más lényeges adatok  
B. A KÉZBESÍTÉS CÉLJA  
E kézbesítés célja:  
□ a címzett tájékoztatása arról a dokumentumról (azokról a dokumentumokról), amely(ek)hez e 
dokumentum csatolásra került  
□ az elévülési idő megszakítása a kézbesített dokumentum(ok)ban említett követelés(ek) 
tekintetében  
□ annak megerősítése a címzett számára,  hogy köteles a D. pontban említett összegek 
megfizetésére.  
Felhívjuk figyelmét, hogy a fizetés elmulasztása esetén a hatóságok végrehajtási és/vagy biztosítási 
intézkedéseket hozhatnak a követelés(ek) behajtásának biztosítása érdekében. Ez a címzett szá mára 
többletköltségekkel járhat.  
Ennek a kézbesítésnek Ön a címzettje, mivel Önt az alábbiak valamelyikének tekintjük:  
☐ főadós   
☐ társadós   
☐ az adóson (társadóson) kívül bármilyen olyan személy, aki a megkereső Állam hatályos 
jogszabályai értelmében felel az adók, vámok, illetékek és egyéb intézkedések rendezéséért vagy 
az említett adókkal, vámokkal, illetékekkel és egyéb intézkedésekkel kapcsolatos egyéb 
követelésekért   
☐ az adóson (társadóson) kívül bármilyen olyan személy, aki birtokában tartja az  adós (társadós) 
vagy bármilyen más, felelősséggel tartozó személy vagyontárgyait, illetve akinek az említettekkel 
szemben tartozása van   
☐ olyan harmadik személy, akire hatással lehetnek más személyekre vonatkozó végrehajtási 
intézkedések   
(Az alábbi információ akkor kerül feltüntetésre, ha a kézbesítés címzettje az adóson (társadóson) 
kívül bármilyen olyan személy, aki birtokában tartja az adós (társadós) vagy bármilyen más, 
felelősséggel tartozó személy vagyontárgyait, illetve akinek az em lítettekkel szemben tartozása van, 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1185  
 vagy olyan harmadik személy, akire hatással lehetnek a más személyekre vonatkozó végrehajtási 
intézkedések:   
A kézbesített dokumentumok olyan adókkal, vámokkal és illetékekkel kapcsolatos követelésekre 
vonatkoznak, amelye k tekintetében a következő személy(ek) alábbi minőségükben felel(nek):   
☐ főadós: [név és cím (ismert vagy feltételezett)]   
☐ társadós: [név és cím (ismert vagy feltételezett)]   
☐ az adóson (társadóson) kívül bármilyen olyan személy, aki a megkereső Álla m hatályos 
jogszabályai értelmében felel az adók, vámok, illetékek és egyéb intézkedések rendezéséért vagy az 
említett adókkal, vámokkal, illetékekkel és egyéb intézkedésekkel kapcsolatos egyéb 
követelésekért: [név és cím (ismert vagy feltételezett)]   
A megkereső Állam [a megkereső Állam neve] megkereső hatósága felkérte a megkeresett Állam [a 
megkeresett Állam neve] illetékes hatóságait, hogy [dátum] előtt teljesítsék e kézbesítést. Felhívjuk a 
figyelmet, hogy ez a dátum nem kapcsolódik kifejezetten egyet len elévülési időhöz sem.  
C. A KÉZBESÍTETT DOKUMENTUM(OK) TEKINTETÉBEN ILLETÉKES HIVATAL(OK)  
A mellékelt dokumentum(ok) tekintetében illetékes hivatal:  
— Név:  
— Cím:   
— Más elérhetőségek:   
— Azok a nyelvek, amelyeken a szóban forgó hivatallal kapcsolatba lehet lépni:   
A ☐ kézbesített dokumentummal (dokumentumokkal) ☐ és/vagy a fizetési kötelezettséggel 
kapcsolatos jogorvoslati lehetőségekről az alábbi helyen kérhető további információ:  
☐ a mellékelt dokumentum(ok) tekintetében illetékes, fent említett) hivatal és/vagy   
☐ az alábbi hivatal:   
— Név:   
—  Cím:   
— Más elérhetőségek:   
— Azok a nyelvek, amelyeken a szóban forgó hivatallal kapcsolatba lehet lépni:   
 
D. A KÉZBESÍTETT DOKUMENTUM(OK) BEMUTATÁSA  
A dokumentum [száma]  
— Hivatkozási szám:  
— Kiállításának időpontja:  
— A kézbesített dokumentum jellege:  
☐ Adómegállapítás   
☐ Fizetési meghagyás   
☐ Közigazgatási jogorvoslati eljárást követően született határozat   
☐ Egyéb közigazgatási dokumentum:   
☐ A (bíróság neve) ítélete/végzése:   
☐ Egyéb bírósági dokumentum:   
 
— Az érintett követelés(ek) neve (a megkereső Állam nyelvén):  
— Az érintett követelés(ek) jellege:  
 
— Az érintett követelés(ek) összege:   
☐ Főkövetelés összege:   
☐ Közigazgatási szankciók és bírságok:   
☐ [dátum] -ig esedékes kamat:   
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1186  
 ☐ [dátum] -ig esedékes költségek:   
☐ A(z) [x.] pontban említett követeléshez kapcsolódó közigazgatási eljárásokhoz kibocsátott 
igazolások és hasonló dokumentumok díjai:   
☐ Az említett követelés(ek) teljes összege:   
 
— A(z) [x.] pontban említett összeget az alábbiak szerint kell megfizetni:   
☐ eddig az időpontig:   
☐ e kézbesítés időpontját követő [szám] naptári napon belül   
☐ haladéktalanul   
 
— A fizetés címzettje:   
— A bankszámla tulajdonosa:   
— Nemzetközi bankszámlaszám (IBAN):   
— Bankazonosító kód (BIC):   
— A bank neve:   
 
— A fizetés során feltüntetendő hivatkozás:   
— Az ezúton kézbesített dokumentum(ok)ra a címzett válaszolhat.   
☐ A válaszadás utolsó napja:   
☐ A válaszadásra nyitva álló határidő:   
— Annak a hatóságnak a neve és címe, amely részére a válasz elküldhető:   
 
— Jogorvoslati lehetőség:   
☐ A követelés vagy a kézbesített dokumentum(ok) megtámadására nyitva álló időszak már eltelt.   
☐ A megtámadására nyitva álló utolsó nap:   
☐ A követelés megtámadásra nyitva álló határidő: [napok száma]   
☐ e kézbesítéstől számítva   
☐ a kézbesített dokumentum(ok) kiállításától számítva   
☐ az ezektől eltérő, következő időponttól számítva:   
 
— Annak a hatóságnak a neve és címe, amelyhez a jogorvoslati kérelmet be kell nyújtani:   
Kérjük, vegye figyelembe, hogy a követeléssel, a végrehajtást engedélyező okirattal vagy a 
megkereső Állam [a megkereső Állam neve] hatóságaitól származó bármely más dokumentummal 
kapcsolatos viták az Európai Unió és az Egyesül t Királyság közötti, fent említett jegyzőkönyv 29. 
cikkével összhangban a megkereső Állam [a megkereső Állam neve] illetékes szerveinek 
hatáskörébe tartoznak.   
Minden ilyen jogvitára a megkereső Államban [a megkereső Állam neve] alkalmazandó eljárási és 
nyelvi szabályok az irányadók.   
☐ Felhívjuk figyelmét, hogy a behajtás a jogorvoslatra nyitva álló időszak vége előtt is 
megkezdődhet.   
 
— Egyéb információ:   
’ 
 
(1) A dőlt betűvel szedett elemek nem kötelezőek.  
 
  
B. minta  
A hozzáadottérték -adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni 
küzdelemről, valamint az adókból és vámokból eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1187  
 segítségnyújtásról szóló, az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti  jegyzőkönyv 27. cikkének 
hatálya alá tartozó követelések végrehajtását engedélyező egységes okirat  (1)  
☐ KÖVETELÉSEK VÉGREHAJTÁSÁT ENGEDÉLYEZŐ EGYSÉGES OKIRAT  
— A kibocsátás időpontja:   
— Hivatkozási szám:   
☐ KÖVETELÉSEK VÉGREHAJTÁSÁT ENGEDÉLYEZŐ, FEL ÜLVIZSGÁLT EGYSÉGES OKIRAT  
— Az eredeti egységes okirat kiadásának időpontja:   
— Felülvizsgálat időpontja:   
— A felülvizsgálat oka:   
☐ a [bíróság neve] [dátum] -án/-én hozott ítélete/végzése   
☐ a [dátum] -án/-én hozott közigazgatási határozat   
— Hivatkozási szám:   
A dokumentumot kiállító Állam: [a megkereső Állam neve]:  
A megkeresett Állam által hozott behajtási intézkedések a következőkön alapulnak:  
☐ végrehajtást engedélyező egységes okirat, a fenti jegyzőkönyv 27. cikkével összhangban   
☐ végrehajtást engedélyező, felülvizsgált egységes okirat a fenti jegyzőkönyv 30. cikkével 
összhangban (a jegyzőkönyv 29. cikkének (1) bekezdésében említett illetékes szerv határozatának 
figyelembevétele érdekében)   
E dokumentum a végrehajtást engedélyező, egységes (a biztosítási intézkedéseket is tartalmazó) 
okirat. Az okirat az alábbiakban említett azon követeléssel (követelésekkel) kapcsolatos, amely(ek) a 
megkereső Államban [a megkereső Állam neve] kifizetetlen(ek) maradt(ak). A jelen követelés(ek) 
végre hajtására irányuló eredeti okiratot a megkereső Állam [a megkereső Állam neve] nemzeti 
jogában előírtaknak megfelelően kézbesítették.  
A követeléssel/követelésekkel kapcsolatos viták a fenti jegyzőkönyv 29. cikkével összhangban a 
megkereső Állam [a megkeres ő Állam neve] illetékes szerveinek kizárólagos hatáskörébe tartoznak. 
Minden ilyen jogorvoslati eljárást előttük kell megindítani a megkereső Államban [a megkereső 
Állam neve] hatályos eljárási és nyelvi szabályoknak megfelelően.  
AZ ÉRINTETT KÖVETELÉS(EK) ÉS SZEMÉLY(EK) LEÍRÁSA  
A követelés azonosítása [szám]  
1. Ügyiratszám:  
2. Az érintett követelés(ek) jellege:  
3. Az érintett adó/vám/illeték megnevezése:  
4. Az érintett időszak vagy időpont:  
5. A követelés megállapításának időpontja:  
6. A végrehajtás lehetővé válásának időpontja:  
7. A még esedékes követelés összege:  
☐ főkövetelés összege:   
☐ közigazgatási szankciók és bírságok:   
☐ a megkeresés elküldését megelőző napig felhalmozódott kamat:   
☐ a megkeresés elküldését megelőző napig felhalmozódott költségek:   
  
☐ a jelen követelés teljes összege:  
 
8. Az eredeti, a végrehajtást a megkereső Államban engedélyező, okirat kézbesítésének dátuma: (a 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1188  
 megkereső Állam neve):  
☐ Dátum:   
☐ Nincs dátum   
 
9. A követelés megállapításáért felelős hivatal:  
— Név:  
— Cím:   
— Más elérhetőségek:   
— Azok a nyelvek, amelyeken a szóban forgó hivatallal kapcsolatba lehet lépni:   
 
10. A követelésről és a fizetési kötelezettséggel kapcsolatos jogorvoslati lehetőségekről az alábbi 
helyen kérhető további információ:  
☐ a fent megjelölt hivatal   
☐ a végrehajtást engedélyező, egységes okiratért felelős alábbi hivatal:   
— Név:   
— Cím:   
— Más elérhetőségek:   
— Azok a nyelvek, amelyeken a szóban forgó hivatallal kapcsolatba lehet lépni:   
  
A végrehajtást engedélyező nemzeti okirat(ok) által érintett személy(ek) azonosítása  
a) A végrehajtást engedélyező nemzeti okirat(ok)ban az alábbi személy van megemlítve:  
☐ természetes személy   
☐ egyéb   
— Elnevezés  
— Cím (ismert vagy feltételezett)   
— A címzett azonosítását szolgáló más lényeges adatok   
☐ Képviselő   
— Elnevezés  
— Cím (ismert vagy feltételezett)   
— A címzett azonosítását szolgáló más lényeges adatok   
A felelősség alapja:   
☐ főadós   
☐ társadós   
☐ az adóson (társadóson) kívül bármilyen olyan személy, aki a megkereső Állam hatályos 
jogszabályai értelmében felel az adók, vámok, illetékek és egyéb intézkedések rendezéséért vagy 
az említett adókkal, vámokkal, illetékekkel és egyéb intézkedésekkel kapcsolatos egyéb 
követelésekért:   
 
b) A végrehajtást engedélyező nemzeti okirat(ok)ban az alábbi személy(ek) szintén meg van(nak) 
említve:   
☐ természetes személy   
☐ egyéb   
— Név:   
— Cím (ismert vagy feltételezett):   
— A címzett azonosítását szolgáló más lényeges adatok:   
☐ Képviselő   
— Név:   
— Cím (ismert vagy feltételezett):   
— A címzett azonosítását szolgáló más lényeges adatok:   
A felelősség alapja:   
☐ főadós   
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1189  
 ☐ társadós   
☐ az adóson (társadóson) kívül bármilyen olyan személy, aki a megkereső Állam hatályos 
jogszabályai értelmében felel az adók, vámok, illetékek és egyéb intézkedések rendezéséért vagy 
az említett adókkal, vámokkal, illetékekkel és egyéb intézkedésekkel kapcsolatos egyéb 
követelésekért:   
 
Egyéb információ   
A követelés(ek) teljes összege  
— a megkereső Állam pénznemében:  
— a megkeresett Állam pénznemében:  
  
 
(1) A dőlt betűvel szedett elemek nem kötelezőek.  
 
 
 
 
 
 
  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1190  
 C. minta – Információkérés  
INFORMÁCIÓKÉRÉS   
  
A hozzáadottérték -adó területén folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, 
valamint az adókból, vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös 
segítségnyújtásról szóló, az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti jegyzőkönyv 20. cikkének alapján   
Ügyiratszám: AA_RA_aaaaaaaaaaa_r rrrrrrrrrrr_20YYMMDD_xxxxxxx_RI  
A követelés(ek) jellege:  
 
1. A MEGKERESŐ HATÓSÁG ÁLLAMA  
 
A. Megkereső hatóság  
 
Ország:  
Név: 
Telefon:  
Az ügyirat hivatkozási száma : 
A megkereséssel foglalkozó tisztviselő 
neve:  
Nyelvtudás    
  
B. A kérelmet kezdeményező 
hivatal  
 
Név:  
Cím:  
Postai irányítószám:  
Település:  
Telefon:  
E-mail:  
Az ügyirat hivatkozási száma:  
A megkereséssel foglalkozó tisztviselő 
neve:  
 
2. A MEGKERESETT HATÓSÁG  ÁLLAMA  
 
A. Megkeresett hatóság  
 
Ország:  
Név: 
Telefon:  
Az ügyirat hivatkozási száma : 
A megkereséssel foglalkozó tisztviselő neve:  
Nyelvtudás    
  
B. A kérelemmel foglalkozó hivatal  
 
Név:  
Cím:  
Postai irányítószám:  
Település:  
Telefon:  
E-mail:  
Az ügyirat hivatkozási száma:  
A megkereséssel foglalkozó tisztviselő neve:  
 
 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1191  
 3. A MEGKERESÉSRE VONATKOZÓ ADATOK  
 
 
 Mint megkereső hatóság kérem a megkeresett hatóságot, hogy az érintett személy(eke)t ne 
tájékoztassa e megkeresésről.  
 
 Megkereső hatóságként igazolom, hogy az átadandó információra a fent idézett jogalapban 
meghatározott titoktartási rendelkezések érvényesülnek.  
 
 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1192  
 4. AZ ÉRINTETT SZEMÉLLYE L KAPCSOLATOS INFORM ÁCIÓK  
A. A következőre vonatkozó információ kérésére került sor:  
 Természetes személyek esetében:  
Utónév (utónevek) : 
Családnév : 
Leánykori név (születési név):  
Születési idő:  
Születési hely:  
Héaazonosító szám:  
Adóazonosító száma:  
Egyéb azonosító adatok:  
E személy címe:  ismert –  feltételezett  
– Utca és házszám:  
– Kiegészítő címadatok:  
– Irányítószám és v áros:  
– Ország:  
 
 Vagy jogi személyek esetében:  
Vállalat neve : 
Jogi forma : 
Héaazonosító szám:  
Adóazonosító száma:  
Egyéb azonosító adatok:  
E jogi személy címe:  ismert –  feltételezett  
– Utca és házszám:  
– Kiegészítő címadatok:  
– Irányítószám és város:  
– Ország:  
 
 Képviselő  
Név:  
A képviselő címe:  ismert —  feltételezett  
Utca és házszám:  
Kiegészítő címadatok:  
Irányítószám és város:  
Ország:  
 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1193  
 B. Felelősség: Az érinte tt személy:  
 főadós  
 társadós  
 az adóson (társadóson) kívül bármilyen olyan személy, aki a megkereső Állam hatályos 
jogszabályai értelmében felel az adók, vámok, illetékek és egyéb intézkedések rendezéséért vagy 
az említett adókkal, vámokkal, illetékekkel és egyéb intézkedésekkel kapcsolatos egyéb 
követelésekért  
 az adóson (társadóson) kívül bármilyen olyan személy, aki birtokában tartja az adós (társadós) 
vagy bármilyen más, felelősséggel tartozó személy vagyontárgyait, illetve akinek az említettekkel 
szemben tartozása van  
 olyan harmadik személy, akire hatással lehetnek más személyekre vonatkozó végrehajtási 
intézkedések  
C. A fenti személyekre vonatkozó egyéb lényeges információk:  
 Bankszámla/bankszámlák száma:  
– Bankszámla száma (IBAN):  
– Bankazonosító kód (BIC):  
– A bank neve:  
 A személygépkocsira vonatkozó információk 20ÉÉ/HH/NN -án/én  
– rendszám:  
– márka:  
– az autó színe:  
 A követelés(ek) becsül t, ideiglenes vagy  pontos összege:  
 Egyéb:       
 
5. KÉRT INFORMÁCIÓK  
 Az érintett személy személyazonosságára vonatkozó adatok (természetes személyek esetében: teljes 
neve, születési helye és ideje; jogi személyek esetében: vállalkozás neve és jogi formája)  
 A címre vonatkozó információk  
 Információ a végrehajtás alá vonható jövedelemről és vagyontárgyakról  
 Az örökösökre és/vagy jogutódokra vonatkozó információk  
 Egyéb:       
 
6. AZ INFORMÁCIÓKÉRÉS NYOMON KÖVETÉSE  
Dátum  Szá
m Üzenet  Megkereső hatóság  Megkeresett hatóság  
dátum  1 
 Mint megkeresett hatóság igazolom a megkeresés kézhezvételét.  
dátum  
 Átvételi 
elismervénnyel 
kombinálandó  2 
 Mint megkeresett hatóság kérem a megkereső hatóságot, hogy a megkeresését a 
további információval egészítse ki:        
dátum  3 
 Mint megkeresett hatóság, még nem kaptam meg a kért kiegészítő információt, és ha 
az említett információt 20ÉÉ/HH/NN előtt nem kapom meg, le fogom zárni az Önök 
megkeresését.  
dátum   4 Mint megkereső hatóság  
  a a kérésre a következő kiegészítő információval szolgálok:  
      
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1194  
   b nem tudok a kért kiegészítő információval szolgálni  
(mivel:      ) 
dátum  5 
 Mint megkeresett hatóság igazolom, hogy a kiegészítő információt megkaptam, így 
már el tudom indítani az eljárást.  
dátum  
 
 6 
 Mint megkeresett hatóság nem nyújtok segítséget, és az ügyet lezárom, mivel:  
 a nem rendelkezem hatáskörrel egyik követeléssel kapcsolatban sem azok közül, 
amelyekre a megkeresés vonatkozik  
 b a követelés a jegyzőkönyvben előírtnál régebbi  
 c a követelés összege a küszöbérték alatt van  
 d a nem tudom a kért információt beszerezni a hasonló nemzeti követelések 
behajtása céljából  
 e a kért információ kiadása üzleti titok felfedéséhez vezetne  
 f a szóban forgó információ felfedése a közérdeket sé rtené vagy ellentétes volna 
azzal  
  g a megkereső hatóság nem bocsátotta rendelkezésre az összes szükséges kiegészítő 
információt  
  h a következő egyéb okok miatt:         
 
dátum   7 
 Mint megkereső hatóság, kérem, hogy tájékoztassanak megkeresésem jelenlegi 
státuszáról.  
dátum  8 Mint megkeresett hatóság jelenleg nem tudom megadni az információt, mivel:  
 más állami szervektől kértem tájékoztatást  
 harmadik féltől kértem tájékoztatást  
 személyes meghallgatást készítek elő  
 a következő egyéb okok miatt:        
dátum  9 A kért információt nem lehet beszerezni mert:  
 a az érintett személy ismeretlen  
 b a rendelkezésre álló adatok alkalmatlanok az érintett személy azonosítására  
 c az érintett személy ismeretlen címr e költözött  
 d a kért információ nem áll rendelkezésre  
 e a következő egyéb okok miatt:        
dátum  10
 Mint megkeresett hatóság továbbítom a kért információ következő részét:  
dátum  11 Mint megkeresett hatóság továbbítom a kért információ egészét (vagy befejező 
részét):  
 a személyazonosság megerősítve  
 b cím megerősítve  
 c az érdekelt személy személyazonosságára vonatkozó következő adatok változtak 
(vagy újak):  
Természetes személyek esetében:  
 Utónév (utónevek);  
 Családnév:  
 Leánykori név:  
 Születési idő:  
 Születé si hely:  
Jogi személyek esetében:  
 Jogi forma:  
 Vállalat neve:  
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1195  
  d A címre vonatkozó következő adatok változtak (vagy újak):  
 Utca és házszám : 
 Kiegészítő címadatok:  
 Irányítószám és város:  
 Ország:  
 Telefon:  
 Fax: 
 E-mail:  
 e 
 Pénzügyi helyzet:  
 Ismert bankszámla (bankszámlák):  
Bankszámla száma (IBAN): …  
Bankazonosító kód (BIC): …  
A bank neve: …  
 Munkaviszony:  Alkalmazott —  Önálló vállalkozó — Munkanélküli  
 Úgy tűn ik, hogy az érintett személy nem tudja rendezni az adósságot/nem 
rendelkezik fedezetet nyújtó vagyonnal  
 Az érintett személy csődbe ment/fizetésképtelen:  
– A felszámolást elrendelő végzés kelte:  
 – A felszámolást elrendelő végzés közzétételének időpontja:  
– A felszámoló adatai:  
...Név:  
...Utca és házszám:  
...Kiegészítő címadatok:  
...Irányítószám és város:  
...Ország:  
 Úgy tűnik, hogy az érintett személy:  
 részben tudja csak kiegyenlíteni a tartozást  
 megfelelő anyagi erőforrásokkal/eszközökkel rendelkezik a behajtáshoz  
 Megjegyzések:  
 f Vitatott adósság  
 az érintett személynek a követelés megtámadását javasolták a megkereső 
hatóság Államában  
 a vita tárgyát képező ügy hivatkozási számai, amennyiben rendelkezésre állnak:  
 további részletek mellékelve  
 g Az adós ÉÉÉÉ/HH/NN -án/én elhalálozott.  
 h Az örökösök/hagyatéki végrehajtó neve és címe:  
 i Egyéb megjegyzések:  
  j Javaslom a behajtási eljárás elindítását  
  k Nem javaslom a behajtási eljárás elindítását  
dátum   12 
 Mint megkereső hatóság visszavonom az inf ormációkérésemet.  
dátum  13 
 Egyéb:  a megkereső hatóság vagy a megkeresett hatóság észrevételei:   
      
 
 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1196  
 D. minta – Információkérés  
KÉZBESÍTÉSI MEGKERESÉ S  
  
A hozzáadottérték -adó területén folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, 
valamint az adókból, vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös 
segítségnyújtásról szóló, az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti jegyzőkönyv 23. cikkének alapján   
Ügyiratszám: AA_RA_aaaaaaaaaaa_rrrrrrrrrrrr_20YYMMDD_xxxxxxx_RN  
A követelés(ek) jellege:  
 
1. A MEGKERESŐ HATÓSÁG ÁLLAMA  
 
A. Megkereső hatóság  
 
Ország :  
Név: 
Telefon:  
Az ügyirat hivatkozási száma : 
 
A megkereséssel foglalkozó tisztviselő neve:  
Nyelvtudás:    
  
B. A kérelmet kezdeményező hivatal  
 
Név:  
Cím:  
Postai irányítószám:  
Település:  
Telefon:  
E-mail:  
Az ügyirat hivatkozási száma:  
A megkereséssel foglalkozó tisztviselő neve:  
 
2. A MEGKERESETT HATÓSÁG  ÁLLAMA  
 
A. Megkeresett hatóság  
 
Ország : 
Név: 
Telefon:  
Az ügyirat hivatkozási száma : 
 
A megkereséssel foglalkozó tisztviselő neve:  
Nyelvtudás:    
  
B. A kérelemmel foglalkozó hivatal  
 
Név:  
Cím:  
Postai irányítószám:  
Település:  
Telefon:  
E-mail:  
Az ügyirat hivatkozási száma:  
A megkereséssel foglalkozó tisztviselő neve:  
 
3. A MEGKERESÉSRE VONATK OZÓ ADATOK  
 A jelen dokumentumok kézbesítésének határideje az elévülési idővel kapcsolatos problémák 
elkerülése végett (amennyiben szükséges) : 20ÉÉ/HH/NN  
 
 További megjegyzések:       
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1197  
  
4. A KÉZBESÍTÉS CÍMZETTJ ÉNEK AZONOSÍTÁSA  
A. A kézbesítés címzettje:  
 Természetes személyek esetében:  
Utónév (utónevek) : 
Családnév : 
Leánykori név (születési név):  
Születési idő:  
Születési hely:  
Héaazonosító szám:  
Adóazonosító száma:  
Egyéb azonosító adatok:  
E személy címe : ismert  – feltételezett  
Utca és házszám:  
Kiegészítő címadatok:  
Irányítószám és város:  
Ország:  
 Vagy jogi személyek esetében:   
Vállalat neve : 
Jogi forma : 
Héaazonosító szám:  
Adóazonosító száma:  
Egyéb azonosító adatok:  
E jogi személy címe :  ismert —  feltételezett  
Utca és házszám:  
Kiegészítő címadatok:  
Irányítószám és város:  
Ország:  
 Képviselő  
Név:  
A képviselő címe:  ismert —  feltételezett  
Utca és házszám:  
Kiegészítő címadatok:  
Irányítószám és város:  
Ország:  
 
B. A fenti személyekre vonatkozó egyéb lényeges információk:        
  
 
5 A KÉZBESÍTÉS CÉLJA: lásd a mellékelt egységes kézbesítési formanyomtatványt.  
 
 
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1198  
 6 A KÉZBESÍTETT DOKUMENTUM(OK) BEMUTATÁSA: lásd a mellékelt egységes kézbesítési 
formanyomtatványt.   
 
 
 
7. A KÉZBESÍTÉS IRÁNTI M EGKERESÉS NYOMON KÖV ETÉSE  
Dátum  Szám  Üzenet  Megkereső hatóság  Megkeresett hatóság  
dátum  1 
 Mint megkeresett hatóság igazolom a megkeresés kézhezvételét.  
 
dátum  
 2 
 Mint megkeresett hatóság kérem a megkereső hatóságot, hogy a megkeresését a 
további információval egészítse ki:        
 
dátum  3 
 Mint megkeresett hatóság, még nem kaptam meg a kért kiegészítő információt, és ha az 
említett információt 20ÉÉ/HH/NN előtt nem kapom meg, le fogom zárni az Önök 
megkeresését.  
dátum   4 Mint megkereső hatóság  
  a a kérésre a következő kiegészítő információval szolgálok:  
      
  b nem tudok a kért információval szolgálni  
(mivel:      ) 
 
dátum  5 
 Mint megkeresett hatóság igazolom, hogy a kiegészítő információt megkaptam, így már 
el tudom indítani az eljárást.  
 
dátum  
 6 
 
 
 
 
 Mint megkeresett hatóság nem nyújtok segítséget, és az ügyet lezárom, mivel:  
a nem rendelkezem hatáskörrel egyik adóval kapcsolatban sem azok közül, amelyekre 
a megkeresés vonatkozik  
b a követelés(ek) a jegyzőkönyvben előírtnál régebbi(ek)  
c a követelés(ek) összege a küszöbérték alatt van  
d a megkereső hatóság nem bocsátotta rendelkezésre az összes szükséges kiegészítő 
információt  
e a következő egyéb okok miatt:         
dátum   7 
 Mint megkereső hatóság, kérem, hogy tájékoztassanak megkeresésem jelenlegi 
státuszáról.   
Ez a dokumentum az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti megállapodás szerinti szöveget tartalmazza és kizárólag 
tájékoztatásul szolgál. Az alkalmazás kezdőnapjáig nem keletkeztet jogokat. A cikkek számozása ideiglenes.  
 
1199  
 dátum  8 Mint megkeresett hatóság tanúsítom:  
  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 a hogy az irato(ka)t dátum -án/-én a megkeresett hatóság Államának nemzeti 
jogszabályai szerinti joghatással  kézbesítették a címzettnek.  
 
A kézbesítés a következőképpen történt:  
 személyesen a címzettnek  
 levélben  
 elektronikus levélben  
 ajánlott küldeményként  
 bírósági végrehajtó által  
 egyéb eljárás útján  
b hogy az érintett személy részére a következő okokból nem lehetett kézbesíteni a 
fent említett irat(ok)at:  
 a címzett(ek) ismeretlen(ek)  
 a címzett(ek) elhunyt(ak)  
 a címzett(ek) elhagyta (elhagyták) az Államot. Új címe a következő:  
 Egyéb:        
dátum   9 
 Mint megkereső hatóság visszavonom a kézbesítési megkeresésemet.  
dátum  10 
 Egyéb: a megkereső hatóság vagy a megkeresett hatóság észrevételei  
      
 
 
 
 E. minta – Behajtási vagy biztosítási intézkedésekre irányuló megkeresés  
. 
 BEHAJTÁSI INTÉZKEDÉSE KRE   
 
A hozzáadottérték -adó területén folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, 
valamint az adókból, vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös 
segítségnyújtásról szóló, az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti jegyzőkönyv 25. cikkének alapján  
ÉS/VAGY  BIZTOSÍTÁSI INTÉZKED ÉSEKRE IRÁNY ULÓ MEGKERESÉS   
A hozzáadottérték -adó területén folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, 
valamint az adókból, vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös 
segítségnyújtásról szóló, az Európai Unió  és az Egyesült Királyság közötti jegyzőkönyv 31. cikkének alapján  
Ügyiratszám: AA_RA_aaaaaaaaaaa_rrrrrrrrrrrr_20YYMMDD_xxxxxxx_RR(RP)  
A követelés(ek) jellege:  
 
1. A MEGKERESŐ HATÓSÁG ÁLLAMA  
 
A. Megkereső hatóság  
 
Ország :  
Név: 
Telefon:  
Az ügyirat hivatkozási száma : 
 
A megkereséssel foglalkozó tisztviselő neve:  
Nyelvtudás:    
  
B. A kérelmet kezdeményező hivatal  
 
Név:  
Cím:  
Postai irányítószám:  
Település:  
Telefon:  
E-mail:  
Az ügyirat hivatkozási száma:  
A megkereséssel foglalkozó tisztviselő neve:  
 
 
2. A MEGKERESETT HATÓSÁG  ÁLLAMA  
 
A. Megkeresett hatóság  
 
Ország : 
Név: 
Telefon:  
Az ügyirat hivatkozási száma : 
 
A megkereséssel foglalkozó tisztviselő neve:  
Nyelvtudás:    
  
B. A kérelemmel foglalkozó hivatal  
 
Név:  
Cím:  
Postai irányítószám:  
Település:  
Telefon:  
E-mail:  
Az ügyirat hivatkozási száma:  
A megkereséssel foglalkozó tisztviselő neve:  
 
 
 
1201  3. A MEGKERESÉSRE VONATK OZÓ INFORMÁCIÓK  
 
 A követelés(ek) a megkereső Államban végrehajtást engedélyező okirat tárgyát képezi(k).  
 
 A követelés(ek) a megkereső Államban még nem képezi(k) a végrehajtást engedélyező okirat tárgyát.  
 
 A követelés(eke) t nem támadták meg.  
 
 A követelés(eke)t közigazgatási jogorvoslati eljárással vagy bírósághoz benyújtott fellebbezéssel 
többé nem lehet megtámadni.  
 
 A követelés(eke)t megtámadták, de a megkereső hatóság Államában hatályos törvények, rendeletek 
és közigazgatási gyakorlat  
lehetővé teszik a vitatott követelések behajtását.  
 
 
 A segítségnyújtás iránti kérelem tárgyát képező követelések teljes összege legalább 5  000 GBP.  
 Ez a megkeresés a jegyzőkönyv szerinti, életkorra vonatkozó követelményt teljesítő követelésekre 
vonatkozik.  
 Ez a  biztosítási intézkedésekre irányuló megkeresés a mellékelt dokumentum(ok)ban említett 
okokon alapul.  
 
 Ezt a megkeresést a megkereső Államban megelőző intézkedéseket engedélyező  okirat kíséri.  
 
 Kérem, hogy a biztosítási intézkedések előtt ne tájékoztassák az adóst/más érintett személyt.  
 
 Kérem, vegye fel velünk a kapcsolatot, ha az alábbi konkrét helyzet áll elő (a megkeresési 
formanyomtatvány végén található szabad szöveges mező segítségével:        
 
 Mint megkereső hatóság visszatérítem a már átutalt összegeket, amennyiben a szóban forgó 
jogvita kimenetele kedvező az érintett félre nézve.  
 Bizalmas ügy:       
 
4. FIZETÉSI UTASÍTÁSOK  
A. A behajtott követelés összege a következő címre utalandó:  
– Bankszámla száma (IBAN) : 
– Bankazonosító kód (BIC):  
– A bank neve:  
– A számlatulajdonos neve :  
– A számlatulajdonos címe:   
– A készpénzátutaláskor használandó fizetési hivatkozás:  
B. A részletfizetés : 
 további egyeztetés nélkül elfogadható  
 csak egyeztetés után elfogadható (Kérjük az egyeztetés céljára a 7. rovat 20 . pontját használni)  
nem fogadható el  
 
 
 
1202  5. A MEGKERESÉS ÁLTAL ÉRINTETT SZEMÉLYRE VONATKOZÓ ADATOK  
A A behajtási/biztosítási intézkedések kérésére az alábbi személyekkel kapcsolatban kerül sor:  
 Természetes személyek esetében:  
Utónév (utónevek) : 
Családnév : 
Leánykori név (születési név):  
Születési idő:  
Születési hely:  
Héaazonosító szám:  
Adóazonosító száma:  
Egyéb azonosító adatok:  
E személy/jogalany címe: ismert  –  feltételezett   
Utca és házszám:  
Kiegészítő címadatok:  
Irányítószám és  város:  
 
  
 Vagy jogi személyek esetében:   
Jogi forma : 
Vállalat neve : 
Héaazonosító szám:  
Adóazonosító száma:  
Egyéb azonosító adatok:  
E személy/jogalany címe:  ismert —  feltételezett   
Utca és házszám:  
Kiegészítő címadatok:  
Irányítószám és város:  
 
– Az e személyre vonatkozó egyéb információk:       
 
-  Képviselő  
Név:  
Kiegészítő címadatok:  ismert —  feltételezett  
Utca és házszám:  
Irányítószám és város:  
Ország:  
 
 
B A szóban forgó megkeresésre és/vagy személyre vonatkozó egyéb releváns adatok:  
 
1203   1
 A következő személy(ek) társadós(ok): [Lehetővé kell tenni több mint 1 ilyen személy 
nevének hozzáadását]  
– E személy azonosítása:  
 Természetes személyek esetében:  
Név: 
Születési idő:  
Héaazonosító szám:  
Adóazonosító száma:  
Utca és házszám:  
Kiegészítő címadatok:  
Irányítószám és város:  
  
 Vagy jogi személyek esetében:   
Jogi forma : 
Vállalat neve : 
Héaazonosító szám:  
Adóazonosító száma:  
Utca és házszám:  
Kiegészítő címadatok:  
Irányítószám és város:  
 
– A társadós(ok)ra vonatkozó egyéb információk:       
 2
 A következő személy(ek) birtokában van(nak) az e kérelem által érintett személy tulajdonát 
képező vagyoni eszköz(ök): [Lehetővé kell tenni több mint 1 ilyen személy nevének 
hozzáadását]  
– E személ y azonosítása:  
 Természetes személyek esetében:  
Név: 
Születési idő:  
Héaazonosító szám:  
Adóazonosító száma:  
Utca és házszám:  
Kiegészítő címadatok:  
Irányítószám és város:  
  
 Vagy jogi személyek esetében:   
Jogi forma : 
Vállalat neve : 
Héaazonosító szám:  
Adóazonosító száma:  
Utca és házszám:  
Kiegészítő címadatok:  
Irányítószám és város:  
 
– E másik személy birtokában lévő eszközök:       
 
 
1204   3
 A következő személy(ek)nek van tartozása az e kérelem által érintett személlyel szemben: 
[Lehetővé kell tenni több mint 1 ilyen személy nevének hozzáadását]  
– E személy azonosítása:  
 Természetes személyek esetében:  
Név: 
Születési idő:  
Héaazonosító szám:  
Adóazonosító száma:  
Utca és házszám:  
Kiegészítő címadatok:  
Irányítószám és város:  
  
 Vagy jogi személyek esetében:   
Jogi forma : 
Vállalat neve : 
Héaazonosító szám  
Adóazonosító száma:  
Utca és házszám:  
Kiegészítő címadatok:  
Irányítószám és város:  
 
– E másik személy (jövőbeli) tartozásai:       
 
 4
 Az e megkeresés által érintett személytől eltérő személy(ek) felel(nek) a megkereső Állam 
hatályos jogszabályai értelmében az adók, vámok, illetékek és egyéb intézkedések 
rendezéséért vagy az emlí tett adókkal, vámokkal, illetékekkel és egyéb intézkedésekkel 
kapcsolatos egyéb követelésekért. [Lehetővé kell tenni több mint 1 ilyen személy nevének 
hozzáadását]  
– E személy azonosítása:  
 Természetes személyek esetében:  
Név: 
Születési idő:  
Héaazonosító szám:  
Adóazonosító száma:  
Utca és házszám:  
Kiegészítő címadatok:  
Irányítószám és város:  
  
 Vagy jogi személyek esetében:   
Jogi forma : 
Vállalat neve : 
Héaazonosító szám:  
Adóazonosító száma:  
Utca és házszám:  
Kiegészítő címadatok:  
Irányítószám és város:  
– E másik személy felelősségének oka vagy jellege:       
 
6. A KÖVETELÉS(EK) BEMUTATÁSA: lásd csatolva a megkeresett Államban végrehajtást engedélyező egységes 
okiratot  
 
 
 
1205  7. A MEGKERESÉS NYOMON K ÖVETÉSE  Megkereső hatóság  Megkeresett hatóság  
dátum  1 
 Mint megkeresett hatóság igazolom a megkeresés kézhezvételét.  
dátum  
 Átvételi 
elismervénnyel 
kombinálandó  2 
 Mint megkeresett hatóság kérem a megkereső hatóságot, hogy a megkeresését a további 
információval egészítse ki:  
       
dátum  3 
 Mint megkeresett hatóság, még nem kaptam meg a kért kiegészítő információt, és ha az 
említett információt 20ÉÉ/HH/NN előtt nem kapom meg, le fogom zárni az Önök 
megkeresését.   
dátum  4 Mint megkereső hatóság  
 a a kérésre a következő kiegészítő információval szolgálok:  
 b nem tudok a kért kiegészítő információval szolgálni  
(mivel:       ) 
dátum  5 
 Mint megkeresett hatóság igazolom, hogy a kiegészítő információt megkaptam, így már el 
tudom indítani az eljárást.  
dátum  
 6 
 
 
 
 
 
 Mint megkeresett hatóság nem nyújtok segítséget, és az ügyet lezárom, mivel:  
a nem rendelkezem hatáskörrel azon követelésekkel kapcsolatban, amelyekre az Önök 
megkeresése vonatkozik  
b nem rendelkezem hatáskörrel az Ön kérelmének alábbi követelése(i) tekintetében:  
c a követelés(ek) a jegyzőkönyvben előírtnál régebbi(ek)  
d a teljes összeg nem éri el a jegyzőkönyvben előírt küszöbértéket  
e a megkereső hatóság nem bocsátotta rendelkezésre az összes szükséges kiegészítő 
információt  
f a következő egyéb okok miatt:         
dátum   7 
 Mint megkereső hatóság, kérem, hogy tájékoztassanak megkeresésem jelenlegi 
státuszáról.   
dátum  8 Mint megkeresett hatóság a következő okból nem teszem meg a kért intézkedés(eke)t:  
 a  nemzeti jogszabályaink és joggyakorlatunk nem teszik lehetővé behajtási intézkedések 
meghozatalát vitatott követelések esetében  
 b
  nemzeti jogszabályaink és joggyakorlatunk nem teszik lehetővé biztosítási intézkedések 
meghozatalát vitatott követelések esetében  
 9 Mint megkeresett hatóság a következő, behajtásra és/vagy biztosítási intézkedések 
meghozatalára vonatkozó intézkedéseket tettem:  
dátum   a felvettem a kapcsolatot az adóssal, és 20ÉÉ/HH/NN -án/én kértem a fizetést  
dátum   b részletfizetésről folytatok tá rgyalásokat  
dátum   c 20ÉÉ/HH/NN -án/-én végrehajtási eljárást indítottam . 
A következő intézkedésekre került sor:       
 
 d 20ÉÉ/HH/NN -án/-én biztosítási intézkedéseket hoztam . 
A következő intézkedésekre került sor:       
 
 e Mint megkeresett hatóság, tájékoztatom a megkereső hatóságot, hogy az általam 
meghozott (a fenti c) és/vagy d) pontban leírt) intézkedések az alábbi hatással vannak az 
elévülési időre:  
 felfüggesztés  
 megszakítás  
 meghosszabbítás  eddig az időpontig: 20ÉÉ/HH/NN  −  ennyi idővel: xx 
év/hónap/hét/nap  
Kérem a megkereső Államot, hogy tájékoztasson, amennyiben hatályos jogszabályai 
nem biztosítják ugyanezt a hatást.  
 
1206   f Mint megkeresett hatóság értesítem a megkereső hatóságot, hogy az elévülési idő 
felfüggesztése, megszakítása vagy meghosszabbítása a megkeresett Állam jogszabályai 
szerint ne m lehetséges.  
Kérem a megkereső Államot, erősítse meg, hogy az általam meghozott (a fenti c) 
és/vagy d) pontban leírt) intézkedések felfüggesztő vagy megszakító hatással voltak -e a 
behajtás határidejére, illetve azt meghosszabbították -e, és amennyiben ige n, 
tájékoztasson az új határidőről.  
dátum  10 
 Az eljárások még folynak. Mint megkeresett hatóság értesíteni fogom a megkereső 
hatóságot, amennyiben változás következik be.  
dátum  11 
  
a Mint megkereső hatóság, megerősítem, hogy:  
a 9. pontban említett intézkedés következtében a határidő megváltozott. Az új határidő: 
… 
 b Nemzeti jogszabályaink nem rendelkeznek az elévülési idő felfüggesztéséről, 
megszakításáról vagy meghosszabbításáról.  
 12 Mint megkeresett hatóság értesítem a megkereső hatóságot, hogy:  
dátum   a a követelés 20ÉÉ/HH/NN -án/én teljes egészében behajtásra került  
– ebből a következő összeg kapcsolódik a megkeresésben említett követeléshez (a 
megkeresett hatóság székhelye szerinti Állam valutájában feltüntetendő) : 
– ebből a következő összeg kapcsolódik a megkeresett hatóság Államának jogszabályai 
szerint felszámított kamathoz:  
dátum   b a követelés 20ÉÉ/HH/NN -án/én részben behajtásra került  
– a következő összegben (a megkeresett hatóság székhelye szerinti Állam valutájában 
feltüntetendő) : 
– ebből a következő összeg kapcsolódi k a megkeresésben említett követeléshez:  
 
– ebből a következő összeg kapcsolódik a megkeresett hatóság Államának jogszabályai 
szerint felszámított kamathoz:  
 További intézkedéseket nem teszek.  
 Folytatom a behajtási eljárásokat.  
dátum   c biztosítási intézkedésekre került sor:  
(A megkeresett hatóság jelölje meg ezen intézkedések jellegét:      ) 
dátum   d a következő részletfizetésről történt megállapodás:  
 
dátum  13 Mint megkeresett hatóság igazolom, hogy a követelések egészét/egy részét nem lehetett 
behajtani/biztosítási intézkedések foganato sítására nem fog sor kerülni, és az ügy le lesz 
zárva, mivel:  
 
 
 
 
 
 
 a az érintett személy ismeretlen  
b az érintett személy ismert, de a következő helyre költözött:  
c az érintett személy ismert, de ismeretlen helyre költözött  
d az érintett személy ÉÉ/HH/NN -án/én elhunyt  
e az adós/társadós fizetésképtelen  
f az adós/társadós fizetésképtelen, és sor került a követelés bejelentésére  
A felszámolást elrendelő végzés kelte:       ---  A felszámolást elrendelő végzés 
közzétételének időpontja :       
g az adós/társadós fizetésképtelen / behajtás nem lehetséges  
h egyéb:       
dátum  14 
 Mint megkereső hatóság megerősítem, hogy az ügy le lett zárva.  
dátum  15 
 Mint megkeresett hatóság tájékoztatom a megkereső hatóságot a követeléssel vagy a 
végrehajtható okirattal szemben előterjesztett jogorvoslatról szóló értesítés 
kézhezvételéről, melynek következt ében fel fogom függeszteni a végrehajtási eljárást.  
Továbbá  
 
 a biztosítási intézkedést tettem annak érdekében, hogy biztosítsam követelés      -
án/én történő behajtását  
 
1207   b kérem a megkereső hatóságot, tájékoztasson arról, hogy behajtsam -e a követelést  
c tájékoztatom a megkereső hatóságot, hogy a székhelyemül szolgáló Állam hatályos 
törvényei, rendeletei és közigazgatási gyakorlata nem teszik lehetővé a végrehajtási 
eljárás folytatását mindaddig, amíg a követelés vitatott  
dátum  16 Mivel mint megkereső hatóság értesítést kaptam arról, hogy a követeléssel vagy a  
végrehajtható okirattal szemben jogorvoslatot terjesztettek elő,  
 a  kérem a megkeresett hatóságot, hogy függesszen fel minden, általa indított eljárást  
 b kérem a megkeresett hatóságot, hogy foganatosítson biztosítási intézkedést a 
követelés behajtásának biztosítására  
 c kérem a megkeresett hatóságot, hogy hajtsa be a követelést (folytassa a követelés 
behajtását)  
dátum  17 
 Mint megkeresett hatóság tájékoztatom a megkereső hatóságot, hogy a székhelyemül 
szolgáló Állam hatályos törvényei, rendeletei és közigazgatási gyakorlata nem teszik 
lehetővé az alábbiak pontok szerint kért intézkedés végrehajtását:  
 16(b)  
 16(c)  
dátum  
 18 Mint megkereső hatóság  
 a módosítom a behajtási/biztosítási intézkedés iránti megkeresést  
 a vitatott követelésre vonatkozó határozatnak me gfelelően, [a határozattal 
kapcsolatos szóban forgó információ a 6.A. rovatban kerül feltüntetésre]  
 mivel a követelés egy részét közvetlenül a megkereső hatóságnak fizették ki  
 a következő egyéb okok miatt:       . 
 
 b kérem a megkeresett hatóságot, hogy folytassa a végrehajtási eljárásokat, mivel 
a jogvita nem járt az adós számára kedvező eredménnyel (az ügyben illetékes 
testület      -i határozata).   
dátum  
 19 Mint megkereső hatóság visszavonom a behajtásra/biztosítási intézkedésekre vonatkozó 
megkeresésemet, mivel:  
 a az összeget közvetlenül a megkereső hatóságnak fizették ki  
 b a behajtási intézkedésre megállapított határidő lejárt  
 c a követelés(eke)t nemzeti bíróság vagy közigazgatási te stület törölte  
 d a végrehajtást engedélyező okmányt hatályon kívül helyezték  
 e a következő egyéb okok miatt:        
 
dátum  20 
 Egyéb: a  megkereső hatóság vagy a  megkeresett hatóság megjegyzése  
      (Kérjük, minden megjegyzés előtt tüntesse fel annak dátumát.)  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
  
 
1208  JEGYZŐKÖNYV A VÁMÜGYEKRE VONATKOZÓ KÖLCSÖNÖS  ADMINISZTRATÍV 
SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL  
1. cikk: Fogalommeghatározások  
1. E jegyzőkönyv alkalmazásában:  
(a) „megkereső hatóság”: a Felek egyike által erre a célra kijelölt illetékes közigazgatási hatóság, 
amely e jegyzőkönyv alapján vámügyekben segítségnyújtást kér;  
(b) „vámjogszabályokat sértő művelet”: bármely vámjogszabály megsértése, valamint ilyen 
jogszabály megsértésének bármilyen kísérlete;  
(c) „megkeresett hatóság”: a Felek egyike által erre a célra kijelölt illetékes közigazgatási hatóság, 
amely e jegyzőkönyv alapján  a vámügyekben a segítségnyújtás iránti kérelmet fogadja.  
2. Amennyiben e jegyzőkönyv másként nem rendelkezik, az e megállapodás második része 
[Kereskedelem, közlekedés és halászat] első tárgyköre [Kereskedelem] I. címének [Árukereskedelem] 
5. fejezetében [Vámügyek és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése] foglalt  
fogalommeghatározások e jegyzőkönyvre is alkalmazandók.  
2. cikk: Alkalmazási kör  
1. A Felek hatáskörükön belül, az e jegyzőkönyvben megállapított módon és feltételek mellett 
segítséget nyújtanak egymásnak a vámjogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében, 
különösen a vámjogszabályokat sértő műveletek megelőzése, kivizsgálása és visszaszorítása révén.  
2. Az e jegyzőkönyvben meghatározott, vámügyi segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések 
bármelyik Fél bármely olyan közigazgatási hatóságára alkalmazan dók, amely e jegyzőkönyv 
alkalmazásában illetékes. Ez a segítségnyújtás nem érinti a büntetőügyekben történő kölcsönös 
segítségnyújtás szabályait, és nem terjed ki az igazságügyi hatóságok megkeresése alapján gyakorolt 
hatáskörben szerzett információkra se m, kivéve, ha az adott hatóság engedélyezi az ilyen 
információk közlését.  
3. A vám -, adó - és bírságbehajtásra irányuló segítségnyújtásra a hozzáadottérték -adó területén 
folytatott közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről, valamint az adókbó l, 
vámokból és illetékekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló 
jegyzőkönyv rendelkezései alkalmazandók.  
3. cikk: Segítségnyújtás megkeresés alapján  
1. A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság megad minden olyan  lényeges 
információt, amely lehetővé teszi a megkereső hatóság számára a vámjogszabályok helyes 
alkalmazásának biztosítását, a vámjogszabályokat sértő vagy esetlegesen sértő műveletnek 
minősülő, észlelt vagy tervezett tevékenységekkel kapcsolatos informác iókat is.  
2. A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság tájékoztatja az előbbit különösen 
arról, hogy:  
(a) az egyik Fél területéről kivitt árukat szabályosan vitték -e be a másik Fél területére, adott 
esetben ismertetve az árukra alkalmazott vámeljárást;  
 
1209  (b) az egyik Fél területére bevitt árukat megfelelően vitték -e ki a másik Fél területéről, adott 
esetben ismertetve az árukra alkalmazott vámeljárást.  
3. A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság a rá vonatkozó jogszabályoknak és 
rendelkezéseknek megfelel ően megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy biztosítsa az 
alábbiak különös felügyeletét és információkat szolgáltasson a megkereső hatóságnak az alábbiakról:  
(a) olyan természetes és jogi személyek, akik vagy amelyek tekintetében okkal feltételezh ető, 
hogy vámjogszabályokat sértő műveletekben vesznek vagy vettek részt;  
(b) olyan áruk, amelyeket olyan módon szállítanak vagy szállíthatnak, amely alapján okkal 
feltételezhető, hogy vámjogszabályokat sértő műveletekben használták vagy szándékoznak 
használni  őket;  
(c) olyan helyszínek, ahol olyan módon tároltak vagy tárolhatnak árukészleteket, amely alapján 
okkal feltételezhető, hogy az árukat a vámjogszabályokat sértő műveletekben használták vagy 
szándékoznak használni;  
(d) olyan szállítóeszközök, amelyeket olyan m ódon használnak vagy használhatnak, amely alapján 
okkal feltételezhető, hogy a vámjogszabályokat sértő műveletekben szándékoznak használni 
őket; és  
(e) olyan helyiségek, amelyeket a megkereső hatóság gyanúja szerint vámjogszabályokat sértő 
műveletek elkövetésé hez használnak.  
4. cikk: Önkéntes segítségnyújtás  
A Felek saját kezdeményezésükre minden lehetséges esetben segítséget nyújtanak egymásnak a 
saját jogszabályaikkal és rendelkezéseikkel összhangban azáltal, hogy tájékoztatást adnak azon 
lezárult, tervezett vagy folyamatban lévő tevékenységekről, amelyek a vámjogszabályokat sértő vagy 
esetlegesen sértő műveletnek minősülnek, és amelyek a másik Fél érdeklődésére számot tarthatnak. 
A tájékoztatásban ki kell térni különösen az alábbiakra:  
(a) olyan áruk, amelyek ese tében ismertté vált, hogy vámjogszabályokat sértő műveletben 
érintettek;  
(b) olyan személyek, akikről okkal feltételezhető, hogy vámjogszabályokat sértő műveletekben 
vesznek vagy vettek részt;  
(c) olyan szállítóeszközök, amelyekről okkal feltételezhető, hogy a vámjogszabályokat sértő 
műveletekben használták, használják vagy szándékoznak használni őket; és  
(d) a vámjogszabályokat sértő műveletek végrehajtása során alkalmazott új eszközök és 
módszerek.  
5. cikk: A segítségnyújtás iránti megkeresések formája és tartalma  
1. Az e jegyzőkönyv szerinti megkereséseket írásban, nyomtatott vagy elektronikus formában 
kell megtenni. A megkereséshez mellékelni kell azon iratokat, amelyek a kérés teljesítéséhez 
szükségesek. Sürgős esetben a megkeresett hatóság a szóban előterjesztett megkereséseket is 
elfogadhatja, de azokat haladéktalanul meg kell erősíteni írásban is.  
2. Az (1) bekezdés szerinti megkereséseknek az alábbi információkat kell tartalmazniuk:  
 
1210  (a) a megkereső hatóság és a megkereső tisztviselő;  
(b) a kért információ és/vagy a segítsé gnyújtás típusa;  
(c)  a megkeresés tárgya és oka;  
(d) az érintett jogszabályok és rendelkezések és más jogi megfontolások ; 
(e) azoknak az áruknak vagy személyeknek  a lehető legpontosabb és legátfogóbb megjelölése, 
amelyekre vagy akikre a vizsgálatok irányulnak;  
(f) a vona tkozó tények és a már elvégzett vizsgálatok összefoglalása; és  
(g) minden egyéb rendelkezésre álló adat, amely lehetővé teszi a megkeresett hatóság számára a 
kérés teljesítését.  
3. A megkereséseket a megkeresett hatóság hivatalos nyelvén vagy az e hatóság számára  
elfogadható nyelven kell benyújtani. Az angol minden esetben elfogadható nyelv. Ez a követelmény 
nem alkalmazandó azon dokumentumokra, amelyek az (1) bekezdés szerinti megkeresést kísérik.  
4. Amennyiben a megkeresés nem tesz eleget az (1) –(3) bekezdésben meg határozott alaki 
követelményeknek, a megkeresett hatóság kérheti annak kijavítását vagy kiegészítését. Az ilyen 
kijavítás vagy kiegészítés elvégzéséig óvintézkedéseket lehet elrendelni.  
6. cikk: A megkeresések végrehajtása  
1. A segítségnyújtás iránti megkeresés teljesítése érdekében a megkeresett hatóságnak saját 
hatáskörében haladéktalanul úgy kell eljárnia, mintha saját nevében vagy ugyanazon Fél más 
hatóságának megkeresésére cselekedne, oly módon, hogy átadja a már birtokában lévő 
információkat, elv égzi a megfelelő vizsgálatokat, vagy gondoskodik azok elvégzéséről. Ez a 
rendelkezés minden más olyan hatóságra is alkalmazandó, amelyhez a megkeresett hatóság a 
megkeresést továbbította, ha nem tud saját hatáskörében eljárni. A segítségnyújtás során a 
meg keresett hatóságnak kellően figyelembe kell vennie a megkeresés sürgősségét.  
2. A segítségnyújtás iránti megkereséseket a megkeresett Fél jogszabályainak és 
rendelkezéseinek megfelelően kell teljesíteni.  
7. cikk: Az információk közlésének formája  
1. A megkereset t hatóságnak az e jegyzőkönyv szerinti megkeresés alapján elvégzett 
vizsgálatok eredményét írásban kell közölnie a megkereső hatósággal, és mellékelnie kell a 
vonatkozó dokumentumokat, a dokumentumok hiteles másolatát vagy egyéb adatokat. Ezen 
információka t elektronikus formában is lehet közölni.  
2. Az eredeti okmányokat az egyes Felek jogi korlátozásait tiszteletben tartva kell átadni, 
kizárólag a megkereső hatóság kérésére, olyan esetekben, amikor a hiteles másolat bizonyító ereje 
nem elegendő. A megkereső h atóságnak az első adandó alkalommal vissza kell küldenie az eredeti 
példányokat.  
3. A megkeresett hatóságnak a (2) bekezdésben meghatározott rendelkezések értelmében át 
kell adnia a megkereső hatóság számára a területén működő hatóságok által kiállított vagy 
hitelesített, a vám -árunyilatkozatot alátámasztó okmányok hitelességére vonatkozó információkat.  
 
1211  8. cikk: Az egyik Fél tisztviselőinek a másik Fél területén való jelenléte  
1. Az egyik Fél megfelelő felhatalmazással rendelkező tisztviselői – a másik Fél egyetértésével 
és az általa meghatározott feltételek mellett – jelen lehetnek a megkeresett hatóság vagy a 6. cikk [A 
megkeresések végrehajtása] (1) bekezdésében említett bármely más érintett hatóság hivatalában, a 
vámjogszabályokat sértő vagy esetlegesen sértő műveleteknek minősülő tevékenységekre vonatkozó 
azon információk megszerzése érdekében, amelyekre a megkereső hatóságnak e jegyzőkönyv 
alkalmazásában szüksége van.  
2. A megkeresett Fél egyetértésével és az általa meghatározott feltételek mellett a másik  Fél 
kellően felhatalmazott tisztviselői jelen lehetnek a megkeresett Fél területén zajló vizsgálatoknál.  
9. cikk: Kézbesítés és értesítés  
1. A megkereső hatóság megkeresése alapján a megkeresett hatóságnak a rá vonatkozó 
jogszabályoknak és rendelkezéseknek m egfelelően minden szükséges intézkedést meg kell tennie 
annak érdekében, hogy a megkeresett hatóság területén tartózkodó vagy ott letelepedett címzett 
számára valamennyi olyan iratot kézbesítsen vagy valamennyi olyan határozatról értesítést küldjön, 
amely a megkereső hatóságtól származik és e jegyzőkönyv hatálya alá tartozik.  
2. Az okmányok kézbesítésére vagy a határozatokról szóló értesítésre irányuló ilyen kérelmeket 
írásban kell benyújtani a megkeresett hatóság hivatalos nyelvén vagy az e hatóság számára 
elfogadható nyelven.  
10. cikk: Automatikus információcsere  
1. A Felek közös megállapodással, e jegyzőkönyv végrehajtásról szóló 15. cikkének megfelelően 
az alábbiakat tehetik:  
(a) automatikusan kicserélik egymással az e jegyzőkönyv által lefedett információkat;  
(b) konkrét információkat cserélnek előzetesen, a szállítmányoknak a másik Fél területére történő 
megérkezése előtt.  
2. A Felek az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti információcsere végrehajtása érdekében 
megállapodhatnak a kicserélni kívánt információk típusáról , valamint az információcsere formájáról 
és gyakoriságáról.  
11. cikk: A segítségnyújtási kötelezettség alóli kivételek  
1. Az e jegyzőkönyv szerinti segítségnyújtás visszautasítható vagy bizonyos feltételek, illetve 
követelmények teljesüléséhez köthető olyan e setekben, amikor az egyik Fél úgy véli, hogy az ilyen 
segítségnyújtás:  
(a) feltehetően sértené az Egyesült Királyságnak vagy annak a tagállamnak a szuverenitását, 
amelytől e jegyzőkönyv alapján segítségnyújtást kértek;  
(b) feltehetően sértené a közrendet, közbizto nságot vagy más alapvető érdeket; vagy  
(c) ipari, kereskedelmi vagy szakmai titkot sértene.  
2. A segítségnyújtást a megkeresett hatóság elhalaszthatja azon az alapon, hogy az 
folyamatban lévő nyomozásba, büntető - vagy egyéb eljárásba ütközik. Ilyen esetben a megk eresett 
 
1212  hatóságnak konzultálnia kell a megkereső hatósággal annak megállapítása érdekében, hogy 
nyújtható -e segítség a megkeresett hatóság által megkívánt feltételek mellett.  
3. Ha a megkereső hatóság olyan segítséget kér, amelyet hozzá érkező megkeresés eset én saját 
maga nem tudna teljesíteni, erre a megkeresésében fel kell hívnia a figyelmet. Ilyen esetben a 
megkeresett hatóság dönt arról, hogy miként válaszol a megkeresésre.  
4. Az (1) és a (2) bekezdésben említett esetekben a megkeresett hatóság döntését és an nak 
indoklását késedelem nélkül közölni kell a megkereső hatósággal.  
12. cikk: Információcsere és az adatok bizalmas kezelése  
1. Az e jegyzőkönyv alapján kapott információk kizárólag az e jegyzőkönyvben meghatározott 
célokra használhatók fel.  
2. Az e jegyzőkönyv  alapján szerzett információknak a vámjogszabályt sértő művelet miatt 
indított közigazgatási vagy bírósági eljárásban való felhasználását e jegyzőkönyv alkalmazásában 
történő felhasználásnak kell tekinteni. Ezért a Felek az e jegyzőkönyv rendelkezései alap ján szerzett 
információkat és megtekintett okmányokat bizonyítékként felhasználhatják jegyzőkönyveikben, 
jelentéseikben és vallomásaikban, valamint bírósági eljárásokban és vádemelés céljára. A 
megkeresett hatóság az információk átadását vagy a dokumentumo khoz való hozzáférést azon 
feltételhez kötheti, hogy az ilyen felhasználásról a megkeresett hatóságot tájékoztatni kell.  
3. Amennyiben a Felek egyike az ilyen információkat más célokra kívánja felhasználni, ehhez 
meg kell szereznie az információt biztosító ha tóság előzetes írásos beleegyezését. Az ilyen 
felhasználásra ezután az e hatóság által megállapított korlátozások vonatkoznak.  
4. Az e jegyzőkönyv alapján bármilyen formában közölt információk az egyes Felek vonatkozó 
jogszabályainak és rendelkezéseinek megfe lelően bizalmas vagy korlátozott jellegűnek tekintendők. 
Ezekre az információkra a szakmai titoktartási kötelezettség szabályai érvényesek, és megilleti őket a 
hasonló információkra vonatkozó, az átvevő Fél idevágó jogszabályai és rendelkezései szerinti 
védelem, kivéve, ha az információkat átadó Fél előzetesen hozzájárul az információk közzétételéhez. 
A Felek tájékoztatják egymást a vonatkozó jogszabályaikról és rendelkezéseikről.  
13. cikk: Szakértők és tanúk  
A megkeresett hatóság felhatalmazhatja a tisztvi selőit arra, hogy az e jegyzőkönyv hatálya alá 
tartozó ügyekre vonatkozó bírósági vagy közigazgatási eljárásokban az adott felhatalmazás keretei 
között szakértőként vagy tanúként jelenjenek meg, és az eljáráshoz szükséges tárgyakat, 
dokumentumokat vagy eze k hiteles másolatait igény szerint bemutassák. Az idézésben különösen 
meg kell jelölni, hogy mely igazságügyi vagy közigazgatási hatóság előtt kell megjelennie a 
tisztviselőnek, és ott milyen ügyekben, milyen címen és milyen minőségben hallgatják meg.  
14. cikk: A segítségnyújtás költségei  
1. A (2) és a (3) bekezdésre figyelemmel a Felek lemondanak az e jegyzőkönyv végrehajtásával 
kapcsolatban felmerülő költségek megtérítésének egymással szembeni igényéről.  
2. A nem közalkalmazott szakértőknek, tanúknak, tolmácsok nak és fordítóknak fizetett 
költségeket és díjakat a megkereső Fél állja az adott esetnek megfelelően.  
 
1213  3. Ha jelentős vagy különleges természetű költségek merülnek fel a megkeresés teljesítése 
során, a Felek konzultálnak azoknak a feltételeknek a meghatározás áról, amelyek keretében a 
megkeresést teljesíteni fogják, illetve a költségviselés módjáról.  
15. cikk: Végrehajtás  
1. Az e jegyzőkönyvben foglaltak végrehajtásával egyrészről az Egyesült Királyság 
vámhatóságait, másrészről az Európai Bizottság illetékes szolg álatait és adott esetben az Európai 
Unió tagállamainak vámhatóságait bízzák meg. E hatóságok döntenek a jegyzőkönyv végrehajtásához 
szükséges valamennyi gyakorlati rendelkezésről és intézkedésről, figyelembe véve különösen a 
személyes adatok védelme terüle tén alkalmazandó vonatkozó jogszabályaikat és rendelkezéseiket.  
2. A Felek folyamatosan és részletesen tájékoztatják egymást azokról a részletes végrehajtási 
intézkedésekről, amelyeket a jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban fogadnak el, különös 
tekintette l azokra a szabályszerűen meghatalmazott szolgálatokra és tisztviselőkre, akik illetékesek a 
jegyzőkönyvben meghatározott értesítések küldésére és fogadására.  
3. E jegyzőkönyv rendelkezései az Európai Unióban nem érintik az e jegyzőkönyv szerint kapott 
inform ációknak az Európai Bizottság illetékes szolgálatai és a tagállamok vámhatóságai közötti 
közlését.  
16. cikk: Egyéb megállapodások  
E jegyzőkönyv rendelkezései elsőbbséget élveznek az Európai Unió tagállamai és az Egyesült 
Királyság között megkötött vagy meg köthető, a vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív 
segítségnyújtásról szóló bármely kétoldalú megállapodás rendelkezéseivel szemben, amennyiben az 
utóbbi rendelkezései összeegyeztethetetlenek e jegyzőkönyv rendelkezéseivel.  
17. cikk: Konzultációk  
Az e  jegyzőkönyv értelmezését és alkalmazását érintő ügyek rendezéséről a Felek a [vámügyi 
együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság] keretében 
konzultálnak egymással.  
18. cikk: Jövőbeni fejlemények  
Az e jegyzőkönyvben  előírt kölcsönös segítségnyújtási szint kiegészítéseképpen a vámügyi 
együttműködéssel és a származási szabályokkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság a jegyzőkönyv 
hatályát kiterjesztő határozatot fogadhat el, amely a Felek vámjogszabályaival összhangb an bizonyos 
ágazatokra vagy kérdésekre vonatkozóan külön rendelkezéseket állapíthat meg.  
 
  
 
1214   
A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁLÁSÁRÓL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV  
I. CÍM: ÁLTALÁNOS RE NDELKEZÉSEK  
SSC.1. cikk:  Fogalommeghatározások  
E jegyzőkönyv alkalmazásában:  
(a) „munkavállalói tevékenység”: bármely tevékenység vagy azzal egyenértékű helyzet, amelyet 
az ilyen tevékenység vagy azzal egyenértékű helyzet fennállásának helye szerinti állam 
szociális biztonsági jogszabályai ilyenként kezel nek;  
(b) „önálló vállalkozói tevékenység”: bármely tevékenység vagy azzal egyenértékű helyzet, 
amelyet az ilyen tevékenység vagy azzal egyenértékű helyzet fennállásának helye szerinti 
állam szociális biztonsági jogszabályai ilyenként kezelnek;  
(c) „asszisztált re produkciós szolgáltatások”: bármely orvosi, sebészeti vagy szülészeti 
szolgáltatás, amelynek célja, hogy segítse a gyermek kihordását;  
(d) „természetbeni ellátások”:   
(i) a III. cím 1. fejezetének [Betegségi, anyasági és azzal egyenértékű apasági ellátások] 
alkal mazásában egy állam jogszabályai alapján előírt azon természetbeni ellátások, 
amelyek célja az orvosi ellátás és az ezen ellátáshoz kapcsolódó termékek és 
szolgáltatások biztosítása, rendelkezésre bocsátása, közvetlen kifizetése vagy 
költségeinek visszatér ítése;  
(ii) a III. cím 2. fejezetének alkalmazásában [Munkabalesetek és foglalkozási 
megbetegedések] az i. pontban meghatározott, munkabalesetekkel és foglalkozási 
megbetegedésekkel kapcsolatos, az államok munkabalesettel és foglalkozási 
megbetegedésekkel kapcs olatos rendszereiben meghatározott természetbeni 
juttatások;   
(e) „gyermekneveléssel töltött időszak” bármely olyan időszak, amelyet valamely állam 
nyugellátásra vonatkozó jogszabályai jogosultsági időként ismernek el, vagy amely 
kimondottan gyermeknevelés mia tt nyugdíjkiegészítést biztosít, függetlenül ezen időszakok 
kiszámításának módszerétől, illetve attól, hogy ezen időszakok a gyermek nevelésének idején 
halmozódnak -e fel, vagy azok elismerésére visszamenőlegesen kerül sor;  
(f) „köztisztviselő”: az a személy, akit az őt foglalkoztató közigazgatási szerv állama annak tekint, 
vagy ilyenként kezel;  
(g) „illetékes hatóság”: az egyes államok vonatkozásában a kérdéses állam területének egészén 
vagy annak egy részén a szociális biztonsági rendszerért felelős miniszter, m iniszterek vagy 
velük egyenértékű egyéb hatóság;  
(h) „illetékes intézmény”:   
(i) az az intézmény, amelynél az ellátás igénylésének időpontjában az érintett 
biztosítással rendelkezik; vagy  
 
1215  (ii) az az intézmény, amelynél az érintett személy ellátásra jogosultságot szerze tt, vagy 
jogosultságot szerezne, ha annak az államnak a területén, ahol az intézmény található, 
az érintett személy vagy egy vagy több családtagja lakóhellyel rendelkezne,  vagy  
(iii) az érintett állam illetékes hatósága által kijelölt intézmény; vagy  
(iv) az SSC.3. cikk (1) bekezdésében [Alkalmazási kör] meghatározott ellátások 
vonatkozásában a munkáltató kötelezettségeivel kapcsolatos rendszer esetében a 
munkáltató vagy az érintett biztosító, vagy azok hiányában az érintett állam illetékes 
hatósága által kijelölt te stület vagy hatóság;   
(i) „illetékes állam”: az az állam, amelyben az illetékes intézmény található;  
(j) „haláleseti juttatás”: egyszeri kifizetés halál esetén a w) pontban említett átalányösszegű 
ellátások kivételével;  
(k) „családi ellátás”: minden olyan természetben i vagy pénzbeli ellátás, amelynek célja a családi 
kiadások fedezése;  
(l) „határ menti munkavállaló”: egy államban munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként 
tevékenységet végző személy, akinek a lakóhelye egy másik államban található, ahová 
rendszerint napon ta vagy hetente legalább egyszer visszatér;  
(m) „hazai bázis”: az a hely, ahol a személyzet tagja rendszerint megkezdi és befejezi szolgálati 
idejét vagy szolgálati idejeinek egy sorozatát, és ahol normál körülmények között az üzemben 
tartó / légitársaság nem  felelős a személyzet érintett tagjának elszállásolásáért;  
(n) „intézmény”: az egyes államok tekintetében a jogszabályok összességének vagy részének 
alkalmazásáért felelős testület vagy hatóság;  
(o) „lakóhely szerinti intézmény” és „tartózkodási hely szerinti intézmény”: az az intézmény, 
amely jogosult az általa alkalmazott jogszabályok szerint ellátást nyújtani azon a helyen, ahol 
az érintett személy lakóhellyel rendelkezik, vagy ahol tartózkodik, illetve ilyen intézmény 
hiányában a kérdéses állam illetékes ha tósága által kijelölt intézmény;  
(p) „biztosított személy”: a III. cím [Az ellátások egyes csoportjaira vonatkozó különleges 
rendelkezések] 1. fejezete [Betegségi, anyasági és azzal egyenértékű apasági ellátások] és 3. 
fejezete [Haláleseti juttatások] alá tart ozó szociális biztonsági ágazatok tekintetében az a 
személy, aki az ellátásokhoz való jogosultság tekintetében a II. cím [Az alkalmazandó 
jogszabályok meghatározása] alapján megfelel az illetékes állam jogszabályaiban 
meghatározott feltételeknek, e jegyzők önyv rendelkezéseinek figyelembevételével;  
(q) „jogszabályok”: az egyes államok tekintetében az SSC.3. cikk (1) bekezdése [Alkalmazási kör] 
alá tartozó szociális biztonsági ágazatokhoz kapcsolódó törvények, rendeletek és egyéb 
kötelező rendelkezések, valamint minden egyéb végrehajtási intézkedések, és kizárólag azokat 
a szerződéses rendelkezéseket foglalják magukban, amelyek ezen a pontban említett 
törvényekből és rendeletekből eredő biztosítási kötelezettség végrehajtását szolgálják, vagy 
amelyek hatósági hatá rozat tárgyát képezték, amely határozat azokat kötelezővé tette vagy 
alkalmazási körüket kiterjesztette, feltéve, hogy az érintett állam erre vonatkozó nyilatkozatot 
tesz, és értesítette a szociális biztonsági rendszerek koordinálásával foglalkozó 
szakbizo ttságot. Az Európai Unió ezt a nyilatkozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában 
közzéteszi;  
 
1216  (r) „tartós ápolási -gondozási célú ellátások”: természetbeni vagy pénzbeli ellátás, amelynek célja, 
egy olyan személy ápolási -gondozási szükségleteinek kielégítése, ak inek egészségkárosodás 
miatt jelentős mértékű segítségre van szüksége, beleértve de nem kizárólagosan egy másik 
személy vagy személyek hosszú időn keresztül nyújtotta segítségét a mindennapi életvitelhez 
kapcsolódó alapvető tevékenységek elvégzéséhez a sze mélyes autonómiájuk fenntartása 
érdekében; ez magában foglalja az ugyanezen célból a segítséget nyújtó személy számára 
biztosított ellátásokat is;  
(s) „családtag”:  
(i) (A) családtagként meghatározott vagy elismert személy, illetve olyan személy, akit a 
háztartás tagjának tekintenek azok a jogszabályok, amelyek szerint ellátást 
nyújtanak;  
 
(B) a III. cím [Az ellátások egyes csoportjaira vonatkozó különleges rendelkezések] 1. 
fejezete [Betegségi, anyasági és azzal egyenértékű apasági ellátások] szerinti 
természetbe ni ellátások tekintetében, családtagként meghatározott vagy elismert 
személy, illetve a lakóhely szerinti állam jogszabályai által a háztartás tagjának 
tekintett személy;  
 
(ii) ha egy államnak az (1) albekezdés értelmében alkalmazandó jogszabályai nem 
különböztetik meg a családtagokat és a hatályuk alá tartozó egyéb személyeket, a 
házastársat, a kiskorú gyermekeket és a nagykorú eltartott gyermekeket 
családtagoknak kell tekinteni;  
 
(iii) ha az (1) és (2) albekezdés értelmében alkalmazandó jogszabályok szerint  egy 
személy csak akkor tekinthető családtagnak vagy a háztartás tagjának, ha a 
biztosított személlyel vagy a nyugdíjassal közös háztartásban él, e feltétel 
teljesítettnek tekintendő, ha a szóban forgó személyt nagyrészt a biztosított 
személy vagy a nyugdí jas tartja el;  
 
(t) „foglalkoztatásban töltött időszak” vagy „önálló vállalkozóként folytatott tevékenységi 
időszak”: azok az időszakok, amelyeket azok a jogszabályok, amelyek szerint az adott időt 
megszerezték, foglalkoztatásban töltött időszakként vagy önál ló vállalkozóként folytatott 
tevékenységi időszakként határoznak meg vagy ismernek el, valamint minden más időszak, 
amelyet az említett jogszabályok a foglalkoztatásban töltött időszakkal vagy az önálló 
vállalkozóként folytatott tevékenységi időszakkal egy enértékűnek tekintenek;  
(u) „biztosítási idő”: az a járulékfizetési időszak, foglalkoztatásban töltött időszak vagy önálló 
vállalkozóként folytatott tevékenységi időszak, amelyet azok a jogszabályok, amelyek szerint 
az adott időszakot megszerezték vagy az megs zerzettnek tekintendő, biztosítási időként 
határoznak meg vagy ismernek el, valamint más hasonló időszak, amelyet az említett 
jogszabályok a biztosítási idővel egyenértékűnek tekintenek;  
(v) „tartózkodási idő”: az az időszak, amelyet azok a jogszabályok, amely ek szerint az adott 
időszakot megszerezték vagy az megszerzettnek tekintendő ilyen időszakként határoznak meg 
vagy ismernek el;  
(w) „nyugdíj”: nemcsak a nyugdíjakat foglalja magában, de azokat az átalányösszegű ellátásokat is, 
amelyek azokat helyettesíthetik, valamint a járulékok visszatérítésének formájában történt 
kifizetéseket, illetve a III. cím [Az ellátások egyes csoportjaira vonatkozó különleges 
 
1217  rendelkezések] rendelkezéseire is figyelemmel az értékállóságot biztosító növekményeket 
vagy kiegészítő támoga tásokat;  
(x) „előnyugdíj”: a munkanélküli ellátás vagy korengedményes öregségi ellátás kivételével 
valamennyi, egy meghatározott életkortól az olyan munkavállalók részére járó pénzbeli 
ellátás, akik csökkentették, megszüntették vagy felfüggesztették jövedelems zerző 
tevékenységüket, addig az életkorig, amelyben jogosulttá válnak az öregségi nyugdíjra vagy 
korengedményes nyugdíjra, amely nyugellátásnak a folyósítása nem függ attól, hogy az 
érintett személy az illetékes állam foglalkoztatási szolgálatának rendelke zésére áll -e; 
„korengedményes öregségi ellátás” a mindenkori nyugdíjjogosultsági életkor elérését 
megelőzően nyújtott ellátás, amelynek folyósítását vagy folytatják az említett életkor 
elérésével, vagy annak helyébe egy másik öregségi ellátás lép;   
(y) „menek ült”: a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28 -án Genfben aláírt egyezmény 1. 
cikkében meghatározott személy;  
(z) „bejegyzett székhely vagy üzletvitel hely”: az a bejegyzett székhely vagy üzletviteli hely, ahol a 
vállalkozás lényeges döntéseit hozzák,  és központi ügyviteli feladatait ellátják;  
(aa) „lakóhely”: a személy szokásos tartózkodási helye;  
(bb) „különleges, nem járulékalapú pénzbeli ellátás”: az az ellátás, amelynek  
(i) célja, hogy:  
(A) az SSC.3. cikk (1) bekezdésében [Alkalmazási kör] említett szociális biztonsági ágak 
által fedezett kockázatok kiegészítő, helyettesítő vagy járulékos fedezetéül 
szolgáljanak, és az érintett személyeknek minimum megélhetési jövedelmet 
biztosítsanak az érintett állam gazdasági és társadalmi helyzetére is figyelemmel; 
vagy  
(B) a fogyatékossággal élők részére kifejezetten különös védelmet biztosítsanak, 
szoros kapcsolatban az érintett személy szociális környezetével az érintett 
államban, és  
(ii) amelyek esetében a finanszírozás kizárólag az általános közkiadások fedezésére 
szolgáló kötelezően beszedett adóbevételből származik, valamint az ellátások 
nyújtásának és kiszámításának feltételei a kedvezményezett tekintetében nem 
függnek semmiféle járulékfizetéstől. A járulékalapú ellátások kiegészítésére szolgáló 
ellátások azonban egyedül ezen az alapon nem minősülnek járulékalapú ellátásnak;  
(cc) „köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendszer”: az érintett államban a munkavállalókra 
alkalmazandó általános szociális biztonsági rendszertől különböző szociális biztonsági 
rendszer, amelybe a közt isztviselők összessége vagy azok bizonyos kategóriái közvetlenül 
tartoznak;  
(dd) „hontalan”: a hontalanok jogállásáról szóló, 1954. szeptember 28 -án New Yorkban aláírt 
egyezmény 1. cikkében meghatározott személy;  
(ee) „tartózkodási hely”: az ideiglenes tartózkodási  hely.   
 
1218   SSC.2. cikk:  Személyi hatály  
Ezt a jegyzőkönyvet olyan személyekre – beleértve a hontalanokat és menekülteket – kell alkalmazni, 
akik egy vagy több állam jogszabályainak hatálya alá tartoznak vagy tartoztak, valamint az ő 
családtagjaikra és túlél ő hozzátartozóikra.  
SSC.3. cikk:  Alkalmazási kör  
1. Ezt a jegyzőkönyvet a következő szociális biztonsági ágakra kell alkalmazni:  
(a) betegségi ellátások;  
(b) anyasági és azzal egyenértékű apasági ellátások;  
(c) rokkantsági ellátások;  
(d) öregségi ellátások;  
(e) túlélő hozzátartozói ellátások;  
(f) munkabalesetekkel és foglalkoztatási megbetegedésekkel kapcsolatos ellátások;  
(g) haláleseti juttatások;  
(h) munkanélküli -ellátások;  
(i) előnyugdíjak.  
2. Az SSC -6. melléklet [A tagállamok és az Egyesült Királyság jogszabályainak alkalmazására 
vonatkozó különös rendelkezések] eltérő rendelkezései hiányában, ezt a jegyzőkönyvet az általános 
és különleges, járulékalapú vagy nem járulékalapú szociális biztonsági rendszerekre, valamint a 
munkáltató vagy hajótulajdonos kötelezettségeihez kapcsolódó rend szerekre kell alkalmazni.  
3. A III. cím [Az ellátások egyes csoportjaira vonatkozó különleges rendelkezések] rendelkezései 
azonban nem befolyásolják az államoknak a hajótulajdonosok kötelezettségeire vonatkozó 
jogszabályi rendelkezéseit.  
4. Ez a jegyzőkönyv ne m alkalmazandó a következőkre:   
(a) az SSC -1. melléklet [A jegyzőkönyv alkalmazási körén kívüli bizonyos pénzbeli ellátások] 1. 
részében [Különleges, nem járulékalapú pénzbeli ellátások] felsorolt különleges, nem 
járulékalapú pénzbeli ellátások;  
(b) szociális és e gészségügyi támogatások;  
(c) olyan ellátások, amelyek esetében az állam a személyi kárért kártérítési felelősséget vállal, és 
előírja a kártérítés nyújtását többek között a háború és egyéb katonai cselekmények vagy ezek 
következményeinek áldozatai; bűncselekmé nyek, merénylet vagy terrorcselekmények 
áldozatai; állami tisztviselők által feladatuk ellátása során okozott károk elszenvedői; vagy 
politikai vagy vallási okokból vagy származásuk miatt hátrányt szenvedő személyek részére;  
 
1219  (d) az SSC -1. melléklet [A jegyzőkö nyv alkalmazási körén kívüli bizonyos pénzbeli ellátások] 2. 
részében [Tartós ápolási -gondozási célú ellátások] felsorolt tartós ápolási -gondozási célú 
ellátások;  
(e) asszisztált reprodukciós szolgáltatások;  
(f) az (1) bekezdéseben felsorolt szociális biztonsági á ghoz kapcsolódó kifizetések, amelyek:  
(i) hideg időben a fűtés költségeinek fedezésére szolgálnak; valamint  
(ii) az SSC.3. cikk (1) bekezdésében [Alkalmazási kör] felsorolt 3. rész [A szociális 
biztonsági ághoz kapcsolódó kifizetések] jegyzékében szerepelnek, és az SSC -1. 
melléklet [A jegyzőkönyv alkalmazási körén kívüli bizonyos pénzbeli ellátások] SSC.3. 
cikke (4) bekezdésének f) pontja [Alkalmazási kör] szerint a hideg időben a fűtés 
költségeinek fedezésére kerülnek kifizetésre;  
(g) családi ellátások.  
SSC.4. cikk:  A tagállamok közötti megkülönböztetésmentesség  
1. Az e jegyzőkönyvben létrehozott szociális biztonsági rendszereket koordináló rendelkezések 
az uniós tagállamok közötti megkülönböztetésmentesség elvén alapulnak.  
2. E cikk nem sérti az Egyesült Királyság és Írország közötti közös utazási területre vonatkozó 
rendelkezéseket.  
SSC.5. cikk:  Egyenlő bánásmód  
1. E jegy zőkönyv eltérő rendelkezései hiányában az SSC.3. cikk (1) bekezdése [Alkalmazási kör] 
által lefedett szociális biztonsági ágak tekintetében az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó személyeket 
bármely állam jogszabályai szerint ugyanolyan ellátás illetik meg, és ugyanolyan kötelezettségek 
terhelik, mint az adott állam állampolgárait.  
2. E rendelkezés nem alkalmazandó az SSC.3. cikk (4) bekezdésében [Alkalmazási kör] említett 
kérdésekre.  
SSC.6. cikk: Az ellátásokkal, jövedelmekkel, tényállásokkal és eseményekkel ka pcsolatos egyenlő 
bánásmód  
E jegyzőkönyv eltérő rendelkezéseinek hiányában az államok biztosítják az ellátásokkal, 
jövedelmekkel, tényállásokkal és eseményekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód elvét az alábbi 
módon:  
(a) ha az illetékes állam jogszabályai szerint  a szociális biztonsági ellátások és egyéb jövedelmek 
kézhezvétele meghatározott jogkövetkezményekkel jár, az ilyen jogszabályok vonatkozó 
rendelkezéseit ugyancsak alkalmazni kell az olyan egyenértékű ellátások kézhezvételére, 
amelyeket egy másik állam jog szabályai alapján szereznek, illetve egy másik államban szerzett 
jövedelemre;  
(b) ha az illetékes állam jogszabályai szerint a jogkövetkezmények meghatározott tényállás vagy 
események bekövetkezésének tulajdoníthatók, az említett államnak a hasonló tényállások  
vagy események egy másik államban történő bekövetkezését oly módon kell figyelembe 
vennie, mintha azok a saját területén következtek volna be.   
 
1220  SSC.7. cikk:  Időszakok összesítése  
E jegyzőkönyv eltérő rendelkezéseinek hiányában az adott állam illetékes in tézménye a szükséges 
mértékben oly módon veszi figyelembe a más állam jogszabályai szerint szerzett biztosítási, 
szolgálati, önálló vállalkozóként folytatott tevékenységi vagy tartózkodási időket, mintha azokat az 
általa alkalmazott jogszabályok szerint sz erezték volna meg, amennyiben jogszabályai a biztosítási, 
szolgálati, önálló vállalkozóként folytatott tevékenységi vagy tartózkodási idő megszerzésétől teszik 
függővé a következőket:  
(a) az ellátásokra való jogosultság megszerzését, fenntartását, időtartamát  vagy feléledését;  
(b) a jogszabályok alkalmazását;  vagy  
(c) a kötelező, szabadon választható folytatólagos vagy önkéntes biztosításhoz való hozzáférést 
vagy azok alóli mentességet.  
SSC.8. cikk: Mentesség a lakóhelyre vonatkozó szabályok alól  
Az államok biztosít ják a pénzbeli ellátások exportálhatósága elvének alkalmazását az a) és b) ponttal 
összhangban:  
(a) Egy adott állam jogszabályai vagy e jegyzőkönyv értelmében fizetendő pénzbeli ellátások nem 
csökkenthetők, nem módosíthatók, nem függeszthetők fel, nem vonhatók  vissza vagy 
foglalhatók le azzal az indoklással, hogy a jogosult vagy családtagjai nem az ellátások 
nyújtásáért felelős intézmény helye szerinti államban rendelkeznek lakóhellyel.  
(b) Az a) pont nem vonatkozik az SSC.3. cikk (1) bekezdésének [Alkalmazási kör ] c) és h) pontja alá 
tartozó pénzbeli ellátásokra.   
SSC.9. cikk: Az ellátások halmozódásának megakadályozása  
Egyéb rendelkezések hiányában e jegyzőkönyv nem adhat, és nem tarthat fenn ugyanazon kötelező 
biztosítási idő tekintetében több, azonos jellegű ellátáshoz való jogosultságot.  
II. CÍM: AZ ALKALMAZ ANDÓ JOGSZABÁLYOK ME GHATÁROZÁSA  
SSC.10. cikk:  Általános szabályok  
1. Az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó személyekre csak egy állam jogszabályai 
alkalmazandóak. E jogszabályokat e cím rendelkezései szerint kell meghatározni.  
2. E cím alkalmazásában a munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységük miatt vagy 
következtében pénzbeli ellátásokban részesülő személyeket úgy kell tekinteni, mint akik folytatják az 
említett tevékenységet.  Ez nem vonatkozik a rokkantsági, öregségi vagy túlélő hozzátartozói 
nyugdíjakra, illetve munkabalesetek vagy foglalkozási megbetegedé sek miatt nyújtott nyugdíjakra 
vagy határozatlan időtartamú kezelést fedező pénzbeli betegségi ellátásokra.  
3. Az SSC.12. cikkre [Tevékenységek végzése két vagy több államban] és az SSC.13. cikkre 
[Önkéntes vagy szabadon választható folytatólagos biztosítás] figyelemmel:   
(a) a munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként egy államban tevékenységet folytató személyek 
az adott állam jogszabályainak a hatálya alá tartoznak;  
 
1221  (b) a köztisztviselők azon állam jogszabályainak hatálya alá tartoznak, amely állam jogszabályaina k 
hatálya alá az őket alkalmazó közigazgatási szerv tartozik;  
(c) az a) és b) pont hatálya alá nem tartozó bármely személyre a lakóhely szerinti állam 
jogszabályai vonatkoznak, e jegyzőkönyv egyéb olyan rendelkezéseinek sérelme nélkül, 
amelyek szerint az ilyen  személyeknek egy vagy több állam jogszabályai alapján ellátásokat 
biztosítanak.  
4. E cím alkalmazásában a munkavállaló vagy önálló vállalkozó által szokásosan egy állam 
lobogója alatt közlekedő tengeri hajó fedélzetén végzett tevékenység az említett államba n végzett 
tevékenységnek minősül. Ugyanakkor az a személy, akit egy állam lobogója alatt közlekedő hajó 
fedélzetén alkalmaznak, és aki az e munkáért járó javadalmazást olyan vállalkozástól vagy személytől 
kapja, amelynek vagy akinek a bejegyzett székhelye vagy üzletviteli helye egy másik államban 
található, az utóbbi állam jogszabályainak hatálya alá tartozik, ha a szóban forgó személy ezen 
államban rendelkezik lakóhellyel. Az említett jogszabályok alkalmazásában a javadalmazást fizető 
vállalkozás vagy szem ély munkáltatónak tekintendő.  
5. A hajózószemélyzet és a légiutas -kísérő személyzet légi személy - vagy árufuvarozási 
szolgáltatásokat lebonyolító tagjainak tevékenységét azon államban végzett tevékenységnek kell 
tekinteni, amelyben hazai bázisuk található.  
SSC.11. cikk: Kiküldött munkavállalók  
1. Az SSC.10. cikk [Általános szabályok] (3) bekezdésétől eltérve, valamint e megállapodás 
hatálybalépése előtti helyzettel kapcsolatos átmeneti intézkedésként az SSC -8. melléklet [Az SSC.11. 
cikk alkalmazására vonatkozó á tmeneti rendelkezések] A kategóriájában felsorolt tagállamok és az 
Egyesült Királyság között az alkalmazandó jogszabályok tekintetében az alábbi szabályokat kell 
alkalmazni:  
(a) az a személy, aki egy államban munkavállalói tevékenységet végez egy olyan munkáltatónál, 
aki tevékenységét szokásosan abban államban végzi, és akit az említett munkáltató egy másik 
államba küld, hogy a munkáltató nevében ott munkát végezzen, továbbra is az elsőként 
említett állam jogszabályainak hatálya alá tartozik, feltéve, ho gy: 
(i) az effajta munkavégzés időtartama nem haladja meg a 24 hónapot; valamint  
(ii) a szóban forgó személy kiküldetése nem egy másik kiküldött személy felváltása 
céljából történik.  
(b) az államok egyikében szokásosan önálló vállalkozóként tevékenykedő olyan személy, aki 
hasonló tevékenység végzése céljából egy másik államba távozik, továbbra is az elsőként 
említett állam jogszabályainak hatálya alá tartozik, feltéve, hogy az ilyen tevékenység várható 
időtartama nem haladja meg a 24 hónapot.  
2. E megállapodás hatálybalépé se előtt az Unió értesíti az Egyesült Királyságot arról, mely 
tagállam mely kategóriába tartozik a következők közül:  
(a) A kategória: A tagállam értesítette az Uniót arról, hogy e cikkel összhangban el kíván térni az 
SSC.10. cikktől [Általános szabályok];  
(b) B kategória: A tagállam értesítette az Uniót arról, hogy nem kíván eltérni az SSC.10. cikktől 
[Általános szabályok]; vagy  
 
1222  (c) C kategória: A tagállam nem jelezte, hogy el kíván -e térni az SSC.10. cikktől [Általános 
szabályok].  
3. A (2) bekezdésben említett dokumen tum e megállapodás hatálybalépésével a megállapodás 
SSC-8. melléklete [Az SSC.11. cikk alkalmazására vonatkozó átmeneti rendelkezések] lesz.  
4. E megállapodás hatálybalépésének napján az A kategóriába sorolt tagállamokra az (1) 
bekezdés a) és b) pontját kell alkalmazni.   
5. E megállapodás hatálybalépésének napján a C kategóriába sorolt tagállamokra az (1) 
bekezdés a) és b) pontját kell alkalmazni, mintha az adott tagállam e megállapodás 
hatálybalépésének napjától számított egy hónapig az A kategóriába tartozna.  A szociális biztonsági 
rendszerek koordinációjával foglalkozó szakbizottság egy tagállamot a C kategóriából az A 
kategóriába sorol, ha az Unió értesíti a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó 
szakbizottságot arról, hogy az adott állam effajta átsorolást kér.  
6. E megállapodás hatálybalépésének napjától számított egy hónap leteltével a B és C kategória 
megszűnik.  A Felek ezt követően a lehető leghamarabb közzéteszik az SSC -8. melléklet [Az SSC.11. 
cikk alkalmazására vonatkozó átmeneti rend elkezések] frissített változatát.  Az (1) bekezdés 
alkalmazásában az [SSC -8.] melléklet [Az SSC.11. cikk alkalmazására vonatkozó átmeneti 
rendelkezések] a közzétételének napjától kezdve úgy tekintendő, hogy kizárólag az A kategóriába 
tartozó tagállamokat ta rtalmazza.   
7. Ha egy személy az (1) bekezdésben említett helyzetben van, amely egy olyan tagállamot 
érint, amely a frissített SSC -8. mellékletnek [Az SSC.11. cikk alkalmazására vonatkozó átmeneti 
rendelkezések] a (6) bekezdéssel összhangban történő közzétételét megelőzően a C kategóriához 
tartozik, az említett személyre az (1) bekezdés értelmében végzett tevékenységének időtartama 
alatt továbbra is az (1) bekezdés vonatkozik.   
8. Az Unió értesíti a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglal kozó szakbizottságot 
arról, ha egy tagállam töröltetni kívánja magát az SSC -8. melléklet [Az SSC.11. cikk alkalmazására 
vonatkozó átmeneti rendelkezések] A kategóriájából, és a szociális biztonsági rendszerek 
koordinációjával foglalkozó szakbizottság az Un ió kérésére törli az említett tagállamot az SSC -8. 
melléklet A kategóriájából.  A Felek közzéteszik a frissített SSC -8. mellékletet [Az SSC.11. cikk 
alkalmazására vonatkozó átmeneti rendelkezések], amely a szociális biztonsági rendszerek 
koordinációjával fo glalkozó szakbizottsághoz beérkezett kérelem kézhezvételét követő második 
hónap első napjától alkalmazandó.   
9. Ha egy személy a frissített SSC -8. melléklet [Az SSC.11. cikk alkalmazására vonatkozó 
átmeneti rendelkezések] (8) bekezdéssel összhangban történő k özzététele előtt az (1) bekezdésben 
említett helyzetben van, az említett személyre az (1) bekezdés értelmében végzett tevékenységének 
időtartama alatt továbbra is az (1) bekezdés vonatkozik.   
SSC.12. cikk:  Tevékenységek végzése két vagy több államban  
1. Az egy vagy több tagállamban, valamint az Egyesült Királyságban szokásosan 
munkavállalóként tevékenységet végző személy a következők hatálya alá tartozik:  
(a) a lakóhely szerinti állam jogszabályai, ha az említett személy tevékenységének jelentős részét 
abban az államban végzi; vagy  
 
1223  (b) ha tevékenységének jelentős részét az említett személy nem a lakóhely szerinti államban 
végzi:  
(i) annak az államnak a jogszabályai, amelyben a vállalkozás vagy munkáltató bejegyzett 
székhelye vagy üzletviteli helye található, ha az említe tt személyt egyetlen vállalkozás 
vagy munkáltató alkalmazza; vagy  
(ii) annak az államnak a jogszabályai, amelyben a vállalkozások vagy munkáltatók 
bejegyzett székhelye vagy üzletviteli helye található, ha a személyt két vagy több 
vállalkozás vagy munkáltató alk almazza, és ezek bejegyzett székhelye vagy üzletviteli 
helye egyetlen államban található; vagy  
(iii) annak a lakóhely szerinti államtól eltérő államnak a jogszabályai, amelyben a 
vállalkozás vagy munkáltató bejegyzett székhelye vagy üzletviteli helye található, ha a 
személyt két vagy több vállalkozás vagy munkáltató alkalmazza, amelyek bejegyzett 
székhelye vagy üzletviteli helye egy tagállamban és az Egyesült Királyságban található, 
és ezek egyike a lakóhely szerinti állam; vagy  
(iv) a lakóhely szerinti állam jogszabá lyai, ha a személyt két vagy több vállalkozás vagy 
munkáltató alkalmazza, amelyek közül legalább kettőnek a bejegyzett székhelye vagy 
üzletviteli helye a lakóhely szerinti államtól eltérő államokban található.  
2. Az egy vagy több tagállamban és az Egyesült Ki rályságban szokásosan önálló vállalkozóként 
tevékenykedő személy a következők hatálya alá tartozik:  
(a) a lakóhely szerinti állam jogszabályai, ha az említett személy tevékenységének jelentős részét 
abban az államban végzi; vagy  
(b) annak az államnak a jogszabálya i, amelyben a személy tevékenységeinek központi 
érdekeltsége található, ha nem azon államok egyikében rendelkezik lakóhellyel, amelyben az 
említett személy a tevékenységének jelentős részét végzi.  
3. Az a személy, aki kettő vagy több államban szokásosan munkavállalóként és önálló 
vállalkozóként végez tevékenységet, azon állam jogszabályainak hatálya alá tartozik, amelyben a 
tevékenységet munkavállalóként végzi, illetve ha az ilyen tevékenységet két vagy több államban 
végzi, akkor az (1) bekezdésnek megfel elően meghatározott jogszabályok hatálya alá tartozik.  
 
4. Az a személy, akit egy állam köztisztviselőként alkalmaz, és aki egy vagy több másik államban 
munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként végez tevékenységet, azon állam jogszabályainak a 
hatálya alá tartozik, amelynek hatálya alá az őt alkalmazó közigazgatási szerv tartozik.  
 
5. Az a személy, aki két vagy több tagállamban (és nem az Egyesült Királyságban) szokásosan 
munkavállalóként végez tevékenységet, az Egyesült Királyság jogszabályainak hatálya alá t artozik, ha 
az említett személy a tevékenységének jelentős részét nem a lakóhelye szerinti államban végzi, és az 
említett személy:  
(a) egy vagy több vállalkozás vagy munkáltató alkalmazásában áll, amelyek mindegyikének a 
bejegyzett székhelye vagy az üzletvitel i helye az Egyesült Királyságban található;  
(b) egy tagállamban lakóhellyel rendelkezik és két vagy több vállalkozás vagy munkáltató 
alkalmazásában áll, amelyek mindegyikének a bejegyzett székhelye vagy az üzletviteli helye az 
Egyesült Királyságban és a lakóhe ly szerinti tagállamban található;  
 
1224  (c) az Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkezik és két vagy több vállalkozás vagy munkáltató 
alkalmazásában áll, amelyek közül legalább kettőnek a bejegyzett székhelye vagy az üzletviteli 
helye különböző tagállamokban ta lálható; vagy  
(d) az Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkezik és egy vagy több vállalkozás vagy munkáltató 
alkalmazásában áll, amelyek közül egyik sem rendelkezik bejegyzett székhellyel vagy üzletviteli 
hellyel egy másik államban.  
6. Egy olyan személy, aki k ét vagy több tagállamban (és nem az Egyesült Királyságban) 
szokásosan önálló vállalkozóként végez tevékenységet, és ezen tevékenységének jelentős részét nem 
a lakóhelye szerinti államban végzi, az Egyesült Királyság jogszabályai alá tartozik, ha 
tevékenysé gének központi érdekeltsége az Egyesült Királyságban található.  
 
7. A (6) bekezdés nem alkalmazandó olyan személy esetében, aki két vagy több tagállamban 
szokásosan munkavállalóként és önálló vállalkozóként végez tevékenységet.  
 
8. Az e rendelkezésekkel összhang ban meghatározott jogszabályok alkalmazásában az (1) –(6) 
bekezdésben említett személyeket úgy kell tekinteni, mintha valamennyi tevékenységüket 
munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként végeznék, és összes jövedelmüket az érintett államban 
kapnák.  
SSC.13. cikk: Önkéntes vagy szabadon választható folytatólagos biztosítás  
1. Az SSC.10. cikk [Általános szabályok] és az SSC.12. cikk [Tevékenységek végzése két vagy 
több államban] nem alkalmazandó az önkéntes vagy szabadon választható folytatólagos biztos ításra, 
kivéve – a 3. cikkben [Alkalmazási kör] említett ágazatok valamelyikének tekintetében –, ha egy 
államban kizárólag önkéntes biztosítási rendszer működik.  
2. Ha egy állam jogszabályai alapján az érintett személy annak az államnak a kötelező 
biztosít ása alá tartozik, az ilyen személy egy másik államban nem tartozhat önkéntes vagy szabadon 
választható folytatólagos biztosítás hatálya alá. Minden más esetben, ahol egy adott ágazatban több 
önkéntes vagy szabadon választható folytatólagos biztosítási rend szer közül lehet választani, az 
érintett személy csak a választása szerinti rendszerhez csatlakozik.  
3. A rokkantsági, öregségi és túlélő hozzátartozói ellátások tekintetében azonban az érintett 
személy csatlakozhat egy állam önkéntes vagy szabadon választ ható folytatólagos biztosítási 
rendszeréhez, még ha kötelező jelleggel egy másik állam jogszabályainak a hatálya alá is tartozik, 
feltéve, hogy pályafutása során valamikor munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenység miatt 
vagy annak következtében az első állam jogszabályainak a hatálya alá tartozott, és ha az ilyen 
halmozódást az első állam jogszabályai kifejezetten vagy hallgatólagosan lehetővé teszik.  
4. Ha az önkéntes vagy szabadon választható folytatólagos biztosítási rendszerbe történő 
belépést v alamely állam jogszabályai ahhoz a feltételhez kötik, hogy az adott államban lakóhellyel 
kell rendelkezni, illetve munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként előzőleg tevékenységet kellett 
folytatni, az SSC.6.  cikk b)  pontja [Az ellátásokkal, jövedelmekke l, tényállásokkal és eseményekkel 
kapcsolatos egyenlő bánásmód] csak azokra a személyekre vonatkozik, akik egy korábbi időszakban 
munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenység alapján ezen állam jogszabályainak hatálya alá 
tartoztak.  
 
1225  SSC.14. cikk:  A m unkáltató kötelezettségei  
1. Az a munkáltató, amelynek bejegyzett székhelye vagy üzletviteli helye nem az illetékes állam 
területén található, a munkavállalóira vonatkozó jogszabályok szerinti valamennyi kötelezettségét 
teljesíti, beleértve különösen az e jogszabályok által előírt járulékfizetési kötelezettséget, úgy, 
mintha bejegyzett székhelye vagy üzletviteli helye az illetékes államban lenne.  
2. Az a munkáltató, amely nem rendelkezik telephellyel az alkalmazandó jogszabályok szerinti 
államban, valamint a munkavállaló megállapodhat, hogy ez utóbbi a munkáltató járulékfizetési 
kötelezettségeit annak nevében végrehajthatja, nem érintve a munkáltató alapkötelezettségeit. A 
munkáltató az ilyen megállapodásról értesítést küld ezen állam illetékes intézményének . 
III. CÍM: AZ ELLÁTÁS OK EGYES CSOPORTJAIR A VONATKOZÓ KÜLÖNLEG ES RENDELKEZÉSEK  
1. FEJEZET: BETEGSÉGI, ANYASÁGI ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ APASÁGI ELLÁTÁSOK  
1. szakasz:  Biztosított  személyek és családtagjaik, a nyugdíjasok és családtagjaik kivételével  
SSC.15. ci kk:  Az illetékes államon kívüli más állam területén található lakóhely  
Az a biztosított személy vagy családtagjai, aki az illetékes Államon kívüli Államban rendelkeznek 
lakóhellyel, a lakóhely szerinti Államban részesülnek természetbeni ellátásban, amelye t az illetékes 
intézmény nevében a lakóhely szerinti Állam intézménye nyújt az általa alkalmazott jogszabályoknak 
megfelelően, mintha a személy ott lenne biztosított.  
SSC.16. cikk: Tartózkodás az illetékes Államban, ha a lakóhely egy másik Államban találh ató – A határ 
menti munkavállalók családtagjaira vonatkozó különleges szabályok  
1. A (2) bekezdés eltérő rendelkezéseinek hiányában az SSC.15. cikkben [Az illetékes Államon 
kívüli más Állam területén található lakóhely] említett biztosított személy és csal ádtagjai a 
természetbeni ellátásokra az illetékes Államban való tartózkodásuk alatt is jogosultak.  A 
természetbeni ellátásokat az illetékes intézmény nyújtja saját költségén, az általa alkalmazott 
jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően, mintha az érinte tt személyek annak az államnak a 
területén rendelkeznének lakóhellyel.  
2. A határ menti munkavállaló családtagjai természetbeni ellátásra jogosultak az illetékes 
államban töltött tartózkodásuk alatt.  
Ha azonban az illetékes Állam szerepel az SSC -2. mellékletben [A határ menti munkavállaló 
családtagjai természetbeni ellátásokra való jogosultságának korlátozása] található listán, a határ 
menti munkavállaló azon családtagjai, akik ugyanazon Államban rende lkeznek lakóhellyel, mint a 
határ menti munkavállaló, az illetékes Államban csak az SSC.17. cikk [Ideiglenes tartózkodás az 
illetékes Állam területén kívül] (1) bekezdésében megállapított feltételek szerint jogosultak 
természetbeni ellátásra.  
SSC.17. cikk :  Ideiglenes tartózkodás az illetékes állam területén kívül  
1. A (2) bekezdés eltérő rendelkezései hiányában az illetékes Államtól eltérő Államban 
tartózkodó biztosított személy és családtagjai jogosultak az illetékes intézmény nevében a 
tartózkodási hel y szerinti Állam intézménye által az általa alkalmazott jogszabályoknak megfelelően 
nyújtott természetbeni ellátásra, ugyanolyan feltételek mellett, mintha az említett jogszabályok 
szerint lennének biztosítottak, feltéve hogy:  
 
1226  (a) a természetbeni ellátás az ér intett személy tartózkodása alatt a természetbeni ellátást nyújtó 
szolgáltató megítélése szerint orvosi okokból válik szükségessé, figyelembe véve az ellátások 
jellegét és a tartózkodás várható időtartamát;  
(b) az érintett személy nem utazott ebbe az Államba természetbeni ellátások igénybevétele 
céljából, kivéve, ha az érintett személy az adott Államba tartó hajó vagy légi jármű utasa vagy 
legénységének tagja, és a természetbeni ellátásokra az utazás vagy a repülés során orvosi 
okokból volt szükség; valamint  
(c) az érintett személy a jogosultságát igazoló érvényes okmányt mutat be az SSC -7. melléklet 
[Végrehajtási rész] SSCI.22(1). cikkel [Az illetékes Államtól eltérő Államban való tartózkodás]  
összhangban.  
2. Az SSCI -2. függelék  [A jogosultságot igazoló dokumentum ] tartalmazza azon természetbeni 
ellátások jegyzékét, amelyekhez gyakorlati okokból az érintett személy és az ellátást nyújtó 
intézmény előzetes megállapodása szükséges, azért, hogy egy másik Államban történő tartózkodás 
során azokat biztosítani lehessen.  
SSC.18. cikk: Utazás természetbeni ellátás igénybevétele céljából – Engedély megfelelő kezelés 
igénybevételére a lakóhely szerinti Államon kívül  
1. E jegyzőkönyv eltérő rendelkezései hiányában annak a biztosított személynek, aki egy másik 
államba utazik az zal a céllal, hogy a tartózkodás időtartama alatt természetbeni ellátást vegyen 
igénybe, engedélyt kell kérnie az illetékes intézménytől.  
2. Az a biztosított személy, akit az illetékes intézmény feljogosít arra, hogy az állapotának 
megfelelő kezelés igényb evétele céljából egy másik Államba utazzon, az illetékes intézmény nevében 
a tartózkodási hely szerinti Állam intézménye által az általa alkalmazott jogszabályoknak megfelelően 
nyújtott természetbeni ellátásban részesül, mintha az említett jogszabályok sze rint lenne biztosított. 
Az engedélyt akkor adják meg, ha a szóban forgó kezelés szerepel az érintett személy lakóhelye 
szerinti Állam jogszabályai által előírt ellátások között, és ha az ilyen kezelést az orvosilag indokolt 
határidőn belül nem tudják bizto sítani, figyelembe véve a személy aktuális egészségi állapotát és 
betegségének várható lefolyását.  
3. Az (1) és (2) bekezdést értelemszerűen kell alkalmazni a biztosított személy családtagjaira.  
4. Ha a biztosított személy családtagjai nem abban az Államban rendelkeznek lakóhellyel, ahol 
a biztosított személy lakóhelye található, és ez az Állam rögzített összegek alapján történő 
visszatérítést választott, a (2) bekezdésben említett természetbeni ellátások költségeit a családtagok 
lakóhelye szerinti i ntézmény viseli. Ebben az esetben, az (1) bekezdés alkalmazásában, a családtagok 
lakóhelye szerinti intézményt kell az illetékes intézménynek tekinteni.   
SSC.19. cikk:  Pénzbeli ellátások  
1. Az illetékes Államtól eltérő Államban lakóhellyel rendelkező vag y tartózkodó biztosított 
személy és családtagjai pénzbeli ellátásokra jogosultak, amelyeket az illetékes intézmény nyújt az 
általa alkalmazott jogszabályoknak megfelelően. Az illetékes intézmény és a lakóhely vagy 
tartózkodási hely szerinti intézmény megál lapodása alapján azonban az ilyen ellátásokat nyújthatja a 
lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti intézmény az illetékes intézmény költségére, az illetékes 
állam jogszabályainak megfelelően.  
 
1227  2. Azon állam illetékes intézménye, amely állam jogszabályai el őírják, hogy a pénzbeli 
ellátásokat az átlagjövedelem vagy az átlagos járulékalap alapján kell kiszámítani, az átlagos 
jövedelmet vagy átlagos járulékalapot kizárólag az említett jogszabályok szerint szerzett időszakban 
igazoltan kifizetett jövedelem vagy alkalmazott járulékalapok alapján határozza meg.  
3. Azon állam illetékes intézménye, amely állam jogszabályai előírják, hogy a pénzbeli 
ellátásokat a szokásos jövedelem alapján kell kiszámítani, kizárólag a szokásos jövedelmet, vagy 
adott esetben az említett jogszabályok szerint szerzett időszaknak megfelelő szokásos jövedelem 
átlagát veszi figyelembe.  
4. A (2) és (3) bekezdést értelemszerűen kell alkalmazni azokra az esetekre, amikor az illetékes 
intézmény által alkalmazott jogszabályok egy meghatáro zott referencia -időszakot állapítanak meg, 
amely a szóban forgó esetben részben vagy egészben megfelel az érintett személy által egy vagy 
több másik Állam jogszabályai alapján szerzett időszakoknak.  
SSC.20. cikk:  Nyugdíjigénylők  
1. Az a biztosított szemé ly, akinek a nyugdíj igénylésekor vagy annak elbírálása során 
megszűnik a legutóbb illetékes Állam jogszabályai szerinti természetbeni ellátásokra való 
jogosultsága, változatlanul jogosult marad a természetbeni ellátásokra a lakóhelye szerinti Állam 
jogsza bályai alapján, feltéve, hogy a nyugdíjigénylő megfelel a (2) bekezdésben említett Állam 
jogszabályai szerinti biztosítási feltételeknek. A lakóhely szerinti államban a természetbeni 
ellátásokhoz való jogosultság a nyugdíjigénylő családtagjaira is vonatkoz ik.  
2. A természetbeni ellátások költségeit annak az Államnak az intézménye viseli, amely az 
SSC.21. cikktől [Természetbeni ellátásokra való jogosultság a lakóhely szerinti Állam jogszabályai 
szerint] az SSC.23. cikkig [A lakóhely szerinti Államtól eltérő  egy vagy több Állam jogszabályai szerinti 
nyugdíjak, ha a természetbeni ellátásokra való jogosultság a lakóhely szerinti Államban áll 
fenn]terjedő rendelkezések értelmében illetékessé válna a nyugdíj odaítélésében.  
2. szakasz:  Nyugdíjasokra és családtagj aikra vonatkozó különleges rendelkezések  
SSC.21. cikk: Természetbeni ellátásokra való jogosultság a lakóhely szerinti állam jogszabályai szerint  
Az a személy, aki két vagy több Állam jogszabályai szerint részesül nyugdíjban vagy nyugdíjakban, 
amelyek közül  az egyik a lakóhely, és aki az említett Állam jogszabályai alapján természetbeni 
ellátásokra jogosult, az ilyen természetbeni ellátásokat a családtagjaival együtt a lakóhely szerinti 
intézménytől és annak költségére kapja, mintha olyan nyugdíjas volna, ak inek a nyugdíja kizárólag az 
említett Állam jogszabályai szerint lenne fizetendő.  
SSC.22. cikk: Természetbeni ellátásokra való jogosultság hiánya a lakóhely szerinti állam jogszabályai 
szerint  
1. Az a személy, aki  
(a) valamely Államban rendelkezik lakóhellyel;  
(b) egy vagy több Állam jogszabályai szerint nyugdíjban vagy nyugdíjakban részesül;  valamint  
(c) nem jogosult természetbeni ellátásokra a lakóhelye szerinti Állam jogszabályai szerint,  
mindazonáltal jogosult ilyen ellátások igénybevételére saját maga és a család tagjai részére, 
amennyiben a nyugdíjas jogosult lenne ezen ellátásokra az illetékes Állam jogszabályai szerint a 
 
1228  nyugdíjjogosultságaik tekintetében, vagy legalább az illetékes Államok egyikének jogszabályai 
szerint, ha az érintett személy lakóhelye ebben a z Államban található.  A természetbeni ellátásokat a 
lakóhely szerinti intézmény nyújtja a (2) bekezdésben említett intézmény költségére, mintha az 
érintett személy annak az Államnak a jogszabályai alapján lenne jogosult nyugdíjra és természetbeni 
ellátások ra. 
2. Az (1) bekezdés alá tartozó esetekben a természetbeni ellátások költségeit a következő 
szabályok szerint meghatározott intézmény viseli:  
(a) ha a nyugdíjast úgy kezelik, mintha egyetlen Állam jogszabályai szerint jogosult lenne 
természetbeni ellátásokra, a költségeket annak az Államnak az illetékes intézménye viseli;  
(b) amennyiben a nyugdíjast úgy kezelik, mintha két vagy több Állam jogszabályai szerint jogosult 
lenne természetbeni ellátásokra, az ilyen ellátások költségét azon Állam illetékes in tézménye 
viseli, amely Állam jogszabályainak hatálya alá a személy a leghosszabb ideig tartozott;  
(c) ha a b) pontban foglalt szabály alkalmazásból eredően több Állam lenne felelős az ilyen 
ellátások költségeiért, a költségeket azon Állam illetékes intézménye  viseli, amely Állam 
jogszabályainak hatálya alá a nyugdíjas utoljára tartozott.  
SSC.23. cikk: A lakóhely szerinti Államtól eltérő egy vagy több Állam jogszabályai szerinti nyugdíjak, 
ha a természetbeni ellátásokra való jogosultság a lakóhely szerinti Álla mban áll fenn  
Ha az egy vagy több Állam jogszabályai alapján nyugdíjban vagy nyugdíjakban részesülő személy 
olyan Államban rendelkezik lakóhellyel, amelynek jogszabályai szerint a természetbeni ellátásokhoz 
való jogosultság nem függ biztosítási, illetve munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységre 
vonatkozó feltételektől, és az érintett személy a lakóhelye szerinti Államtól nyugdíjban nem részesül, 
a saját részére és családtagjai részére nyújtott természetbeni ellátások költségét az SSC.22. cikk 
[Természetbeni ellátásokra való jogosultság hiánya a lakóhely szerinti Állam jogszabályai szerint] (2) 
bekezdésének megfelelően megállapított nyugdíjak tekintetében illetékes Államok egyikének 
intézménye viseli, addig a mértékig, amennyire a nyugdíjas és csa ládtagjai jogosultak lennének az 
ilyen ellátásokra, ha az adott személy abban az Államban rendelkezne lakóhellyel.   
SSC.24. cikk: A nyugdíjas azon családtagjai, akiknek a lakóhelye egy másik államban található, mint 
amelyikben az érintett nyugdíjas lakóhel lyel rendelkezik  
Ha valamely személy:  
(a) egy vagy több Állam jogszabályai szerint nyugdíjban vagy nyugdíjakban részesül; valamint  
(b) nem abban az Államban rendelkezik lakóhellyel, amelyben családtagjai tartózkodnak,  
e személy családtagjai természetbeni ellátáso kra jogosultak a lakóhelyük szerinti intézménytől az 
általa alkalmazott jogszabályoknak megfelelően, amennyiben a nyugdíjas valamely Állam 
jogszabályai szerint természetbeni ellátásokra jogosult.  A költségeket a nyugdíjasnak a lakóhelye 
szerinti Államban n yújtott természetbeni ellátások költségeiért felelős illetékes intézmény viseli.  
SSC.25. cikk: A nyugdíjasnak vagy családtagjainak a lakóhely szerinti Államtól eltérő Államban való 
tartózkodása – tartózkodás az illetékes Államban – engedély megfelelő kezel és igénybevételére a 
lakóhely szerinti Államon kívül  
1. Az SSC.17. cikk [Ideiglenes tartózkodás az illetékes Állam területén kívül] értelemszerűen 
alkalmazandó a következőkre:  
 
1229  (a) az olyan személy, aki egy vagy több Állam jogszabályai szerint nyugdíjban vagy nyugdíjakban 
részesül, és aki a nyugdíj(aka)t nyújtó Államok egyikének jogszabályai szerint természetbeni 
ellátásokra jogosult;  
(b) az érintett személy családtagjai,   
 aki a lakóhelyétől eltérő Államban tartózkodik.  
2. Az SSC.16. cikk [Tartózkodás az illetéke s Államban, ha a lakóhely egy másik Államban 
található – A határ menti munkavállalók családtagjaira vonatkozó különleges szabályok] (1) 
bekezdését értelemszerűen kell alkalmazni az (1) bekezdésben meghatározott személyekre, ha azok 
abban az Államban tartóz kodnak, amelyben a nyugdíjasnak a lakóhelye szerinti Államban nyújtott 
természetbeni ellátások költségeiért felelős illetékes intézmény található, és az említett Állam ezt a 
megoldást választotta, valamint szerepel az SSC -3. mellékletben [Az illetékes álla mba visszatérő 
nyugdíjasok további jogosultságai].  
3. Az SSC.18. cikk [Utazás természetbeni ellátás igénybevétele céljából – Engedély megfelelő 
kezelés igénybevételére a lakóhely szerinti Államon kívül] értelemszerűen alkalmazandó arra a 
nyugdíjasra vagy a nnak családtagjaira, aki azzal a céllal tartózkodik a lakóhelye szerinti Államtól 
eltérő Államban, hogy ott az állapotának megfelelő kezelésben részesüljön.  
4. Az (5) bekezdés eltérő rendelkezései hiányában az (1) –(3) bekezdésben említett 
természetbeni ell átások költségeit a nyugdíjasnak a lakóhelye szerinti Államban nyújtott 
természetbeni ellátások költségeiért felelős illetékes intézmény viseli.  
5. A (3) bekezdésben említett természetbeni ellátások költségét a nyugdíjas vagy családtagjai 
lakóhelye szerin ti intézmény viseli, ha ezek a személyek olyan Államban rendelkeznek lakóhellyel, 
amely rögzített összegek alapján történő visszatérítést választott. Ezekben az esetekben a (3) 
bekezdés alkalmazásában a nyugdíjas vagy családtagjai lakóhelye szerinti intézm ényt kell az illetékes 
intézménynek tekinteni.  
SSC.26. cikk:  Pénzbeli ellátások nyugdíjasok részére  
1. Az egy vagy több Állam jogszabályai alapján nyugdíjban vagy nyugdíjakban részesülő személy 
részére annak az Államnak az illetékes intézménye nyújt pénzbeli ellátást, amelyben a nyugdíjasnak a 
lakóhelyén nyújtott természetbeni ellátások költségeiért felelős  illetékes intézmény található. Az 
SSC.19. cikket [Pénzbeli ellátások]  értelemszerűen kell alkalmazni.  
2. Az (1) bekezdést a nyugdíjas családtagjaira is alkalmazni kell.  
SSC.27. cikk:  Nyugdíjasok által fizetendő járulékok  
1. Egy Állam azon intézménye, amely az általa alkalmazott jogszabályok szerint felelős a 
betegségi, anyasági és azzal egyenértékű apasági ellátások fedezeteként fizetendő járulékok 
levonásáért, abban a mértékben követelheti és szedheti be az általa alkalmazott jogszabályok szerint 
szám ított levonásokat, amennyire az említett Állam egy intézményének az ellátások költségét 
viselnie kell az SSC.21. cikktől [Természetbeni ellátásokra való jogosultság a lakóhely szerinti Állam 
jogszabályai szerint] az SSC.24. cikkig [A nyugdíjas azon családt agjai, akiknek a lakóhelye egy másik 
Államban található, mint amelyikben az érintett nyugdíjas lakóhellyel rendelkezik] terjedő 
rendelkezések alapján.  
2. Ha az SSC.23. cikkben [A lakóhely szerinti Államtól eltérő egy vagy több Állam jogszabályai 
szerinti n yugdíjak, ha a természetbeni ellátásokra való jogosultság a lakóhely szerinti Államban áll 
 
1230  fenn]  említett esetekben a betegségi, anyasági és azzal egyenértékű apasági ellátások fedezeteként 
az érintett nyugdíjas lakóhelye szerinti Állam jogszabályai alapjá n járulékot kell fizetni, vagy hasonló 
összegeket vonnak le, az ilyen járulékokat nem lehet beszedni azon az alapon, hogy a nyugdíjas ott 
rendelkezik lakóhellyel.  
3. szakasz:  Közös rendelkezések  
SSC.28. cikk:  Általános rendelkezések  
Az SSC.21. cikktől [T ermészetbeni ellátásokra való jogosultság a lakóhely szerinti Állam jogszabályai 
szerint] az SSC.27. cikkig [Nyugdíjasok által fizetendő járulékok] terjedő rendelkezések nem 
alkalmazhatók azokra a nyugdíjasokra vagy családtagjaikra, akik egy Állam jogszabá lyai szerint 
munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységük alapján ellátásokra jogosultak. Ebben az 
esetben az érintett személy e fejezet alkalmazásában az SSC.15. cikktől [Az illetékes Államon kívüli 
más Állam területén található lakóhely] az SSC.19 . cikkig [Pénzbeli ellátások] terjedő rendelkezések 
hatálya alá tartozik.   
SSC.29. cikk: A természetbeni ellátásokhoz való jog rangsorolása – A lakóhely szerinti Államban a 
családtagok ellátásokhoz való jogosultságára vonatkozó különleges szabály  
1. A (2) bekezdés eltérő rendelkezései hiányában, ha a családtagnak valamely Állam 
jogszabályai vagy e fejezet alapján önálló joga van természetbeni ellátásokra, az ilyen jogosultság 
elsőbbséget élvez a családtagok természetbeni ellátásokra való származékos jogával  szemben.  
2. A (3) bekezdés eltérő rendelkezései hiányában, ha a lakóhely szerinti Államban az önálló jog 
közvetlenül és kizárólag az érintett személy ezen Államban való tartózkodása alapján áll fenn, a 
természetbeni ellátásokra vonatkozó származékos jog e lsőbbséget élvez az önálló joggal szemben.  
3. Az (1) és (2) bekezdés sérelme nélkül, a biztosított családtagjainak a természetbeni 
ellátásokat a lakóhelyük szerinti Állam illetékes intézményének költségén kell nyújtani, amennyiben:  
(a) a családtagok olyan Álla mban rendelkeznek lakóhellyel, amelynek jogszabályai szerint a 
természetbeni ellátásokhoz való jogosultság nem függ biztosítási, illetve munkavállalói vagy 
önálló vállalkozói tevékenységre vonatkozó feltételektől; valamint  
(b) a biztosított személy házastársa vagy a gyermekei gondozásáért felelős személy az említett 
Államban munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként tevékenykedik, vagy az adott Államtól 
munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenysége alapján nyugdíjat kap.  
SSC.30. cikk:  Az intézmények köz ötti megtérítések  
1. Az egyik Állam intézménye által egy másik Állam intézménye nevében e fejezet értelmében 
nyújtott természetbeni ellátások teljes összegét meg kell téríteni.  
2. Az (1) bekezdésben említett megtérítéseket az SSC -7. mellékletben [Végrehajt ási rész] 
megállapított szabályoknak megfelelően határozzák meg és hajtják végre, a tényleges kiadások 
igazolása alapján, vagy rögzített összegek alapján az olyan Államok esetében, amelyek jogi vagy 
közigazgatási rendszere nem teszi lehetővé a tényleges ki adásokon alapuló megtérítés alkalmazását.  
3. Az államok, illetve azok hatáskörrel rendelkező hatóságai előírhatnak más megtérítési 
módszereket is, illetve lemondhatnak a joghatóságuk alá tartozó intézmények közötti valamennyi 
megtérítésről.  
 
1231  2. FEJEZET: MUN KABALESETEKKEL ÉS FOGLALKOZTATÁSI MEGBETEGEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS 
ELLÁTÁSOK  
SSC.31. cikk: Természetbeni és pénzbeli ellátásokra való jogosultság  
1. E cikk (2) vagy (3) bekezdése bármely kedvezőbb rendelkezésének sérelme nélkül, az SSC.15. 
cikket [Az illetéke s Államon kívüli más Állam területén található lakóhely], az SSC.16. cikk 
[Tartózkodás az illetékes Államban, ha a lakóhely egy másik Államban található – A határ menti 
munkavállalók családtagjaira vonatkozó különleges szabályok] (1) bekezdését, az SSC.17.  cikk 
[Ideiglenes tartózkodás az illetékes Állam területén kívül] (1) bekezdését és az SSC.18. cikk [Utazás 
természetbeni ellátás igénybevétele céljából – Engedély megfelelő kezelés igénybevételére a 
lakóhely szerinti Államon kívül] (1) bekezdését a munkab alesetekkel vagy foglalkozási 
megbetegedéssel kapcsolatos ellátásokra is alkalmazni kell.  
2. Az a személy, akit munkabaleset ér, vagy foglalkozási megbetegedésben szenved, és aki az 
illetékes Államtól eltérő Államban rendelkezik lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel, jogosult a 
munkabaleseteket és foglalkozási megbetegedéseket fedező rendszer különleges természetbeni 
ellátásaira, amelyeket az illetékes intézmény nevében a lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti 
intézmény az általa alkalmazott jog szabályoknak megfelelően nyújt, mintha a személy az említett 
jogszabályok szerint lenne biztosított.  
3. Az illetékes intézmény nem tagadhatja meg az SSC.18. cikk [Utazás természetbeni ellátás 
igénybevétele céljából – Engedély megfelelő kezelés igénybevételére a lakóhely szerinti Államon 
kívül] (1) bekezdésében meghatározott engedély megadását azon személytől , aki munkabalesetet 
szenvedett vagy foglalkozási megbetegedést szerzett és aki az adott intézménytől ellátásra jogosult, 
ha az állapotának megfelelő kezelés az érintett személy lakóhelye szerinti Államban az orvosilag 
indokolt határidőn belül nem biztosít ható, figyelembe véve a személy pillanatnyi egészségi állapotát 
és betegsége várható lefolyását.  
4. Az SSC.19. cikk [Pénzbeli ellátások] az e fejezet hatálya alá tartozó ellátásokra is 
alkalmazandó.  
SSC.32. cikk:  Szállítási költségek  
1. Azon Állam illeté kes intézménye, amely Állam jogszabályai előírják a munkabalesetet 
szenvedett vagy foglalkozási megbetegedésben szenvedő személy lakóhelyére vagy kórházba 
szállítása költségeinek viselését, viseli az érintett személy lakóhelye szerinti Államban található 
megfelelő helyre való szállításának költségeit, feltéve, hogy a szállításra az említett intézmény 
előzetesen engedélyt adott, az okok kellő figyelembevételével. Határ menti munkavállaló esetében 
nincs szükség ilyen engedélyre.  
2. Azon állam illetékes intézm énye, amely állam jogszabályai előírják a munkabalesetben 
elhunyt személynek a temetés helyére való elszállítási költségei viselését, az általa alkalmazott 
jogszabályoknak megfelelően viseli az elhunytnak abban az államban található megfelelő helyre való 
szállításának költségeit, amelyben az érintett személy a baleset idején lakóhellyel rendelkezett.  
SSC.33. cikk: Foglalkozási megbetegedés esetén nyújtott ellátások, ha az ilyen megbetegedésben 
szenvedő személy több állam területén volt kitéve ugyanannak a k ockázatnak  
Ha a foglalkozási megbetegedésben szenvedő személy két vagy több Állam jogszabályai alapján 
végzett olyan tevékenységet, amelyről jellegéből adódóan feltételezhető, hogy a megbetegedést 
előidézte, az általa vagy túlélő hozzátartozói által igénye lhető ellátásokat kizárólag az utolsó olyan 
Állam jogszabályai szerint biztosítják, amelyben a jogosultság feltételei teljesültek.  
 
1232 SSC.34. cikk:  Foglalkozási megbetegedés súlyosbodása  
Ha a foglalkozási megbetegedés, amely miatt az e megbetegedésben szenve dő személy egy állam 
jogszabályai szerint már ellátásban részesült vagy részesül, súlyosbodik, a következő szabályokat kell 
alkalmazni:  
(a) ha az érintett személy – amikor ellátásban részesül – nem végez más állam jogszabályai szerint 
munkavállalóként vagy ön álló vállalkozóként olyan tevékenységet, amely a megbetegedést 
vagy annak súlyosbodását valószínűsíthetően előidézte, az ellátások költségeit az első állam 
illetékes intézménye viseli az általa alkalmazott jogszabályok rendelkezései szerint, a 
súlyosbodás figyelembevételével;  
(b) ha az érintett személy – amikor ellátásban részesül – egy másik állam jogszabályai szerint 
végzett ilyen tevékenységet, az ellátások költségeit az első állam illetékes intézménye viseli az 
általa alkalmazott jogszabályok szerint, a súl yosbodás figyelembevétele nélkül. A második 
Állam illetékes intézménye az érintett személy számára kiegészítést fizet a megbetegedés 
súlyosbodását követően nyújtandó ellátás összegének és a súlyosbodás bekövetkezését 
megelőzően az intézmény által alkalmazo tt jogszabályok rendelkezései szerint biztosított 
ellátás összegének különbségével megegyező összegben, ha a kérdéses megbetegedés ezen 
Állam jogszabályainak rendelkezései szerint következett be;  
(c) egy Állam jogszabályai által a csökkentésekre, felfüggesztés re vagy visszavonásra 
megállapított szabályok nem alkalmazhatók az olyan személyekkel szemben, akik a b) pontnak  
megfelelően két Állam intézményeitől részesülnek ellátásban.  
SSC.35. cikk: Szabályok egyes jogszabályok sajátosságainak figyelembevételére  
1. Ha abban az államban, ahol az érintett személy lakóhellyel rendelkezik vagy tartózkodik, 
nincs munkabalesetekkel vagy foglalkozási megbetegedésekkel szembeni biztosítás, illetve ha van 
ilyen biztosítás, de nincs olyan intézmény, amely felelős a természetben i ellátások nyújtásáért, 
ezeket az ellátásokat az a lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti intézmény nyújtja, amely betegség 
esetén nyújt természetbeni ellátást.  
2. Ha az illetékes Államban nincs munkabalesetek vagy foglalkozási megbetegedések ellen 
biztosítás, e fejezet természetbeni ellátásokra vonatkozó rendelkezéseit ennek ellenére alkalmazni 
kell az olyan személyre, aki betegség, anyaság vagy azzal egyenértékű apaság esetén az említett 
Állam jogszabályai szerint jogosult az ilyen ellátásokra, ha az i lyen személyt munkabaleset éri vagy 
foglalkozási megbetegedésben szenved, miközben a lakóhelye vagy tartózkodási helye egy másik 
Államban van. A költségeket az az intézmény viseli, amelyik az illetékes állam jogszabályai szerint a 
természetbeni ellátások n yújtása tekintetében illetékes.  
3. A munkaképtelenség mértékének, az ellátásokra való jogosultság vagy azok összegének 
megállapításakor az SSC.6. cikket [Az ellátások, jövedelmek, tények és események azonos kezelése] 
kell alkalmazni az Államban az illetékes intézményre az olyan munkabalesetek és foglalkozási 
megbetegedések egyenértékűsége tekintetében, amelyek egy másik Állam jogszabályai szerint 
később következtek be, vagy amelyek tényét egy másik Állam jogszabályai szerint később állapították 
meg,  azzal a feltétellel, hogy:   
(a) nem jár kártérítés az olyan munkabalesetért vagy foglalkozási megbetegedésért, amely az 
általa alkalmazott jogszabályok alapján korábban következett be, vagy amelynek tényét 
korábban állapították meg; valamint  
 
1233  (b) nem jár kártéríté s az olyan munkabalesetért vagy foglalkozási megbetegedésért, amely 
később következett be, vagy amelynek tényét később állapították meg azon Állam jogszabályai 
szerint, amely szerint a munkabaleset vagy foglalkozási megbetegedés bekövetkezett, illetve 
anna k tényét megállapították.  
SSC.36. cikk: Az intézmények közötti megtérítések  
1. Az SSC.30. cikket Az intézmények közötti megtérítések] az e fejezet alá tartozó ellátásokra is 
alkalmazni kell, és a megtérítésnek a tényleges költségeken kell alapulnia.  
2. Az Államok, illetve azok hatáskörrel rendelkező hatóságai előírhatnak más megtérítési 
módszereket is, illetve lemondhatnak a joghatóságuk alá tartozó intézmények közötti valamennyi 
megtérítésről.  
3. FEJEZET: HALÁLESETI JUTATTÁSOK  
SSC.37. cikk: Juttatásra való jogosultság, ha a haláleset az illetékes Államtól eltérő Államban 
következik be vagy a biztosított személy lakóhelye az illetékes Államtól eltérő Államban van  
1. Ha a biztosított személy vagy egy családtagja az illetékes Államtól eltérő Államban halál ozik 
el, a halálesetet az illetékes Állam területén bekövetkezettnek kell tekinteni.  
2. Az illetékes intézmény köteles az általa alkalmazott jogszabályok szerint fizetendő haláleseti 
juttatás biztosítására, akkor is, ha a jogosult az illetékes államtól elt érő államban rendelkezik 
lakóhellyel.  
3. Az (1) és (2) bekezdést akkor is alkalmazni kell, ha a halál oka munkabaleset vagy foglalkozási 
megbetegedés.  
SSC.38. cikk: Ellátás biztosítása nyugdíjas halála esetén  
1. Azon nyugdíjas halála esetén, aki egy Állam jogszabályai alapján nyugdíjra volt jogosult, 
illetve aki két vagy több Állam jogszabályai alapján nyugdíjakra volt jogosult, ha az említett nyugdíjas 
az SSC.22. cikkben [Természetbeni ellátásokra való jogosultság hiánya a lakóhely szerinti Állam 
jogszabál yai szerint] és az SSC.23. cikkben [A lakóhely szerinti Államtól eltérő egy vagy több Állam 
jogszabályai szerinti nyugdíjak, ha a természetbeni ellátásokra való jogosultság a lakóhely szerinti 
Államban áll fenn] előírt természetbeni ellátások költségeiért felelős intézmény Államától eltérő 
Államban rendelkezett lakóhellyel, az említett intézmény által alkalmazott jogszabályok szerint 
fizetendő haláleseti juttatást ez az intézmény biztosítja saját költségén, mintha a nyugdíjas halálakor 
az intézmény szerinti  Államban rendelkezett volna lakóhellyel.  
2. Az (1) bekezdést értelemszerűen alkalmazni kell a nyugdíjas családtagjaira.  
4. FEJEZET: ROKKANTSÁGI ELLÁTÁSOK  
SSC.39. cikk: A rokkantsági ellátások kiszámítása  
Az SSC.7. cikk [Az időszakok összesítése] sérelme n élkül, amennyiben az e jegyzőkönyv II. címe [Az 
alkalmazandó jogszabályok meghatározása] értelmében illetékes Állam jogszabályai szerint a 
rokkantsági ellátások összege a biztosítási, szolgálati, önálló vállalkozóként folytatott tevékenységi 
vagy tartózkod ási idő tartamától függ, az illetékes Állam a fizetendő rokkantsági ellátás összegének 
kiszámításakor nem köteles figyelembe venni a valamely másik Állam jogszabályai szerint szerzett 
ilyen időszakokat.   
 
1234  SSC.40. cikk: Az időszakok összesítésére vonatkozó k ülönös rendelkezések  
Azon Állam illetékes intézménye, amely Állam jogszabályai biztosítási vagy tartózkodási idő 
teljesítésétől teszik függővé az ellátásokhoz való jogosultság megszerzését, fenntartását vagy 
feléledését, szükség esetén értelemszerűen alkal mazza az SSC.46. cikket [Az időszakok összesítésére 
vonatkozó különös rendelkezések] .  
 SSC.41. cikk: A rokkantság súlyosbodása  
Ha súlyosbodik a rokkantság, amely miatt egy személy valamely Állam jogszabályai szerint e 
jegyzőkönyv szerint ellátásban részesül, az ellátást továbbra is folyósítani kell e fejezettel 
összhangban, a súlyosbodás figyelembevételével.  
SSC.42. cikk: Rokkantsági ellátások átváltása öregségi ellátásokra  
1. Amennyiben az e jegyzőkönyvvel összhangban rokkantsági ellátást folyósító Állam 
jogszabályai úgy rendelkeznek, a rokkantsági ellátásokat öregségi ellátásokra kell átváltani az azon 
jogszabályokban megállapított feltételek mellett, amelyek szerint azokat nyújtják, valamint az 5. 
fejezettel [Öregségi és túlélő hozzátartozói nyugdí jak] összhangban.  
2. Ha egy rokkantsági ellátásban részesülő személy egy vagy több más Állam jogszabályai 
szerint öregségi ellátásra tarthat igényt az SSC.45. cikknek [Általános rendelkezések]  megfelelően, 
bármely olyan intézmény, amely egy Állam jogszabál yai szerint rokkantsági ellátások biztosításáért 
felelős, az általa alkalmazott jogszabályok szerint továbbra is biztosítja azokat a rokkantsági 
ellátásokat az érintett személynek, amelyekre az jogosult, mindaddig, amíg az említett intézmény 
tekintetében a z (1) bekezdést  nem kell alkalmazni, vagy más esetben amíg az érintett személy 
megfelel az ilyen ellátásokra vonatkozó feltételeknek.  
SSC.43. cikk:  Köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendelkezések  
Az SSC.7. [Az időszakok összesítése], az SSC.39. [A ro kkantsági ellátások kiszámítása], az SSC.41. [A 
rokkantság súlyosbodása], az SSC.42. [Rokkantsági ellátások átváltása öregségi ellátásokra] cikket és 
az SSC.55. cikk [Köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendelkezések] (2) és (3) bekezdését 
értelemszerűe n kell alkalmazni a köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendszerbe tartozó 
személyekre.  
5. FEJEZET:  ÖREGSÉGI ÉS TÚLÉLŐ HOZZÁTARTOZÓI NYUGDÍJAK  
SSC.44. cikk: A gyermekneveléssel töltött időszakok figyelembevétele  
1. Amennyiben a II. cím [Az alkalmazandó  jogszabályok meghatározása] értelmében illetékes 
Állam jogszabályai szerint a gyermeknevelési időszakokat nem veszik számításba, azon Állam 
intézményének, amelynek jogszabályait a II. cím [Az alkalmazandó jogszabályok meghatározása] 
értelmében az érintett  személyre alkalmazni kellett, azon az alapon, hogy az munkavállalóként vagy 
önálló vállalkozóként folytatott tevékenységet abban az időpontban, amikor e jogszabályok 
értelmében a gyermeknevelési időszak beszámítása az érintett gyermek tekintetében megkezd ődött, 
e gyermeknevelési időszakot a saját jogszabályai szerinti gyermeknevelési időszakként kell továbbra 
is figyelembe vennie, úgy, mintha a gyermeknevelésre saját területén került volna sor.  
2. Az (1) bekezdés nem alkalmazandó, amennyiben az érintett sz emély a munkavállalóként 
vagy önálló vállalkozóként folytatott tevékenysége miatt valamely más Állam jogszabályainak hatálya 
alá tartozik vagy kerül.  
 
1235  SSC.45. cikk:  Általános rendelkezések  
1. Az összes illetékes intézmény megállapítja az ellátásra való jog osultságot azoknak az 
Államoknak valamennyi jogszabálya szerint, amelyek hatálya alá az érintett személy az ellátás 
megállapításra vonatkozó kérelem benyújtásakor tartozott, kivéve, ha az érintett személy 
kifejezetten kéri az öregségi ellátásokhoz való egy  vagy több Állam jogszabályai szerinti jogosultság 
megállapításának elhalasztását.  
2. Ha egy adott pillanatban az érintett személy nem felel meg, illetve már nem felel meg az 
olyan Államok valamennyi jogszabálya által megállapított feltételeknek, amelyek h atálya alá 
tartozott, az SSC.47. cikk [Ellátások megállapítása] (1) bekezdése a) vagy b) pontjának megfelelő 
számítás végzésekor azok az intézmények, amelyek azokat a jogszabályokat alkalmazzák, amelyek 
feltételeit teljesítették, nem veszik figyelembe az a zon jogszabályok szerint szerzett időszakokat, 
amelyek feltételeit nem vagy már nem teljesítik, ha emiatt az ellátás összege csökkenne.  
3. A (2) bekezdést értelemszerűen kell alkalmazni, ha az érintett személy kifejezetten kérte az 
öregségi ellátások megá llapításának elhalasztását.  
4. Automatikusan új számítást végeznek, ha és amennyiben az egyéb jogszabályok szerinti 
teljesítendő feltételeknek eleget tesznek, vagy ha a személy az (1) bekezdés szerint elhalasztott 
öregségi ellátás megállapítását kéri, kiv éve, ha a más jogszabályok szerint szerzett időszakokat már 
figyelembe vették a (2) vagy (3) bekezdés értelmében.  
SSC.46. cikk: Az időszakok összesítésére vonatkozó különös rendelkezések  
1. Ha egy állam jogszabályai egyes ellátások nyújtását attól teszik függővé, hogy a biztosítási 
időt kizárólag egy meghatározott tevékenységben munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként kell 
megszerezni, illetve olyan szakma keretében, amely a munkavállalók vagy önálló vállalkozók 
különleges rendszerébe tartozik, az emlí tett állam illetékes intézménye csak akkor veszi figyelembe 
egy másik állam jogszabályai szerint szerzett időszakokat, ha azokat hasonló rendszerben vagy – 
ennek hiányában – ugyanazon szakma vagy adott esetben munkavállalóként vagy önálló 
vállalkozóként ug yanazon tevékenység keretében szerezték.  
Ha az így szerzett időszakokat figyelembe véve az érintett személy a különleges rendszerben nem 
felel meg az ellátásokra előírt feltételeknek, ezeket az időszakokat az általános biztosítási rendszer, 
vagy annak hiányában adott esetben a fizikai dolgozókra vagy szellemi munkavállalókra vonatkozó 
rendszer szerint kell figyelembe venni az ellátások nyújtásához, feltéve, hogy az érintett személy 
csatlakozott e rendszerek valamelyikéhez.  
2. Egy Állam különleges rendszere keretében szerzett biztosítási időket eg y másik Állam 
általános rendszerre vagy ennek hiányában adott esetben fizikai dolgozókra vagy szellemi 
munkavállalókra vonatkozó rendszere szerint kell figyelembe venni az ellátások nyújtásához, feltéve, 
hogy az érintett személy a fenti rendszerek közül eg yhez vagy többhöz csatlakozott, abban az 
esetben is, ha az ilyen időszakokat az utóbbi Államban már figyelembe vették egy különleges 
rendszer keretében.  
3. Ha valamely Állam jogszabályai vagy egyedi rendszere az ellátásokhoz való jogosultság 
megszerzését,  megtartását vagy feléledését attól teszi függővé, hogy az érintett személy a biztosítási 
esemény bekövetkeztekor biztosítással rendelkezzen, ezt a feltételt teljesítettnek kell tekinteni, ha 
az érintett személy ezen Állam jogszabályai vagy egyedi rendszer e szerint korábban biztosítással 
rendelkezett, és a biztosítási esemény bekövetkeztekor egy másik Állam jogszabályai szerint 
ugyanezen biztosítási eseményre vonatkozó biztosítással rendelkezik, vagy – ennek hiányában – ha 
 
1236  egy másik Állam jogszabályai szeri nt ugyanezen biztosítási esemény tekintetében ellátásra jogosult. 
Ez utóbbi feltétel azonban az SSC.52. cikkben [Egy évnél rövidebb biztosítási vagy tartózkodási idő]  
említett esetekben teljesítettnek tekintendő.   
SSC.47. cikk:  Ellátások megállapítása  
1. Az illetékes intézmény kiszámítja az ellátásnak azt az összegét, amely a következők szerint 
járna:  
(a) az általa alkalmazott jogszabályok alapján, csak akkor, ha az ellátásra való jogosultság 
feltételeit kizárólag a nemzeti jog szerint teljesítették (független ellátás);  
(b) az elméleti összeg kiszámításával és ezt követően a tényleges összeg kiszámításával (arányos 
ellátás) a következőképpen :  
(i) az ellátás elméleti összege megegyezik azzal az összeggel, amelyet az érintett személy 
akkor igényelhetne, ha a m ás Államok jogszabályai szerint szerzett összes biztosítási 
vagy tartózkodási időt az ellátás megállapításának időpontjában alkalmazott 
jogszabályok szerint szerezte volna. Ha e jogszabályok alapján az összeg nem függ a 
szerzett időszakok tartamától, azt a z összeget kell az elméleti összegnek tekinteni;  
(ii) az illetékes intézmény ezt követően megállapítja az arányos ellátás tényleges összegét 
úgy, hogy az elméleti összegre az általa alkalmazott jogszabályok szerint a biztosítási 
esemény bekövetkeztét megelőzőe n szerzett időszakok tartamának és az összes 
érintett Állam jogszabályai szerint a biztosítási esemény bekövetkeztét megelőzően 
szerzett időszakok tartamának hányadosát alkalmazza.  
2. Szükség esetén az illetékes intézmény az (1) bekezdés a) és b) pontjáva l összhangban 
kiszámított összegre alkalmazhatja az általa alkalmazott jogszabályok szerint a csökkentésekre, 
felfüggesztésekre vagy visszavonásokra vonatkozó összes szabályt, az SSC.48. cikktől [A halmozódás 
megakadályozását szolgáló szabályok]  az SSC.50.  cikkig [Különböző típusú ellátások halmozódása]  
terjedő rendelkezésekben előírt korlátokon belül.  
3. Az érintett személy az egyes Államok illetékes intézményeitől az (1) bekezdés a) és b) pontja 
szerint kiszámított összegek közül a magasabb összegre jogos ult. 
4. Ha az Államok egyikében az (1)  bekezdés a)  pontja szerinti számítás eredményeként a 
független ellátás változatlanul megegyező vagy magasabb, mint az (1)  bekezdés b)  pontja szerint 
kiszámított arányos ellátás, az illetékes intézmény eltekint az arán yos számítástól, feltéve, hogy  
(a) ezt a helyzetet az SSC -4. melléklet [Olyan esetek, amikor az arányos számítástól el kell 
tekinteni, vagy az nem alkalmazandó] 1. része meghatározza;  
(b) nem alkalmazandó semmilyen, az SSC.49. cikkben [Azonos típusú ellátások 
halmozódása]  és az SSC.50. cikkben [Különböző típusú ellátások halmozódása]  említett 
halmozódásokat megelőző szabályokat tartalmazó jogszabály, kivéve, ha teljesülnek az 
SSC.50. cikk [Különböző típusú ellátások halmozódása] (2) bekezdésében  
meghatározott f eltételek;  valamint  
(c) az adott esetben az SSC.52. cikk [Egy évnél rövidebb biztosítási vagy tartózkodási idő]  
nem alkalmazandó a valamely másik Állam jogszabályai szerint szerzett időszakokra 
vonatkozóan.   
 
1237  5. Az (1), (2)  és (3)  bekezdés rendelkezései ellenére az arányos számítás nem alkalmazandó az 
olyan ellátást nyújtó rendszerekre, amelyek esetében a kiszámításnál az időtartamok nem játszanak 
szerepet, figyelemmel arra, hogy ezek a rendszerek szerepelnek az S SC-4. melléklet [Olyan esetek, 
amikor az arányos számítástól el kell tekinteni, vagy az nem alkalmazandó] 2. részében található 
felsorolásban. Ilyen esetekben az érintett személy az érintett állam jogszabályainak megfelelően 
kiszámított ellátásra jogosult.   
SSC.48. cikk:  A halmozódás megakadályozását szolgáló szabályok  
1. Az ugyanazon személy által szerzett biztosítási vagy tartózkodási idő alapján kiszámított vagy 
nyújtott öregségi vagy túlélő hozzátartozói ellátások halmozódását azonos típusú ellátások 
halmozódásának kell tekinteni.  
2. Azon ellátások halmozódását, amelyek az (1) bekezdés értelmében nem tekinthetők azonos 
típusúaknak, különböző típusú ellátások halmozódásának kell tekinteni.  
3. A következő rendelkezéseket kell alkalmazni egy Állam jogsza bályai által a halmozódások 
megakadályozása céljából megállapított szabályokra az öregségi vagy túlélő hozzátartozói 
ellátásoknak azonos típusú ellátásokkal vagy különböző típusú ellátásokkal, illetve egyéb 
jövedelemmel történő halmozódása esetén:  
(a) az ille tékes intézmény egy másik államban szerzett ellátást vagy jövedelmet csak akkor vesz 
figyelembe, ha az általa alkalmazott jogszabályok előírják a külföldön szerzett ellátások vagy 
jövedelmek figyelembevételét;  
(b) az illetékes intézmény egy másik Állam által f izetendő ellátások összegét az adók, szociális 
biztonsági járulékok és egyéb hozzájárulások levonását megelőzően veszi figyelembe, kivéve, 
ha az általa alkalmazott jogszabályok a halmozódások megakadályozására vonatkozó 
szabályok alkalmazását az ilyen levo nások utánra írják elő, az SSC -7. mellékletben 
[Végrehajtási rész] megállapított feltételek és eljárások szerint;  
(c) az illetékes intézmény nem veszi figyelembe egy másik állam jogszabályai szerint önkéntes 
biztosítás vagy szabadon választható folytatólagos b iztosítás alapján szerzett ellátások 
összegét;  
(d) ha a halmozódás megakadályozása céljából egyetlen Állam alkalmaz szabályokat, mivel az 
érintett személy egy másik Állam jogszabályai szerint azonos vagy különböző típusú 
ellátásokat vagy másik Államokban szerz ett jövedelmet kap, a neki járó ellátást csak az ilyen 
ellátás vagy jövedelem összegével lehet csökkenteni.  
SSC.49. cikk:  Azonos típusú ellátások halmozódása  
1. Ha két vagy több Állam jogszabályai szerint járó azonos típusú ellátások halmozódnak, az egy 
Állam jogszabályaiban a halmozódás megakadályozására megállapított szabályok nem alkalmazhatók 
az arányos ellátásra.  
2. A halmozódás megakadályozására szolgáló szabályok csak akkor vonatkoznak független 
ellátásra, ha a szóban forgó ellátás:  
(a) olyan ellátás, amelynek összege a biztosítási vagy tartózkodási idő tartamától független; vagy  
 
1238  (b) olyan ellátás, amelynek összegét egy fiktív időszak alapján határozták meg, amelyet a 
biztosítási esemény bekövetkezte és egy későbbi időpont között teljesített nek tekintenek, és 
ez halmozódik:  
(i) egy azonos típusú ellátással, kivéve, ha két vagy több Állam megállapodást kötött 
arról, hogy elkerülik a fiktív időszak figyelembevételét egynél több alkalommal; vagy  
(ii) az a) pontban említett ellátással.  
Az a) és b) pont ban említett ellátásokat és megállapodásokat az SSC -5. melléklet [Az SSC.49. cikk 
[Azonos típusú ellátások halmozódása] alkalmazását lehetővé tevő ellátások és megállapodások] 
sorolja fel.  
SSC.50. cikk:  Különböző típusú ellátások halmozódása  
1. Ha a külön böző típusú ellátások vagy egyéb jövedelmek felvétele az érintett államok 
jogszabályai által a halmozódások megakadályozására előírt szabályok alkalmazását igényli:  
(a) két vagy több független ellátás esetében, az illetékes intézmények az ellátás vagy ellátások 
vagy egyéb jövedelem összegét, azok figyelembevétele szerint, elosztják az említett szabályok 
hatálya alá tartozó ellátások számával;  
ennek a pontnak az alkalmazása azonban nem foszthatja meg az érintett személyt a nyugdíjas 
jogállásától e cím eg yéb fejezeteinek alkalmazásában, az SSC -7. mellékletben [Végrehajtási 
rész] megállapított feltételek és eljárások szerint;  
(b) egy vagy több arányos ellátás esetében, az illetékes intézmények az SSC.47. cikk [Ellátások 
megállapítása] (1) bekezdése b) pontjának  ii. alpontjában említett számításhoz meghatározott 
biztosítási vagy tartózkodási idő arányának függvényében figyelembe veszik az ellátást vagy 
ellátásokat, illetve egyéb jövedelmet, valamint a halmozódás megakadályozását szolgáló 
szabályok alkalmazásához előírt összes elemet;  
(c) egy vagy több független ellátás és egy vagy több arányos ellátás esetében, az illetékes 
intézmények az a) pontot értelemszerűen alkalmazzák a független ellátások tekintetében és a 
b) pontot az arányos ellátások tekintetében.   
2. Az illetékes intézmény nem alkalmazza a független ellátások esetében előírt felosztást, ha az 
általa alkalmazott jogszabályok előírják a különböző típusú ellátások vagy egyéb jövedelmek és más 
elemek figyelembevételét az SSC.47. cikk [Ellátások megállapítása]  (1) bekezdése b) pontjának ii. 
alpontjában említett biztosítási vagy tartózkodási idők arányának függvényében megállapított 
részösszegek kiszámításához.   
3. Az (1) és (2) bekezdést értelemszerűen kell alkalmazni, ha egy vagy több Állam jogszabályai 
előírj ák, hogy nem szerezhető ellátásra való jogosultság abban az esetben, amikor az érintett 
személy egy másik típusú, másik Állam jogszabályai szerint fizetendő ellátásban vagy egyéb 
jövedelemben részesül.  
SSC.51. cikk:  Az ellátások kiszámítására vonatkozó to vábbi rendelkezések  
1. Az SSC.47. cikk [Ellátások megállapítása] (1) bekezdésének b) pontjában említett elméleti és 
arányos összegek kiszámításakor a következő szabályokat kell alkalmazni:  
 
1239  (a) ha az összes érintett tagállam jogszabályai szerint a biztosítási esemény bekövetkezését 
megelőzően szerzett biztosítási vagy tartózkodási idő teljes tartama hosszabb, mint az ilyen 
tagállamok egyike által a teljes ellátás folyósításához megkövetelt leghosszabb időtartam, az 
említett tagállam illetékes intézménye a megsz erzett időszakok tartama helyett ezt a 
leghosszabb időtartamot veszi figyelembe; ez a kiszámítási módszer nem eredményezheti azt, 
hogy az ellátás nagyobb költséggel járjon az illetékes intézményre nézve, mint az általa 
alkalmazott jogszabályokban előírt te ljes ellátás. Ez a rendelkezés nem vonatkozik azokra az 
ellátásokra, amelyek összege független a biztosítási idő tartamától;  
(b) az egymást átfedő időszakok figyelembevételére szolgáló eljárást az SSC -7. melléklet 
[Végrehajtási rész] állapítja meg;  
(c) ha egy Áll am jogszabályai előírják, hogy az ellátásokat a jövedelmek, járulékok, a 
járulékalapok, növekmények, keresetek, egyéb (átlagos, arányos, átalány - vagy fiktív) összegek 
vagy ezek közül egynél több kombinációja alapján kell kiszámítani, az illetékes intézmén y:  
(i) az ellátások kiszámításának alapját kizárólag az általa alkalmazott jogszabályok szerint 
szerzett biztosítási időnek megfelelően határozza meg;  
(ii) a többi Állam jogszabályai szerint szerzett biztosítási vagy tartózkodási idő szerint 
kiszámítandó összeg meghatározása céljából, az általa alkalmazott jogszabályok szerint 
szerzett biztosítási időkre megállapított vagy rögzített ugyanazon elemeket használ ja 
fel;  
adott esetben az érintett Állam tekintetében az SSC -6. mellékletben [A tagállamok és 
az Egyesült Királyság jogszabályainak alkalmazására vonatkozó különös rendelkezések] 
megállapított eljárásokkal összhangban;  
(d) Ha a c) pont nem alkalmazható, mivel  az Állam jogszabályai előírják, hogy az ellátást a 
biztosítási vagy tartózkodási időtől eltérő, az idővel össze nem függő más elemek alapján kell 
kiszámítani, az illetékes intézménynek figyelembe kell vennie a más Államok jogszabályai 
szerint szerzett biz tosítási vagy tartózkodási idő tekintetében a felhalmozott tőke összegét, a 
felhalmozottnak tekintett tőke összegét vagy az általa alkalmazott jogszabályok szerinti 
kiszámításhoz szükséges bármely más elemet, osztva az ezen biztosítási vagy tartózkodási 
időnek az érintett nyugdíjrendszerben megfelelő időegységekkel.  
2. Egy Állam által alkalmazott jogszabályoknak az ellátások kiszámításához figyelembe vett 
elemek értékállóságának biztosításával kapcsolatos rendelkezéseit adott esetben az említett Állam 
illetékes intézménye által figyelembe veendő elemekre kell alkalmazni az (1) bekezdéssel 
összhangban, a másik Állam jogszabályai szerint szerzett biztosítási vagy tartózkodási idő 
tekintetében.  
SSC.52. cikk: Egy évnél rövidebb biztosítási vagy tartózkodási idő  
1. Az SSC.47. cikk [Ellátások megállapítása] (1) bekezdésének b) pontja ellenére az állam 
intézménye nem köteles ellátást nyújtani az általa alkalmazott jogszabályok szerint szerzett olyan 
időszakok tekintetében, amelyeket a biztosítási esemény bekövetkez ésekor figyelembe vesznek, ha:  
(a) az említett időszakok tartama egy évnél rövidebb, és  
(b) kizárólag az ilyen időszakok figyelembevételével az említett jogszabályok szerint nem 
keletkezik ellátásokra való jogosultság .  
 
1240  E cikk alkalmazásában „időszakok”: az összes biztosítási, szolgálati, önálló vállalkozóként folytatott 
tevékenységi vagy tartózkodási időszak, amely az érintett ellátásra jogosít, vagy azt közvetlenül 
növeli.  
2. Az egyes érintett Államok illetékes intézmé nyei figyelembe veszik az (1) bekezdésben 
említett időszakokat az SSC.47. cikk [Ellátások megállapítása] (1) bekezdése b) pontja i. alpontjának 
alkalmazásában.  
3. Ha az (1) bekezdés alkalmazásának következtében az érintett Állam összes intézménye 
mentesül ne kötelezettsége alól, az ellátásokat kizárólag a legutóbbi Állam olyan jogszabályai alapján 
nyújtják, amelynek feltételei teljesültek, mintha az SSC.7. cikk [Az időszakok összesítése]  és az 
SSC.46. cikk [Az időszakok összesítésére vonatkozó különös rende lkezések] (1) és (2) bekezdése 
szerint szerzett és figyelembe vett összes biztosítási és tartózkodási időt annak az Államnak a 
jogszabályai szerint szerezték volna.   
4. Ez a cikk nem alkalmazandó az SSC -4. melléklet [Olyan esetek, amikor az arányos számítástól 
el kell tekinteni, vagy az nem alkalmazandó] 2. részében [Olyan esetek, amelyekben a 47. cikk (5) 
bekezdését kell alkalmazni] felsorolt rendszerekre.  
SSC.53. cikk:  Kiegészítés biztosítása  
1. Az ellátás kedvezményezettje, akire e fejezet vonatk ozik, a lakóhelye szerinti Államban, 
amelynek jogszabályai szerint a részére ellátást kell biztosítani, nem részesülhet az azon jogszabályok 
által az e fejezetnek megfelelően a kifizetéshez figyelembe vett valamennyi idő tartamával 
megegyező biztosítási va gy tartózkodási időszakra megállapított minimális ellátásnál kisebb összegű 
ellátásban.  
2. Ezen Állam illetékes intézménye szükség esetén, amíg e személy lakóhelye annak az 
Államnak a területén található, e személy számára az e fejezet szerint járó ellátá sok teljes összege és 
a minimális ellátások összege közötti különbözettel egyenértékű kiegészítést fizet.  
SSC.54. cikk: Az ellátások újraszámítása és értékállóságának biztosítása  
1. Ha az ellátások meghatározásának módszere vagy az ellátások kiszámítási sz abályai egy 
Állam jogszabályai értelmében módosulnak, vagy ha az érintett személy állapotában olyan érdemi 
változás következik be, amely a vonatkozó jogszabályok szerint az ellátás összegének kiigazításához 
vezetne, az újraszámítást az SSC.47. cikknek [Ell átások megállapítása] megfelelően kell elvégezni.  
2. Másrészről, ha a megélhetési költségek emelkedése, a keresetek színvonalának emelkedése 
vagy más kiigazítást igénylő körülmény miatt az érintett Állam ellátásait meghatározott összeggel 
vagy százalékos a rányban megváltoztatják, ezt a meghatározott összeget vagy százalékos arányt 
közvetlenül kell alkalmazni az SSC.47. cikknek [Ellátások megállapítása] megfelelően meghatározott 
ellátásokra, az újraszámítás szükségessége nélkül.  
SSC.55. cikk:  Köztisztviselő kre vonatkozó különleges rendelkezések  
1. Az SSC.7. cikket [Az időszakok összesítése], az SSC.45. cikket [Általános rendelkezések], az 
SSC.46. cikk [Az időszakok összesítésére vonatkozó különös rendelkezések] (3) bekezdését, valamint 
az SSC.47. cikktől [El látások megállapítása] az SSC.54. cikkig [Az ellátások újraszámítása és 
értékállóságának biztosítása] terjedő rendelkezéseket értelemszerűen kell alkalmazni a 
köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendszerbe tartozó személyekre.  
 
1241  2. Ha azonban az illetékes  állam jogszabályai a köztisztviselőkre vonatkozó különleges 
rendszerben nyújtott ellátásokhoz való jogosultság megszerzését, megszüntetését, fenntartását vagy 
feléledését attól teszik függővé, hogy az összes biztosítási időt abban az államban egy vagy töb b, a 
köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendszerben szerezzék meg, vagy az összes biztosítási időt 
azon állam jogszabályai ezzel egyenértékű időszakoknak tekintsék, az említett állam illetékes 
intézménye csak azokat az időszakokat veszi figyelembe, ame lyek az általa alkalmazott jogszabályok 
alapján elismerhetők.  
Ha az így megszerzett időszakokat figyelembe véve az érintett személy nem elégíti ki az ellátások 
igénybevételéhez előírt feltételeket, ezeket az időszakokat az általános biztosítási rendszer, vagy 
annak hiányában adott esetben a fizikai dolgozókra vagy a szellemi munkavállalókra vonatkozó 
rendszer szerint kell figyelembe venni az ellátások nyújtásához.  
3. Ha egy állam jogszabályai szerint a köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendszerben 
nyújtott ellátásokat az utolsó jövedelem vagy egy referencia -időszakban kapott jövedelmek alapján 
számítják ki, annak az államnak az illetékes intézménye a számításhoz c sak azokat a megfelelően 
átértékelt béreket veszi figyelembe, amelyeket a személy abban az időszakban vagy időszakokban 
kapott, amikor az említett jogszabályok hatálya alá tartozott.  
6. FEJEZET:  MUNKANÉLKÜLI -ELLÁTÁSOK  
SSC.56. cikk: A biztosítási, szolgál ati vagy önálló vállalkozóként folytatott tevékenységi idő 
összesítésére vonatkozó különös szabályok  
1. Azon állam illetékes intézménye, amely állam jogszabályai az ellátásokra való jogosultság 
megszerzését, fenntartását vagy feléledését, illetve tartamát a biztosítási, szolgálati vagy önálló 
vállalkozóként folytatott tevékenységi idő megszerzésétől teszik függővé, a szükséges mértékben a 
bármely más állam jogszabályai szerint szerzett biztosítási, szolgálati vagy önálló vállalkozóként 
folytatott tevékenysé gi időt úgy veszi figyelembe, mintha azt az általa alkalmazott jogszabályok 
szerint szerezték volna.  
Ha azonban az alkalmazandó jogszabályok az ellátásokhoz való jogosultságot a megszerzett 
biztosítási időtől teszik függővé, a másik állam jogszabályai szer inti foglalkoztatásban töltött 
időszakot vagy önálló vállalkozóként folytatott tevékenységi időszakot nem lehet figyelembe venni, 
kivéve, ha az ilyen időket biztosítási időnek tekintették volna, ha az alkalmazandó jogszabályoknak 
megfelelően szerezték voln a meg.  
2. E cikk (1) bekezdésének alkalmazása, az érintett személy által az ellátások igénylése szerinti 
jogszabályoknak megfelelően legutóbb szerzett:  
(a) biztosítási időktől függ, ha az említett jogszabály biztosítási időt ír elő,  
(b) foglalkoztatásban töltött i dőszakoktól függ, ha az említett jogszabály foglalkoztatásban töltött 
időszakot ír elő, vagy  
(c) önálló vállalkozóként folytatott tevékenységi időszakoktól függ, ha az említett jogszabály 
önálló vállalkozóként folytatott tevékenységi időszakot ír elő.  
SSC.57. cikk: A munkanélküli ellátás kiszámítása  
1. Amennyiben a munkanélküli ellátás kiszámítása az érintett személy korábbi keresetének 
vagy munkaviszonyból származó jövedelmének összegén alapul, az illetékes Állam kizárólag az 
érintett személynek az illetékes Á llam jogszabályai szerint munkavállalóként vagy önálló 
 
1242  vállalkozóként folytatott legutóbbi tevékenységéből származó keresetet vagy munkaviszonyból 
származó jövedelmet veszi figyelembe.  
2. Amennyiben az illetékes Állam által alkalmazott jogszabályok az ellá tás összegének 
kiszámításához használt kereset vagy munkaviszonyból származó jövedelem meghatározásához 
meghatározott referencia -időszakot írnak elő, és az érintett személy a referencia -időszak egésze 
vagy egy része során egy másik Állam jogszabályainak ha tálya alá tartozott, az illetékes Állam 
kizárólag azt a keresetet vagy munkaviszonyból származó jövedelmet veszi figyelembe, amely az 
érintett személynek az adott Állam jogszabályai szerint munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként 
folytatott legutóbbi t evékenységéből származik.  
7. FEJEZET:  ELŐNYUGDÍJ  
SSC.58. cikk: Ellátás  
Az SSC.7. cikk [Az időszakok összesítése] nem alkalmazandó, ha az alkalmazandó jogszabályok az 
előnyugdíjakat biztosítási, szolgálati vagy önálló vállalkozóként folytatott tevékenységi  idők 
megszerzésétől teszik függővé.  
IV. CÍM: VEGYESRENDE LKEZÉSEK  
SSC.59. cikk:  Együttműködés  
1. Az államok illetékes hatóságai értesítik a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával 
foglalkozó szakbizottságot a jogszabályaikban az SSC.3. cikk [Érin tett ügyek] hatálya alá tartozó 
szociális biztonsági ágak tekintetében bekövetkezett minden olyan változásról, amely e jegyzőkönyv 
végrehajtását érinti vagy érintheti.  
2. Amennyiben e jegyzőkönyv nem írja elő, hogy ezekről az információkról értesíteni kel l a 
szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó szakbizottságot, az államok illetékes 
hatóságai egymással közlik az e jegyzőkönyv végrehajtása érdekében hozott azon intézkedéseket, 
amelyekről az (1) bekezdés szerint nem küldtek értesítést, és amelyek a jegyzőkönyv végrehajtása 
szempontjából relevánsak.  
3. E jegyzőkönyv alkalmazásában a tagállamok és az Egyesült Királyság hatóságai és 
intézményei kölcsönösen segítik egymást, és úgy járnak el, mintha saját jogszabályaikat hajtanák 
végre. Az e mlített hatóságok és intézmények által nyújtott igazgatási segítségnyújtás általában 
díjmentes. A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó szakbizottság azonban 
megállapíthatja a megtérítendő kiadások jellegét és azt az összeghatárt, ame ly felett a megtérítés 
igénybe vehető.  
4. Az államok hatóságai és intézményei e rendelet végrehajtása érdekében egymással és az 
érintett személyekkel vagy azok képviselőivel közvetlen kapcsolatot tarthatnak fenn.  
5. Az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó in tézményeknek és személyeknek kölcsönösen 
tájékoztatniuk kell egymást, és együtt kell működniük e jegyzőkönyv helyes végrehajtása 
biztosításának érdekében.  
Az intézmények a helyes igazgatás elvének megfelelően kötelesek észszerű időn belül válaszolni 
minden  kérdésre, és ezzel összefüggésben kötelesek az érintett személyeket ellátni minden olyan 
információval, amely az e jegyzőkönyv által rájuk ruházott jogok gyakorlásához szükséges.  
 
1243  Az érintett személyek kötelesek a lehető leghamarabb értesíteni az illetékes  állam és a lakóhely 
szerinti állam intézményeit a személyi vagy családi helyzetükben bekövetkezett minden olyan 
változásáról, amely befolyásolja az e jegyzőkönyv szerint az ellátásokra való jogosultságukat.  
6. Az (5) bekezdés harmadik albekezdésében megá llapított tájékoztatási kötelezettség 
tiszteletben tartásának elmulasztása maga után vonhatja a nemzeti jog szerinti arányos intézkedések 
alkalmazását. Mindazonáltal, ezek az intézkedések hasonlóak a hazai jogban hasonló helyzetekre 
alkalmazandó intézkedés ekkel, és nem teszik lehetetlenné vagy túlzottan nehézzé a gyakorlatban az 
igénylők e jegyzőkönyv szerinti jogainak gyakorlását.  
7. Az e jegyzőkönyv értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos olyan nehézségek esetén, 
amelyek egy, a hatálya alá tartozó  személy jogait veszélyeztethetik, az illetékes vagy az érintett 
személy lakóhelye szerinti állam intézménye kapcsolatba lép az érintett állam(ok) intézményével 
(intézményeivel). Ha észszerű időn belül nem sikerül megoldást találni, a Felek bármelyike 
konz ultációt kezdeményezhet a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó 
szakbizottság keretében.  
8. Valamely állam hatóságai, intézményei és bíróságai nem utasíthatják el a hozzájuk 
benyújtott kérelmeket vagy egyéb dokumentumokat azon az ala pon, hogy azok az Unió valamely 
hivatalos nyelvén – például angolul – készültek.  
SSC.60. cikk:  Adatkezelés  
1. Az államok progresszíven használják az új technológiákat az e jegyzőkönyv alkalmazásához 
szükséges adatok cseréje, kezelése és az azokhoz történ ő hozzáférés céljából.  
2. Valamennyi állam felelős az adatkezelési szolgáltatások saját részéről történő irányításáért.  
3. A jegyzőkönyvvel és az SSC -7. melléklettel [Végrehajtási rész] összhangban egy intézmény 
által küldött vagy kiadott elektronikus doku mentum nem utasítható vissza egy másik állam bármely 
hatósága vagy intézménye azon az alapon, hogy azt elektronikus úton kapták, ha a fogadó intézmény 
kinyilvánította, hogy képes elektronikus dokumentumokat fogadni. Az ilyen dokumentumok 
megjelenítése és r ögzítése az eredeti dokumentum, illetve az általa érintett információ helyes és 
pontos megjelenítésének számít feltéve, hogy nincs bizonyíték az ellenkezőjére.  
4. Az elektronikus dokumentum akkor tekinthető érvényesnek, ha a rögzítéséhez használt 
számítógé pes rendszer megfelelő biztonsági elemeket tartalmaz ahhoz, hogy a rögzített anyag 
módosítását, felfedését, vagy az ahhoz való jogtalan hozzáférést meg lehessen akadályozni. 
Lehetőséget kell teremteni a rögzített információ bármikori megjelenítésére azonna l olvasható 
formában.  
SSC.61. cikk:  Kivételek  
1. Valamely állam jogszabályai alkalmazásában bemutatandó iratok és okmányok tekintetében 
az ezen állam jogszabályaiban előírt adó -, bélyegilleték -, eljárási vagy bejegyzési illetékmentességet 
vagy csökkentést ki kell terjeszteni a más államok jogszabályai, illetve az e jegyzőkönyv 
alkalmazásában bemutatandó hasonló iratokra és okmányokra is.  
2. Az e jegyzőkönyv alkalmazásában bemutatandó nyilatkozatok, okmányok és iratok mentesek 
a diplomáciai vagy konzuli hatóságok általi hitelesítéstől.  
 
1244  SSC.62. cikk:  Igények, nyilatkozatok vagy fellebbezések  
Azt az igényt, nyilatkozatot vagy fellebbezést, amelyet egy állam jogszabályainak alkalmazásában 
ezen állam hatóságához, intézményéhez vagy bíróságához meghat ározott időn belül be kellett volna 
nyújtani, el kell fogadni, ha azokat az előírt határidőn belül egy másik állam hasonló hatóságához, 
intézményéhez vagy bíróságához benyújtották. Ez esetben az a hatóság, intézmény vagy bíróság, 
amelyhez az igény, nyilatk ozat vagy fellebbezés beérkezik, késedelem nélkül, közvetlenül vagy az 
érintett államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak közvetítésével továbbítja azt az először 
említett állam hatáskörrel rendelkező hatósága, intézménye vagy bírósága számára. Az ilyen igény, 
nyilatkozat vagy fellebbezés hatáskörrel rendelkező hatósághoz, intézményhez vagy bírósághoz 
történő benyújtása napjának azt a napot kell tekinteni, amelyik napon azt a másodszor említett 
állam hatóságához, intézményéhez vagy bíróságához benyújtottá k. 
SSC.63. cikk:  Orvosi szakvélemény  
1. Egy állam jogszabályaiban előírt orvosi szakvéleményeket az illetékes intézmény kérelmére 
más államokban is el lehet készíteni az ellátásra jogosult személy lakóhelye vagy tartózkodási helye 
szerinti intézmény által , az SSC -7. mellékletben [Végrehajtási rész] megállapított vagy az érintett 
államok hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti megállapodásban rögzített feltételek szerint.  
2. Az (1) bekezdésben megállapított feltételek szerint készített orvosi szakvéleménye ket 
olyannak kell tekinteni, mintha azok az illetékes állam területén készültek volna.   
SSC.64. cikk: A járulékok beszedése és az ellátások visszatérítése  
1. Az egyik állam intézményének járó járulékok beszedése és az egyik állam intézménye által 
nyújtott , de nem járó ellátások visszatérítése végrehajtható egy másik államban az utóbbi állam 
megfelelő intézményének járó járulékok beszedésére és a jogosulatlanul felvett ellátások 
visszatérítésére vonatkozó eljárásoknak megfelelően és az alkalmazandó garanciá k és kiváltságok 
alapján.   
2. A bíróságoknak és közigazgatási hatóságoknak a járulékok, kamat és egyéb díjak 
beszedésére, illetve az egyik állam jogszabályai szerint jogosulatlanul felvett ellátások 
visszatérítésére vonatkozó végrehajtható határozatait el kell ismerni, és végre kell hajtani a másik 
állam illetékes intézményének kérelmére, az utóbbi állam jogszabályaiban megállapított korlátokon 
belül és eljárásoknak megfelelően, valamint a hasonló határozatokra alkalmazandó egyéb eljárások 
szerint. Ezeket a  határozatokat végrehajthatónak kell tekinteni az említett államban, ha azt annak az 
államnak a jogszabályai és egyéb eljárásai megkövetelik.   
3. Az egyik állam intézményének követelései egy másik államban zajló végrehajtási, csőd - vagy 
elszámolási eljárás okban ugyanazon kiváltságokat élvezik, mint amilyeneket az utóbbi állam 
jogszabályai a hasonló követelésekre megállapítottak.   
4. Az e cikk végrehajtására vonatkozó eljárást, a költségek megtérítésével együtt, az SSC -7. 
melléklet [Végrehajtási rész] vagy – szükség esetén és kiegészítő intézkedésként – az államok közötti 
megállapodások szabályozzák.   
SSC.65. cikk:  Az intézmények jogai  
1. Ha egy személy egy állam jogszabályai szerint egy másik államban bekövetkezett 
eseményekből eredő kár tekintetében ellátásban részesül, az ellátások nyújtására kötelezett 
intézmény jogaira a kártérítésre kötelezett harmadik személlyel szemben a következő s zabályok 
vonatkoznak:  
 
1245  (a) ha az ellátások nyújtására kötelezett intézményt az általa alkalmazott jogszabályok 
értelmében a kedvezményezettnek a harmadik személlyel szemben fennálló jogaival ruházzák 
fel, ezt a jogátruházást valamennyi állam elismeri;  
(b) ha az ellátások nyújtására kötelezett intézmény közvetlen jogokkal rendelkezik a harmadik 
személlyel szemben, e jogokat valamennyi állam elismeri.   
2. Ha egy személy egy állam jogszabályai szerint egy másik államban bekövetkezett 
eseményekből eredő kár tekinteté ben ellátásban részesül, az említett személy vagy az illetékes 
intézmény tekintetében az említett jogszabályok azon rendelkezéseit kell alkalmazni, amelyek 
meghatározzák azokat az eseteket, amikor a munkáltatók vagy alkalmazottaik polgári jogi 
felelősségét  ki kell zárni.  
Az (1) bekezdést kell alkalmazni az ellátások nyújtására kötelezett intézménynek a munkáltatókkal 
vagy azok alkalmazottaival szemben fennálló jogaira is, ha felelősségük nem zárható ki.  
3. Ha az SSC.30. cikk [Az intézmények közötti megtér ítések] (3) bekezdésével vagy a 36. cikk [Az 
intézmények közötti megtérítések] (2) bekezdésével összhangban két vagy több állam vagy azok 
hatáskörrel rendelkező hatóságai megállapodást kötöttek arról, hogy a joghatóságuk alá tartozó 
intézmények lemondanak az egymás közötti megtérítésekről, vagy ha a megtérítés nem függ a 
ténylegesen nyújtott ellátások összegétől, a felelős harmadik személlyel szembeni jogokra a 
következő szabályokat kell alkalmazni:   
(a) ha a lakóhely vagy ideiglenes tartózkodási hely szerinti állam intézménye a területén 
bekövetkezett kár után ellátást nyújt egy személy részére, az ilyen intézmény az általa 
alkalmazott jogszabályok rendelkezéseivel összhangban jogátruházást gyakorol, vagy 
közvetlen keresetet indít a kár megtérítésére kötelezett  harmadik személlyel szemben;  
(b) az a) pont  alkalmazásában:   
(i) az ellátásokban részesülő személyt úgy kell tekinteni, mintha a lakóhely vagy 
ideiglenes tartózkodási hely szerinti intézménynél lenne biztosítva, és  
(ii) az említett intézményt kell az ellátások biztosításáért felelős intézménynek tekinteni;  
(c) az (1) és (2) bekezdés továbbra is alkalmazandó az olyan ellátásokra nézve, amelyek nem 
tartoznak a lemondásról szóló megállapodás vagy olyan megtérítés hatálya alá, a mely nem 
függ a ténylegesen nyújtott ellátások összegétől.   
SSC.66. cikk:  A jogszabályok végrehajtása  
A valamely állam jogszabályainak végrehajtására vonatkozó különös rendelkezéseket az SSC -6. 
melléklet [A tagállamok és az Egyesült Királyság jogszabályai nak alkalmazására vonatkozó különös 
rendelkezések] tartalmazza.  
V. CÍM: ZÁRÓ RENDELK EZÉSEK  
SSC.67. cikk: A személyhez fűződő jogok védelme  
1. A Felek nemzeti jogrendjükkel összhangban biztosítják, hogy a szociális biztonsági 
rendszerek koordinálásáról szól ó jegyzőkönyv rendelkezései – akár közvetlenül, akár az e 
rendelkezéseket hatályba léptető nemzeti jogszabályok révén – törvényerőre emelkedjenek annak 
 
1246  érdekében, hogy a jogi vagy természetes személyek a nemzeti bíróságok, igazságszolgáltatási 
fórumok és a dminisztratív hatóságok előtt hivatkozhassanak az említett rendelkezésekre.  
2. A Felek biztosítják a jogi és természetes személyek számára az e jegyzőkönyv szerinti jogaik 
hatékony védelméhez szükséges eszközöket, például azt, hogy panasszal fordulhassanak  igazgatási 
szervekhez, vagy hogy kielégítő és időben történő jogorvoslat céljából megfelelő bírósági eljárás 
keretében keresetet indíthassanak az illetékes bíróság előtt.  
SSC.68. cikk:  Módosítások  
A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó szakbizottság módosíthatja e 
jegyzőkönyv mellékleteit és függelékeit.   
SSC.69. cikk: A jegyzőkönyv felmondása  
A FINPROV.8. cikk [Megszűnés] sérelme nélkül a Felek diplomáciai csatornákon keresztül küldött 
írásbeli értesítéssel bármikor felmondha tják ezt a jegyzőkönyvet. Ebben az esetben e jegyzőkönyv az 
értesítés időpontját követő kilencedik hónap első napján hatályát veszti.  
SSC.70. cikk:  Hatályvesztés időpontjára vonatkozó rendelkezés  
1. Ez a jegyzőkönyv e megállapodás hatálybalépése után tizenöt évvel hatályát veszíti.   
2. E jegyzőkönyv (1) bekezdés szerinti alkalmazásának megszűnése előtt legalább 12 hónappal 
bármelyik Fél értesíti a másik felet azon szándékáról, hogy tárgyalásokat kíván kezdeni egy 
naprakésszé tett jegyzőkönyv megkötése céljából.  
SSC.71. cikk:  Megszűnést követő intézkedések  
Amennyiben e jegyzőkönyv az SSC.69. cikk [A jegyzőkönyv felmondása], az SSC.70. cikk 
[Hatályvesztés időpontjára vonatkozó rendelkezés] vagy a FINPROV.8. cikk [Megszűnés] alapján 
hatályát veszti, a b iztosított személyeknek az e jegyzőkönyv alkalmazásának megszűnése előtt 
szerzett időszakokon vagy bekövetkezett tényeken vagy eseményeken alapuló jogosultságokkal 
kapcsolatos jogai megmaradnak. A partnerségi tanács további szabályokat állapíthat meg, amel yek e 
jegyzőkönyv alkalmazásának megszűnése előtt kellő időben meghatározzák a megfelelő, helyzetből 
következő és átmeneti intézkedéseket.   
 
1247  SSC-1. MELLÉKLET: EGYES PÉNZBELI ELLÁTÁSOK, AMELYEKRE A JEGYZŐKÖNYV NEM ALKALMAZANDÓ  
1. rész: Különleges, nem járulé kalapú pénzbeli ellátások (SSC.3 cikk [Alkalmazási kör] (4) bekezdés a) 
pont)  
(i) EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
(a) Állami nyugdíjjuttatás (az állami nyugdíjjuttatásról szóló 2002. évi törvény és az észak -írországi 
állami nyugdíjjuttatásról szóló 2002. évi törvény) (State Pension Credit Act 2002 and State 
Pension Credit Act (Northern Ireland) 2002)  
(b) Munkakeresők számára nyújtott jövedelemalapú juttatások (a munkakeresőkről szóló 1995. 
évi törvény és a munkakeresőkről szóló 1995. évi rendelet (Észak -Írország) (Jobseekers Act 
1995 and Jobseekers (Northern Ireland) Order 1995)  
(c) Fogyatékkal élők számára nyújtott megélhetési juttatás, mobilitási elem (a szociális biztonsági 
járulékokról és ellátásokról szóló 1992. évi törvény és az észak -írországi szociális biztonsági 
járulékokról és ellátásokról szóló 1992. évi törvény) (Social Security Contributions and Benefits 
Act 1992 and Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act 1992)  
(d) Személyi függetlenségi juttatás, mobilitási elem (a jóléti reformról szóló, 2012. évi törvény 4. 
része és a(z észak -írországi) jóléti reformról szóló, 2015. évi rendelet 5. része) (Welfare Reform 
Act 2012 (Part 4) and Welfare Reform (Northern Ireland) Order 2015 (Part 5))  
(e) Jövedelemalapú foglalkoztatási és támogatási juttatás (a jóléti refor mról szóló, 2007. évi 
törvény és az észak -ír jóléti reformról szóló, 2007. évi törvény) (Welfare Reform Act 2007 and 
Welfare Reform Act (Northern Ireland) 2007)  
(f) „Legjobb kezdet” élelmiszerre fordítható kifizetés (Welfare Foods (Best Start Foods) (Scotland)  
Regulations 2019 (SSI 2019/193)  
(g) „Legjobb kezdet támogatások” (terhességi és csecsemőkori támogatás, korai tanulmányi 
támogatás, iskoláskori támogatás) (The Early Years Assistance (Best Start Grants) (Scotland) 
Regulations 2018 (SSI 2018/370))  
(h) temetési tám ogatás (Funeral Expense Assistance (Scotland) Regulations 2019 (SSI 2019/292)).  
(ii) TAGÁLLAMOK  
AUSZTRIA  
Kiegészítő juttatás (az 1955. szeptember 9 -i szövetségi törvény az általános társadalombiztosításról – 
ASVG, az 1978. október 11 -i szövetségi törvény a ker eskedelemben dolgozó személyek 
társadalombiztosításáról – GSVG és az 1978. október 11 -i szövetségi törvény a mezőgazdasági 
termelők társadalombiztosításáról – BSVG).  
BELGIUM  
(a) Jövedelempótló támogatás (1987. február  27-i törvény)  
(b)  Garantált jövedelem időskorúak számára (2001. március 22 -i törvény).  
BULGÁRIA  
 
1248  Öregségi szociális nyugdíj (a társadalombiztosítási törvénykönyv 89. cikke).  
CIPRUS  
(a) Szociális nyugdíj (a szociális nyugdíjról szóló 1995. évi, módosított 25(I)95. sz. törvén y) 
(b) Súlyosan mozgáskorlátozott személyeknek nyújtott juttatás (A miniszterek tanácsának 1992. 
október 16 -i 38210. sz., 1994. augusztus 1 -jei 41370. sz., 1997. június 11 -i 46183. sz., és 2001. 
május 16 -i 53675. sz. határozatai)  
(c) Vakoknak nyújtott különleges t ámogatás (a különleges támogatásokról szóló, 1996. évi, 
módosított 77(I)/96. sz. törvény).  
CSEH KÖZTÁRSASÁG  
Szociális juttatás (az állami szociális támogatásokról szóló 117/1995 Sb. törvény).  
DÁNIA  
Nyugdíjasok számára biztosított lakhatási költségek (a z egyéni lakhatási támogatásokról szóló, 1995. 
március 29 -i 204. sz. törvénnyel egységes szerkezetbe foglalt törvény).  
ÉSZTORSZÁG  
(a) Fogyatékossággal élő felnőttek számára nyújtott juttatás (A fogyatékossággal élő személyek 
számára nyújtott szociális támogatásokról szóló, 1999. január  27-i törvény).  
(b) Állami munkanélküli -járadék (a munkaerőpiaci szolgáltatásokról és támogatásokról szóló, 
2005. szeptember 29 -i törvény).  
FINNORSZÁG  
(a) Nyugdíjasok lakhatási támogatása (571/2007. törvény a nyugdíjasok lakhatá si támogatásáról)  
(b) Munkaerőpiaci támogatás (1290/2002. sz. törvény a munkanélküli ellátásokról)  
(c) Bevándorlóknak nyújtott különleges támogatás (a bevándorlóknak nyújtott különleges 
támogatásról szóló 1192/2002. sz. törvény).  
FRANCIAORSZÁG  
(a) Az alábbi forrásokból biztosított kiegészítő juttatások:  
(i) Különleges Rokkantsági Alap; és  
(ii) Öregségi Szolidaritási Alap a megszerzett jogok tekintetében  
(a társadalombiztosítási törvénykönyv VIII. könyvében kodifikált, 1956. június 30 -i törvény);  
(b) Fogyatékkal élő felnőtteknek nyújtott juttatás (a szociális biztonsági törvénykönyv VIII. 
kötetében kodifikált, 1975. június 30 -i törvény)  
(c) Különleges juttatás (a szociális biztonsági kódex VIII. kötetében kodifikált, 1952. július 10 -i 
törvény) a szerzett j ogok tekintetében  
 
1249  (d) 2006. január 1 -jétől kezdődően az időskorúaknak nyújtott szolidaritási juttatás (a 
társadalombiztosítási törvénykönyv VIII. kötetében kodifikált, 2004. június 24 -i rendelet).  
NÉMETORSZÁG  
(a) Nyugdíjasok és csökkent keresőképességűek alap -megélhetési jövedelme a Szociális 
Törvénykönyv XII. könyvének 4. fejezete értelmében  
(b) A megélhetési költségeket fedező ellátások az álláskeresőkre vonatkozó alapellátással 
összhangban, kivéve, ha ezen ellátások tekintetében teljesülnek azok a követelmények, 
amelyek a munkanélküli ellátás odaítélését követően feljogosítanak az ideiglenes kiegészítő 
ellátásra (szociális törvénykönyv II. kötet, 24. cikk (1) bekezdés).  
GÖRÖGORSZÁG  
Időskorúak különleges ellátásai (az 1296/82. sz. törvény).  
MAGYARORSZÁG  
(a) Rokkantsági járadék (a rokkantsági járadékról szóló 83/1987. (XII. 27.) MT rendelet).  
(b) Időskorúak nem járulékalapú járadéka (a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 
1993. évi III. törvény)  
(c) Közlekedési kedvezmények (a súlyos mozgáskorlátozo tt személyek közlekedési 
kedvezményeiről szóló 164/1995. (XII. 27.) kormányrendelet).  
ÍRORSZÁG  
(a) Munkakeresési juttatás (Social Welfare Consolidation Act 2005, Part 3, Chapter 2)  
(b) Állami nyugdíj (nem járulékalapú) (a 2005. évi, szociális jóléti konszolidác ióról szóló törvény, 3. 
rész, 4. fejezet)  
(c) Özvegyi nyugdíj (nem járulékalapú) (a 2005. évi, szociális jóléti konszolidációról szóló törvény, 
3. rész, 6. fejezet)  
(d) Rokkantsági nyugdíj (a 2005. évi, szociális jóléti konszolidációról szóló törvény, 3. rész, 10.  
fejezet)  
(e) Mobilitási juttatás (1970. évi egészségügyi törvény, 61. szakasz)  
(f) Vakok nyugdíja (Social Welfare Consolidation Act 2005, Part 3, Chapter 5).  
OLASZORSZÁG  
(a) Vagyontalanok szociális nyugdíjai (1969. április 30 -i 153. sz. törvény)  
(b) A fogyatékkal élő civilek és rokkantak számára nyújtott nyugdíjak és juttatások (az 1971. 
március 30 -i 118. sz. törvény és az 1980. február 11 -i 18. sz. törvény, valamint az 1988. 
november 23 -i 508. sz. törvény)  
(c) Siketnémák számára nyújtandó nyugdíjak és juttatások (1970. má jus 26 -i 381. számú törvény 
és 1988. november 23 -i 508. számú törvény).  
 
1250  (d) A vak civil személyek számára nyújtott nyugdíjak és juttatások (1970. május 27 -i 382. számú 
törvény és 1988. november 23 -i 508. számú törvény)  
(e) A minimumnyugdíjakat kiegészítő ellátások  (1952. április 4 -i 218. számú törvény, 1983. 
november 11 -i 638. számú törvény, valamint 1990. december 29 -i 407. számú törvény)  
(f) Fogyatékkal élők juttatásait kiegészítő ellátások (az 1984. június 12 -i 222. sz. törvény)  
(g) Szociális juttatások (az 1995. augus ztus 8 -i 335. sz. törvény)  
(h) Kiegészítő szociális juttatás (az 1988. december 29 -i 544. sz. törvény 1. cikkének (1) és (12) 
bekezdése, és a későbbi módosítások).  
LETTORSZÁG  
(a) Állami szociális biztonsági ellátás (az állami szociális ellátásokról szóló, 2003. január 1 -jei 
törvény)  
(b) Mozgáskorlátozott, fogyatékossággal élők utazásiköltség -térítésére nyújtott juttatás (az állami 
szociális ellátásokról szóló, 2003. január 1 -jei törvény).  
LITVÁNIA  
(a) Szociális támogatási nyugdíj (az állami szociális támogatási ellátásokról szóló 2005. évi törvény 
5. cikke)  
(b) Jövedelempótló támogatás (az állami szociális támogatási ellátásokról szóló 2005. évi törvény 
15. cikke)  
(c) Mozgáskorlátozott, fogyatékkal élő személy ek utazási költségtérítése (az utazási 
költségtérítésről szóló 2000. évi törvény 7. cikke).  
LUXEMBURG  
Jövedelem a súlyos fogyatékossággal élőknek (a 2003. szeptember 12 -i törvény 1. cikkének (2) 
bekezdése), a fogyatékossággal élő olyan munkavállalóként e lismert személyek kivételével, akik az 
általános munkaerőpiacon vagy védett környezetben rendelkeznek munkahellyel.  
MÁLTA  
(a) Kiegészítő támogatás (a szociális biztonságról szóló 1987. évi törvény 73. szakasza (318. 
fejezet)  
(b) Öregségi nyugdíj (a szociális biz tonságról szóló 1987. évi törvény 318. fejezete).  
HOLLANDIA  
(a) A fogyatékkal élő fiatalok munkavégzéséhez és foglalkoztatásához nyújtott támogatásról szóló, 
1997. április 24 -i törvény (Wet Wajong)  
(b) A kiegészítő ellátásokról szóló, 1986. november 6 -i törvény (TW).  
LENGYELORSZÁG  
Szociális nyugdíj (a szociális nyugdíjakról szóló, 2003. június 27 -i törvény).  
 
1251  PORTUGÁLIA  
(a) Nem járulékalapú öregségi és rokkantsági állami nyugdíj (1980. október 13 -i 464/80. 
törvényerejű rendelet)  
(b) Nem járulékalapú özvegyi nyugdíj (1981. november 11 -i 52/81. számú rendelet)  
(c) Szolidaritási öregségi juttatás (a 2006. december 11 -i 236/2006. törvényerejű rendelettel 
módosított 2005. december 29 -i 232/2005. törvényerejű ren delet).  
SZLOVÁKIA  
(a) A kizárólagos jövedelmi forrást jelentő nyugdíjak 2004. január 1. előtt már megítélt kiigazítása  
(b) A 2004. január 1 -jét megelőzően megállapított szociális nyugdíj.  
SZLOVÉNIA  
(a) Állami nyugdíj (A nyugdíjakról és a fogyatékossággal élő személyek biztosításáról szóló, 1999. 
december  23-i törvény).  
(b) Nyugdíjasok részére nyújtandó jövedelemtámogatás (A nyugdíjakról és a fogyatékossággal élő 
személyek biztosításáról szóló, 1999. decembe r 23-i törvény).  
(c) Létfenntartási támogatás (a nyugdíjakról és a fogyatékkal élő személyek biztosításáról szóló, 
1999. december 23 -i törvény).  
SPANYOLORSZÁG  
(a) Minimumjövedelemre vonatkozó garancia (1982. április 7 -i 13/82. sz. törvény)  
(b) Időskorúak és munkaképtelen rokkantak támogatása céljából nyújtott pénzbeli ellátások 
(1981. július 24 -i 2620/81. sz. királyi rendelet)  
(i) nem járulékalapú rokkantsági és öregségi nyugdíjak (az 1994. június 20 -i 1/1994. sz. 
királyi törvényerejű rendelet által jóváhagyott, a szociális biztonságról szóló általános 
törvény egységes szerkezetbe foglalt szövege 38. cikkének (1) bekezdése); és  
(ii) a fenti nyugdíjakat kiegészítő, az autonóm régiók jogszabályaiban előírt ellátások, 
amelyek az érintett autonóm régió gazdasági és társad almi helyzetére is figyelemmel 
minimum megélhetési jövedelmet biztosítanak;  
(c) Mobilitást előmozdító és utazásiköltség -térítésre irányuló juttatások (az 1982. április 7 -i, 
13/1982. sz. törvény).  
SVÉDORSZÁG  
(a) Kiegészítő lakhatási támogatás nyugdíjban részesül ő személyek számára (2001:761. sz. 
törvény);  
(b) időskorúak pénzügyi támogatása (2001:853. sz. törvény).  
 
2. rész: Tartós ápolást -gondozást biztosító ellátások (a jegyzőkönyv SSC.3 cikke [Alkalmazási kör] (4) 
bekezdésének d) pontja)  
 
1252  (i) EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
(a) Ápolási támogatás (Social Security Contributions and Benefits Act 1992, Social Security 
(Attendance Allowance) Regulations 1991, Social Security Contributions and Benefits 
(Northern Ireland) Act 1992 and Social Security (Attendance Allowance) Regulations ( Northern 
Ireland) 1992)  
(b) Ápolói -gondozói juttatás (Social Security Contributions and Benefits Act 1992, The Social 
Security (Invalid Care Allowance) Regulations 1976, Social Security Contributions and Benefits 
(Northern Ireland) Act 1992) and The Social Sec urity (Invalid Care Allowance) Regulations 1976 
(Northern Ireland)  
(c) Fogyatékossággal élőknek nyújtott megélhetési támogatás, ápolási elem (Social Security 
Contributions and Benefits Act 1992, Social Security (Disability Living Allowance) Regulations 
1991, S ocial Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act 1992 and Social 
Security (Disability Living Allowance) Regulations (Northern Ireland) 1992)  
(d) Személyi függetlenségi juttatás, napi megélhetési elem (Welfare Reform Act 2012 (Part 4), 
Social Se curity (Personal Independence Payment) Regulations 2013, The Personal 
Independence Payment (Transitional Provisions) Regulations 2013, Personal Independence 
Payment (Transitional Provisions) (Amendment) Regulations 2019, Welfare Reform (Northern 
Ireland) O rder 2015 (Part 5), The Personal Independence Payment Regulations (Northern 
Ireland) 2016, The Personal Independence Payment (Transitional Provisions) Regulations 
(Northern Ireland) 2016 and Personal Independence Payment (Transitional Provisions) 
(Amendmen t) Regulations (Northern Ireland) 2019)  
(e) Gondozói juttatási kiegészítés (The Social Security (Scotland) Act 2018)  
(f) Fiatal gondozóknak nyújtott támogatás (The Carer’s Assistance (Young Carer Grants) 
(Scotland) Regulations 2020 (as amended)).  
 
(ii) TAGÁLLAMOK  
AUSZTRIA  
(a) A tartós ápolás -gondozás szövetségi támogatásáról szóló törvény (Bundespflegegeldgesetz, 
BPGG), eredeti változat: BGBl. 110/1993 sz., utolsó módosítás: BGBl. – I 100/2016 sz.  
(b) A tartós ápolás -gondozás szövetségi támogatásának szakaszolásáról szóló rendelet 
(Einstufungsverordnung zum Bundespflegegeldgesetz (EinstV)):  
(c) A szövetségi munkaügyi, szociális és fogyasztóvédelmi miniszter rendelete a gyermek - és 
fiatalgondozási igények felméréséről az ápolásról szóló szövetségi törvénnyel összhangban. 
(Bundes pflegegeldgesetz , Kinder -EinstV)  
(d) Számos alkalmazandó jogszabályi alap, például a szövetségi kormány és a tartományok közötti 
megállapodás a gondozásra szoruló személyekre vonatkozó közös intézkedésekről. A 
tartományok szociális segélyről és fogyatékosságr ól szóló törvényei  
(e) A gondozási alapról szóló törvény (Pflegefondsgesetz, PFG), eredeti változat: Hivatalos Lap 
(BGBI. I) 57/2011. sz.  
 
1253  (f) A gondozási szolgáltatások statisztikáiról szóló 2012. évi rendelet 
(Pflegedienstleistungsstatistik -Verordnung 2012)  
(g) A 24 órás ellátás támogatása: A tartós ápolás -gondozás szövetségi támogatásáról szóló 
törvény (Bundespflegegeldgesetz, BPGG):  
(h) A 24 órás gondozás támogatására vonatkozó iránymutatás (a tartós ápolás -gondozás 
szövetségi támogatásáról szóló törvény (Bundespflegege ldgesetz), 21b. §) 
(i) A gondozó családtagok támogatására adott juttatásokra vonatkozó iránymutatás (a tartós 
ápolás -gondozás szövetségi támogatásáról szóló törvény (Bundespflegegeldgesetz), 21a. §)  
(j) Gondozáshoz folyamodástól eltiltás  
(k) Szövetségi törvény a fekvő beteg -ellátást biztosító létesítményekben történő elszállásoláskor a 
pénzeszközökhöz való hozzáférés megszüntetése miatti külön pótlékról  
(l) Szövetségi törvény a fekvőbeteg -ellátást biztosító létesítményekben történő elszállásoláskor a 
pénzeszközökhöz való ho zzáférés megszüntetése miatti külön pótlékról 2019 -re és 2020 -ra 
(BGBl. I 95/2019. sz.).  
BELGIUM  
(a) Az egészségbiztosítási és betegbiztosítási kötelező biztosításról szóló, 1994. július 14 -én 
koordinált törvény (Loi relative à l’assurance obligatoire soins de  santé et indemnités/Wet 
betreffende de verplichte verzekering voor geneeskundige verzorging en uitkeringen)  
(b) A fogyatékossággal élő személyek juttatásairól szóló, 1987. február 27 -i törvény (Loi relative 
aux allocations aux personnes handicapées/Wet betref fende de tegemoetkomingen aan 
gehandicapten)  
(c) Flamand szociális védelem (Vlaamse sociale bescherming): a flamand parlament 2018. május 
18-i rendelete a flamand szociális védelem szervezéséről (Decreet houdende Vlaamse sociale 
bescherming) és a flamand kormá ny 2018. november 30 -i rendelete  
(d) Vallon szociális és egészségügyi törvénykönyv (Code wallon de l’Action sociale et de la Santé), 
decretal part. a 2018. november 8 -i rendelettel bevezetett IIIb. könyv 1. része)  
(e) A szociális és egészségügyi intézkedések vallo n szabályozási kódexe, I/1. rész, amelyet a 2018. 
december 21 -i vallon kormányrendelet vezetett be  
(f) Az idős vagy eltartott személyeknek nyújtott kínálatról, valamint a palliatív ellátásról szóló, 
2018. december 13 -i rendelet (Dekret über die Angebote für Se nioren und Personen mit 
Unterstützungsbedarf sowie über die Palliativpflege)  
(g) A pszichiátriai gondozóotthonokról szóló, 2007. június 4 -i rendelet (Dekret über die 
psychiatrischen Pflegewohnheime)  
(h) A mobilitási támogatásokról szóló 2017. június 20 -i kormányrendelet (Erlass über die 
Mobilitätshilfen)  
(i) Az önálló életvitellel foglalkozó német közösségi hivatal létrehozásáról szóló, 2016. december 
13-i rendelet (Dekret zur Schaffung einer Dienststelle der Deutschsprachigen Gemeinschaft für 
selbstbestimmtes  Leben)  
 
1254  (j) Az időseknek nyújtott segítségről szóló, 1990. március 5 -i királyi rendelet (Arrêté royal du 5 
mars 1990 relatif à l’allocation pour l’aide aux personnes âgées)  
(k) A hosszú távú külföldi rehabilitáció fedezetére vagy költségeinek megosztására vonatkoz ó 
előzetes engedélyezési, illetve jóváhagyási eljárásra vonatkozó átmeneti szabályokról szóló 
2019. december 19 -i kormányrendelet (Erlass der Regierung zur übergansweisen Regelung des 
Verfahrens zur Erlangung einer Vorabgeehmigung oder Zustimmung zwecks 
Kostenübernahme oder Kostenbeteiligung für eine Langzeitrehabilitation im Ausland)  
(l) Az egészségügyi ellátás és az embereknek nyújtott segítség területén működő brüsszeli 
egészségbiztosítási szervekről szóló, 2018. december 21 -i rendelet (Ordonnance du 21 
déce mbre 2018 relative aux organismes assuranceurs bruxellois dans le domaine des soins de 
santé et de l’aide aux personnes)  
(m) A szövetségi szervek közötti együttműködés:  
(n) A Flamand Közösség, a Vallon Régió, a Francia Közösség Bizottsága, a Közös Közösségi 
Bizott ság és a Német Nyelvi Közösség között a mobilitási támogatásokról szóló, 2018. 
december 31 -i együttműködési megállapodás  
(o) A Flamand Közösség, a Vallon Régió, a Francia Közösség, a Közös Közösségi Bizottság, a Francia 
Közösség Bizottsága és a Német Nyelvi Kö zösség között 2018. december 31 -én létrejött 
együttműködési megállapodás a szövetségi egység határain kívül található egészségügyi 
intézmények igénybevétele esetén az ellátás finanszírozásáról.  
BULGÁRIA  
(a) Társadalombiztosítási törvény (Кодекс за социално осигуряване), 1999. évi cím 2003 -ban 
módosítva  
(b) A szociális segélyről szóló törvény (Закон за социално подпомагане), 1998  
(c) A szociális segélyről szóló törvény végrehajtásáról szóló rendelet (Правилник за прилагане на 
Закона за социално подпомагане), 1998  
(d) A fogyatékossággal élő személyek integrációjáról szóló 2019. évi törvény (Закон за хората с 
увреждания), 2019  
(e) A személyi segítségnyújtásról szóló 2019. évi törvény (Закон за личната помощ), amely 2019. 
szeptember 1 -jén lép hatályba  
(f) A fogyatékossággal élő szem élyek integrációjáról szóló törvény végrehajtásáról szóló rendelet 
(Правилник за прилагане на Закона за социално подпомагане), 2004  
(g) Az orvosi szakértelemről szóló rendelet (Наредба за медицинската експертиза) 2010  
(h) Az állami költségvetésből finanszírozott s zociális szolgáltatások díjainak tarifája (Тарифа за 
таксите за социални услуги, финансирани от държавния бюджет), 2003.  
HORVÁTORSZÁG  
(a) A szociális jólétről szóló 2013. évi törvény (Zakon o socijalnoj skrbi), HL 157/13, 152/14, 99/15, 
52/16, 16/17, 130/17 és  98/19  
(b) A nevelőszülőkről szóló módosított törvény (Zakon o udomiteljstvu), HL 90/11 és 78/12  
 
1255  (c) A szociális szolgáltatások nyújtásának minimumkövetelményeiről szóló 2014. évi rendelet 
(Pravilnik o minimalnim uvjetima za pružanje socijalnih usluga), HL 40/14 é s 66/15  
(d) A kedvezményezetteknek a családon kívüli lakhatási költségekben való részvételéről és azok 
kifizetésének módjáról szóló, 1998. évi módosított rendelet (Pravilnik o sudjelovanju i načinu 
plaćanja korisnika I drugih obveznika uzdržavanja u troškovima  smještaja izvan vlastite 
obitelji), HL 112/98 és 05/02  
(e) A szociális szolgáltatásokat hivatásszerűen nyújtó személyek nyilvántartásának tartalmáról és 
módjáról szóló 2015. évi rendelet (Pravilnik o sadržaju I načinu voļenja evidencije fizičkih 
osoba koje pr ofesionalno pružaju socijalne usluge), HL 66/15.  
CIPRUS  
(a) Szociális jóléti szolgáltatások (Υπηρεσίες Κοινωνικής Ευημερίας):  
(b) A garantált minimumjövedelemre és általában a szociális ellátásokra (sürgősségi és ellátási 
szükségletekre) vonatkozó – módosított vag y felváltott – rendeletek. Az idősek és fogyatékkal 
élők lakhatásáról szóló törvények (Οι περί Στεγών για Ηλικιωμένους και Αναπήρους Νόμοι) 
1991 -2011. [L. 222/91 és L. 65(I)/2011]  
(c) Felnőtt nappali gondozóközpontokra vonatkozó jogszabályok (Οι περί Κέντρων Ε νηλίκων 
Νόμοι)(L. 38(Ι)/1997 és L.64(Ι)/2011)  
(d) Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtására vonatkozó 360/2012/EK rendelet 
szerinti állami támogatási program (de minimis) [Σχέδιο Κρατικών Ενισχύσεων ‘Ησσονος 
Σημασίας, βαση του Κανονισμού 360/2012  για την παροχή υπηρεσιών γενικού οικονομικού 
συμφέροντος]  
(e) Jóléti ellátások szakigazgatási szolgálata (Υπηρεσία Διαχείρισης Επιδομάτων Πρόνοιας):  
(f) A garantált minimumjövedelemről és általában a jóléti ellátásokról szóló, 2014. évi módosított 
vagy felváltott  törvény  
(g) A garantált minimumjövedelemről és általában a jóléti ellátásokról szóló módosított vagy 
felváltott rendeletek.  
CSEH KÖZTÁRSASÁG  
(a) 108/2006. sz. törvény a szociális szolgáltatásokról (Zákon o sociálních službách)  
(b) 372/2011. sz. törvény az egészségügy i szolgáltatásokról (Zákon o zdravotních službách)  
(c) 48/1997. sz. törvény az egészségbiztosításról (Zákon o veřejném zdravotním pojištění).  
DÁNIA  
(a) A szociális szolgáltatásokról szóló, 2017. augusztus 17 -i 988. sz. egységes szerkezetbe foglalt 
törvény (om social service)  
(b) A szociális lakhatásról szóló, 2019. február 1 -jei-i 119. sz. egységes szerkezetbe foglalt törvény 
(om almene boliger).  
ÉSZTORSZÁG  
 
1256  A szociális jólétről szóló törvény (Sotsiaalhoolekande seadus) 2016.  
FINNORSZÁG  
(a) A fogyatékossággal élők ellát ásáról és támogatásáról szóló 1987. április 3 -i törvény (Laki 
vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista)  
(b) Az idősödő népesség funkcionális kapacitásának támogatásáról, valamint az idősek szociális és 
egészségügyi ellátásáról szól ó, 2012. december 28 -i törvény (Laki ikääntyneen väestön 
toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali - ja terveyspalveluista)  
(c) A szociális jólétről szóló, 2014. december 30 -i törvény (Sosiaalihuoltolaki)  
(d) Az egészségügyi ellátásról szóló, 2010. december  30-i törvény (Terveydenhuoltolaki)  
(e) Az egészségügyi alapellátásról szóló, 1972. január 28 -i törvény (Terveydenhuoltolaki)  
(f) Az informális gondozási támogatásról szóló, 2005. december 2 -i törvény (Laki omaishoidon 
tuesta)  
(g) A családgondozásról szóló, 2015. március 20 -i törvény (Perhehoitolaki).  
FRANCIAORSZÁG  
(a) Kiegészítés harmadik fél részére (majoration pour tierce personne, MTP):  
(b) Társadalombiztosítási törvénykönyv, L. 341 -4. és L. 355 -1. cikk (Code de la sécurité sociale)  
(c) Harmadik személy igénybevételéhez ka pcsolódó kiegészítő ellátás (prestation complémentaire 
pour recours à tierce personne): társadalombiztosítási törvénykönyv, L. 434 -2 cikk  
(d) Fogyatékossággal élő gyermek speciális iskoláztatási pótléka (complément d’allocation 
d’éducation de l’enfant handicap é): társadalombiztosítási törvénykönyv, L. 541 -1 cikk  
(e) Fogyatékossági kompenzációs támogatás (prestation de compensation du handicap, PCH): 
szociális és családjogi törvénykönyv, L. 245 -1 – 245-14. cikk (Code de l'action sociale et des 
familles).  
(f) Önállóság elvesztése miatti támogatás (allocation personnalisée d’autonomie, APA): szociális 
és családjogi törvénykönyv, L. 232 -1 – 232-28. cikk (Code de l'action sociale et des familles).  
NÉMETORSZÁG  
(a) Ápolásbiztosítás (Pflegeversicherung):  
(b) Szociális ápolásbiztosítás  a kötelező betegbiztosítás keretében biztosított személyeknek, 
valamint kötelező magán ápolásbiztosítás a magán betegbiztosítás keretében biztosított 
személyeknek: szociális törvénykönyv (Sozialgesetzbuch), XI. könyv (SGB XI), legutóbb a 2019. 
december 21 -i törvény 2. cikkével módosítva (BGBl. I 2913. o.).  
GÖRÖGORSZÁG  
(a) Az 1140/1981. sz. módosított törvény  
(b) A 162/73. sz. törvényerejű rendelet és a Π4β/5814/1997. sz. együttes miniszteri határozat  
(c) A 2001. október 9 -i Π1γ/ΑΓΠ/οικ.14963 miniszteri határozat  
 
1257  (d) A 4025/2011. sz. törvény  
(e) A 4109/2013. sz. törvény  
(f) A 4199/2013. sz. törvény 127. cikke  
(g) A 4368/2016. sz. törvény 334. cikke  
(h) A 4483/2017. sz. törvény 153. cikke  
(i) A 498/1 -11-2018. sz. törvény 28., 30. és 31. cikke: az egységes egészségügyi ellátásokról szóló 
rend elete az állami egészségügyi szolgáltató szervezetéről (EOPYY).  
MAGYARORSZÁG  
(a) Személyes szociális gondozást nyújtó tartós ápolási -gondozás szolgáltatások (szociális 
szolgáltatások):  
(b) A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény, amelyet kormány - 
és miniszteri rendeletek egészítenek ki.  
ÍRORSZÁG  
(a) Health Act 1970 (No. 1 of 1970), (egészségügyi törvény)  
(b) Nursing Homes Support Scheme Act 2009 (No. 15 of 2009) (az ápolási intézmények támogatási 
rendszeréről szóló törvény)  
(c) Social  Welfare Consolidation Act 2005 (egységes szerkezetbe foglalt szociális jóléti törvény):  
(d) Constant Attendance Allowance (állandó gondozási támogatás)  
(e) Carer's Benefit (gondozói ellátás)  
(f) Carer's Allowance (gondozói juttatás)  
(g) Carer’s Support Grant (gondozói támogatás)  
(h) Domiciliary Care Allowance (otthoni gondozási támogatás).  
OLASZORSZÁG  
(a) A polgári rokkantsági ellátásokról szóló, 1971. március 30 -i 118. sz. törvény (Legge 30 Marzo 
1971, n. 118 - Conversione in Legge del D.L. 30 gennaio 1971, n. 5 e nuove norme in favore dei 
mutilati ed invalidi civili)  
(b) Az állandó jelenlét támogatásáról szóló, 1980. február 11 -i 18. sz. törvény (Legge 11 Febbraio 
1980, n. 18 – Indennità di accompagnamento agli invalidi civili totalmente inabili)  
(c) Az 1992. február 5 -i 104. sz. törv ény (fogyatékosságról szóló kerettörvény) 33. cikke (Legge 5 
Febbraio 1992, n. 104 – Legge -quadro per l’assistenza, l’integrazione sociale e i diritti delle 
persone handicappate)  
(d) Egyes jogalkotási feladatoknak és igazgatási hatásköröknek az államról a tart ományokra és 
helyi szervekre történő átruházásáról szóló, 1998. március 31 -i 112. sz. törvényerejű rendelet 
(Decreto Legislativo 31 Marzo 1998, n. 112 – Conferimento di funzioni e compiti 
 
1258  amministrativi dello Stato alle regioni ed agli enti locali in attua zione del capo I della Legge 15 
Marzo 1997, n. 59)  
(e) Az Európai Parlament és a Tanács 883/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a szociális 
biztonsági rendszerek koordinálásáról: különleges, nem járulékalapú pénzbeli ellátások, 70. 
cikk és X. melléklet)  
(f) A 20 10. november 4 -i 183. sz. törvény 24. cikke; a nehéz helyzetben lévő fogyatékos 
személyeknek nyújtott segítségre vonatkozó szabályok módosítása (Legge n. 183 del 4 
Novembre 2010, Art. 24 – Modifiche alla disciplina in materia di permessi per l'assistenza a  
portatori di handicap in situazione di gravità)  
(g) Az állam éves és többéves költségvetésének kidolgozására vonatkozó rendelkezéseket 
tartalmazó, 2013. december 27 -i 147. sz. törvény – 2014. évi stabilitási törvény (Disposizioni 
per la formazione del bilancio annuale e pluriennale dello Stato – Legge di stabilità 2014).  
LETTORSZÁG  
(a) A szociális szolgáltatásokról és a szociális segítségnyújtásról szóló törvény (Sociālo 
pakalpojumu un sociālās palīdzības likums), 2002.10.31.  
(b) Az orvosi kezelésről szóló törv ény (Ārstniecības likums), 1997.6.12.  
(c) A betegjogokról szóló törvény (Pacientu tiesību likums), 2009.12.30.  
(d) Az egészségügyi ellátás szervezési és fizetési eljárásairól szóló 555. sz. minisztertanácsi 
rendelet (Ministru kabineta 2018. gada 28.augusta noteiku mi Nr.555 „Veselības aprūpes 
pakalpojumu organizēšanas un samaksas kārtība”), 2018.8.28.  
(e) A szociális gondozási és rehabilitációs szolgáltatások kifizetési eljárásairól, valamint a helyi 
önkormányzati költségvetésből fedezett szolgáltatási költségek fedezés ének eljárásáról szóló 
275. sz. minisztertanácsi rendelet (Ministru kabineta 2003.gada 27.maija noteikumi Nr.275 
„Sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas pakalpojumu samaksas kārtība un kārtība, kādā 
pakalpojuma izmaksas tiek segtas no pašvaldības bud žeta”), 2003.5.27.  
(f) A szociális szolgáltatások és szociális segélyek átvételéről szóló 138. sz. minisztertanácsi 
rendelet (Ministru kabineta 2019.gada 2.aprīļa noteikumi Nr 138 „Noteiku mi par sociālo 
pakalpojumu un sociālās palīdzības saņemšanu”), 2019.4.2 . 
LITVÁNIA  
(a) A célzott kompenzációkról szóló törvény (Tikslinių kompensacijų įstatymas), 2016. június 29. 
(XII-2507 sz.)  
(b) A szociális szolgáltatásokról szóló törvény (Socialinių paslaugų įstatymas), 2006. január 19. (X -
493 sz.)  
(c) Az egészségbiztosításról szóló törvény (Sveikatos draudimo įstatymas), 1996. május 21. (I -1343 
sz.) 
(d) Az egészségügyi ellátórendszerről szóló törvény (Sveikatos draudimo įstatymas), 1994. július 
19. (I -552 sz.)  
 
1259  (e) Az egészségügyi intézményekről szóló törvény (Sveikatos priežiūros įstaigų įst atymas), 1996. 
június 6. (I -1367 sz.).  
LUXEMBURG  
A 2005. december 23 -i törvénnyel és a 2017. augusztus 29 -i törvénnyel módosított, az eltartottakra 
vonatkozó biztosítás bevezetéséről szóló, 1998. június 19 -i törvény.  
MÁLTA  
(a) Social Security Act (Att dwar is -Sigurta' Socjali), a társadalombiztosításról szóló törvény (Cap. 
318)  
(b) Subsidiary Legislation (származtatott jogszabály) 318.19: State -Owned Institutions and Hostels 
Rates Regulations (Regolamenti dwar it -Trasferiment ta' Fondi għal Hostels Statali Indikati), az 
állami tulajdonú intézményekben és idősotthonokban fizetendő hozzájárulásról szóló rendelet  
(c) Subsidiary Legislation (származtatott jogszabály) 318.17: Transfer of Funds (Government 
Financed Beds) Regulations (Regolamenti dwar it -Trasferiment t a' Fondi għal Sodod Iffinanzjati 
mill-Gvern), a pénzeszközök átutalásáról (kormányzati finanszírozású alapok) szóló rendelet  
(d) Subsidiary Legislation (származtatott jogszabály) 318.13: State Financed Residential Services 
Rates Regulations (Regolamenti dwar R ati għal Servizzi Residenzjali Finanzjali mill -Istat), az 
állami finanszírozású bentlakásos szolgáltatások esetében fizetendő hozzájárulásokról szóló 
rendelet.  
HOLLANDIA  
A tartós ápolásról -gondozásról szóló 2014. december 3 -i törvény (Wet langdurige zorg ( WLZ)).  
LENGYELORSZÁG  
(a) Az egészségügyi szolgáltatásokról szóló, 2004. augusztus 27 -i törvény (Ustawa o świadczeniach 
opieki zdrowotnej finansowanych ze środków publicznych)  
(b) A szociális segélyről szóló, 2004. március 12 -i törvény (Ustawa o pomocy społecznej)  
(c) A családi ellátásokról szóló, 2003. november 28 -i törvény (Ustawa o świadczeniach 
rodzinnych)  
(d) A szociális nyugdíjról szóló, 2003. június 27 -i törvény (Ustawa o rencie socjalnej)  
(e) A társadalombiztosítási alapok nyugdíjairól szóló, 1998. december 17 -i törvény  (Ustawa o 
emeryturach i rentach z Funduszu Ubezpieczeń Społecznych)  
(f) A fogyatékossággal élő személyek szakmai és társadalmi rehabilitációjáról és foglalkoztatásáról 
szóló, 1997. augusztus 27 -i törvény (Ustawa o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz 
zatrudnianiu osób niepełnosprawnych)  
(g) „Az életért” – a várandós nők és családjaik támogatásáról szóló, 2016. november 4 -i törvény 
(Ustawa o wsparciu kobiet w ciąży i rodzin “Za życiem”)  
(h) Az önellátásra képtelen személyek kiegészítő ellátásáról szóló, 2019. júli us 31 -i törvény 
(Ustawa o świadczeniu uzupełniającym dla osób niezdolnych do samodzielnej egzystencji).  
 
1260  PORTUGÁLIA  
(a) Társadalombiztosítás és elegendő forrás biztosítása:  
(b) A tartós ápolási -gondozási pótlékról szóló, 1999. július 14 -i 265/99 többször módosított  
törvényerejű rendelet (complemento por dependência)  
(c) A fogyatékosság esetén alkalmazandó különleges védelmi rendszerről szóló, 2009. augusztus 
31-i 90/2009 törvény (regime especial de proteção na invalidez), amelynek egységes 
szerkezetbe foglalt változata a 2015. október 20 -i 246/2015. sz. törvényerejű rendelettel lett 
kihirdetve; módosult  
(d) Szociális ellátórendszer és nemzeti egészségügyi szolgálat:  
(e) Az integrált folyamatos ápolás nemzeti hálózatáról (rede de cuidados continuados integrados) 
szóló, 2006. júni us 6 -i 101/06 törvényrendelet, amelynek egységes szerkezetbe foglalt 
változata a 2015. július 28 -i 136/2015. törvényrendelettel lett kihirdetve  
(f) A mentális egészség integrált folyamatos gondozását (unidades e equipas de cuidados 
continuados integrados de sa úde mental) szolgáló egységek és csoportok létrehozásáról szóló, 
2011. február 10 -i 22/2011. sz. törvényerejű rendelettel módosított, 2010. január 28 -i 8/2010. 
sz. törvényerejű rendelet  
(g) A hosszú távú integrált gondozás nemzeti hálózatának keretében a kórhá zi és ambuláns 
gyermekellátásra, valamint a mentesítést irányító csoportokra és a gyermekgondozó 
csoportokra vonatkozó előírásokról szóló, 2015. október 12 -i 343/2015. sz. rendelet 
(condições de instalação e funcionamento das unidades de internamento de cu idados 
integrados pediátricos e de ambulatório pediátricas, bem como as condições a que devem 
obedecer as equipas de gestão de altas e as equipas de cuidados continuados integrados 
destinadas a cuidados pediátricos da Rede Nacional de Cuidados Continuados Integrados)  
(h) A nem hivatalos gondozók jogállásáról szóló, 2009. szeptember 6 -i 6/2009 sz. törvény 
(Estatuto do cuidador informal).  
ROMÁNIA  
(a) Az idősek szociális támogatásáról szóló, 2000. március 6 -i 17. törvény (Legea privind asistenta 
sociala a persoanelor varstnice), a későbbi módosításokkal  
(b) A fogyatékossággal élő személyek jogainak védelméről és előmozdításáról szóló, 2006. 
december 6 -i 448. törvény (Legea privind protectia si promovarea drepturilor persoanelor cu 
handicap), a későbbi módosításokkal  
(c) A szoc iális segítségnyújtásról szóló, 2011. december 20 -i 292. törvény (Legea asistentei 
sociale).  
SZLOVÁKIA  
(a) A szociális szolgáltatásokról szóló 448/2008. sz. törvény (Zákon o sociálnych službách)  
(b) A fogyatékkal élők kártalanításához nyújtott pénzügyi ellátásokró l szóló 447/2008. sz. törvény 
(Zákon o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia)  
 
1261  (c) Az egészségügyi ellátásról és az egészségügyi ellátással kapcsolatos szolgáltatásokról szóló 
576/2004. sz. törvény (Zákon o zdravotnej starostlivos ti a službách súvisiacich s poskytovaním 
zdravotnej starostlivosti)  
(d) Az egészségügyi ellátást nyújtókról, az egészségügyi dolgozókról és az egészségügyi szakmai 
szövetségekről szóló 578/2004. sz. törvény (Zákon o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, 
zdravotníckych pracovníkoch a stavovských organizáciách v zdravotníctve)  
(e) A létminimumról szóló 601/2003. sz. törvény (Zákon o životnom minime)  
(f) A családról szóló 36/2005. sz. törvény (Zákon o rodine)  
(g) A gyermekek szociális és jogi védelméről és a szociális gyámságról szóló 305/2005. sz. törvény 
(Zákon o sociálno -právnej ochrane detí a sociálnej kuratele)  
(h) A szociális munkáról szóló 219/2014. sz. törvény (Zákon o sociálnej práci).  
SZLOVÉNIA  
Nincs külön jogszabály a tartós ápolásról -gondozásról.  
A tartós ápolás t-gondozást biztosító ellátások a következő törvények hatálya alá tartoznak:  
(a) Nyugdíj - és fogyatékosságbiztosítási törvény (Zakon o pokojninskem in invalidskem 
zavarovanju) (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 96/2012. sz., és a későbbi 
módosítások)  
(b) A pénzügyi szociális segélyről szóló törvény (Zakon o socialno vartsvenih prejemkih) (A Szlovén 
Köztársaság Hivatalos Közlönye, 61/2010. sz., és a későbbi módosítások)  
(c) Az állami alapokból származó jogok gyakorlásáról szóló törvény (Zakon o uveljavljanju pra vic iz 
javnih sredstev) (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 62/2010. sz., és a későbbi 
módosítások)  
(d) A szociális védelemről szóló törvény (Zakon o socialnem varstvu) (A Szlovén Köztársaság 
Hivatalos Közlönye, 3/2004. sz. – egységes szerkezetbe foglal t hivatalos szöveg és a későbbi 
módosítások)  
(e) A szülői gondozásról és a családi ellátásokról szóló törvény (Zakon o starševskem varstvu in 
družinskih prejemkih) (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 110/2006. sz. – egységes 
szerkezetbe foglalt hivatalo s szöveg és a későbbi módosítások)  
(f) A mentális és fizikai fogyatékossággal élőkről szóló törvény (Zakon o družbenem varstvu 
duševno in telesno prizadetih oseb) (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 41/83. sz. és a 
későbbi módosítások)  
(g) Az egészségügyi e llátásról és az egészségbiztosításról szóló törvény (Zakon o zdravstvenem 
varstvu in zdravstvenem zavarovanju) (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 72/2006. sz. 
– egységes szerkezetbe foglalt hivatalos szöveg és a későbbi módosítások)  
(h) A háborús veter ánokról szóló törvény (Zakon o vojnih veteranih) (A Szlovén Köztársaság 
Hivatalos Közlönye, 59/06. sz., egységes szerkezetbe foglalt hivatalos szöveg és a későbbi 
módosítások)  
 
1262  (i) A hadirokkantakról szóló törvény (Zakon o vojnih invalidih) (A Szlovén Köztársaság Hivatalos 
Közlönye, 63/59. sz., egységes szerkezetbe foglalt hivatalos szöveg és a későbbi módosítások)  
(j) A költségvetési egyensúlyról szóló törvény (Zakon za uravnoteženje javnih finance (ZUJF)) (A 
Szlovén Köztársaság Hivatalos Közlönye, 40/2012 . sz., és a későbbi módosítások)  
(k) A Szlovén Köztársaságban a magánszemélyeknek és háztartásoknak történő átutalások 
összehangolásáról szóló törvény (Zakon o usklajevanju transferjev posameznikom in 
gospodinjstvom kontra Republiki Sloveniji) (A Szlovén Köztá rsaság Hivatalos Közlönye, 
114/2006. sz. – egységes szerkezetbe foglalt hivatalos szöveg és annak későbbi módosításai).  
SPANYOLORSZÁG  
(a) A személyes autonómia előmozdításáról és az eltartott személyek támogatásáról szóló, 2006. 
december 14 -i 39/2006. sz. módosított törvény  
(b) A 2015. október 30 -i 8/2015. sz. királyi törvényerejű rendelettel jóváhagyott általános 
társadalombiztosítási törvény (Ley General de la Seguridad Social)  
(c) Az 1969. április 15 -i miniszteri rendelet  
(d) Az 1995. július 21 -i 1300/95. sz. módosí tott királyi rendelet  
(e) Az 1997. október 31 -i 1647/97. sz. módosított királyi rendelet.  
SVÉDORSZÁG  
(a) A szociális szolgáltatásokról szóló 2001. évi törvény (Socialtjänstlagen (2001:453))  
(b) Az egészségügyi ellátásról szóló 2017. évi törvény (Hälso - och sjukvårdsla g (2017:30)).  
3. rész: A jegyzőkönyv SSC.3. cikkének [Alkalmazási kör] (1) bekezdésében felsorolt valamely szociális 
biztonsági ághoz kapcsolódó kifizetések, amelyeket hideg időben a fűtési költségek fedezésére 
fizetnek ki (a jegyzőkönyv SSC.3. cikke [Alkalmazási kör] (4) bekezdésének f) pontja).  
(i) EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
Téli tüzelőanyag -kifizetések (Social Security Contributions and Benefits Act 1992, Social Fund Winter 
Fuel Payment Regulations 2000, Social Security Contributions and Benefits (Northern Irel and) Act 
1992 and Social Fund Winter Fuel Payment Regulations (Northern Ireland) 2000).  
(iii) TAGÁLLAMOK  
 DÁNIA  
(a) A szociális és állami nyugdíjakról szóló törvény, LBK, 983. sz., 2019.09.23.  
(b) A szociális és állami nyugdíjakról szóló rendeletek, BEK, 1602. sz., 201 9.12.27.   
 
1263  SSC-2. MELLÉKLET: A HATÁR MENTI MUNKAVÁLLALÓK CSALÁDTAGJAI TERMÉSZETBENI 
ELLÁTÁSOKRA VALÓ JOGOSULTSÁGÁNAK KORLÁTOZÁSA  
(az SSC.16. cikk [Tartózkodás az illetékes államban, ha a lakóhely egy másik államban található – a 
határ menti munkavállalók c saládtagjaira vonatkozó különleges szabályok] (2) bekezdésében 
említettek szerint)  
HORVÁTORSZÁG  
DÁNIA  
ÍRORSZÁG  
FINNORSZÁG  
SVÉDORSZÁG  
EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
 
 
  
 
1264  SSC-3. MELLÉKLET: KIEGÉSZÍTŐ JOGOSULTSÁGOK AZ ILLETÉKES ÁLLAMBA VISSZATÉRŐ NYUGDÍJASOK 
RÉSZÉRE  
(SSC.25. cikk (2) bekezdés [A nyugdíjasnak vagy családtagjainak a lakóhely szerinti államtól eltérő 
államban való tartózkodása – az illetékes államban való tartózkodás – a lakóhely szerinti államon 
kívüli megfelelő kezelés engedélyezése])  
AUSZTRIA  
BELGIUM  
BULGÁRIA  
CIPRUS  
CSEH KÖZTÁRSASÁG  
FRANCIAORSZÁG  
NÉMETORSZÁG  
GÖRÖGORSZÁG  
MAGYARORSZÁG  
LUXEMBURG  
HOLLANDIA  
LENGYELORSZÁG  
SZLOVÉNIA  
SPANYOLORSZÁG  
SVÉDORSZÁG  
  
 
1265  SSC-4. MELLÉKLET: OLYAN ESETEK, AMIKOR AZ ARÁNYOS SZÁMÍTÁSTÓL EL KELL TEKINTENI,  VAGY AZ 
NEM ALKALMAZANDÓ  
(SSC.47. cikk [Ellátások megállapítása] (4) és (5) bekezdés)  
1. RÉSZ: OLYAN ESETEK, AMIKOR AZ ARÁNYOS SZÁMÍTÁSTÓL AZ SSC.47. CIKK [Ellátások 
megállapítása] (4) BEKEZDÉSE ALAPJÁN EL KELL TEKINTENI  
AUSZTRIA  
(a) Az általános társadalomb iztosításról szóló, 1955. szeptember 9 -i törvény (ASVG), a 
kereskedelemben dolgozó személyek társadalombiztosításáról szóló, 1978. október 11 -i 
törvény (GSVG), a mezőgazdasági termelők társadalombiztosításáról szóló, 1978. október 11 -i 
törvény (BSVG), vala mint a szabadfoglalkozású önálló vállalkozók társadalombiztosításáról 
szóló, 1978. november 30 -i szövetségi törvény (FSVG) alapján benyújtott, ellátás iránti 
valamennyi kérelem.  
(b) A 2004. november 18 -i általános nyugdíjtörvény (APG) szerinti nyugdíjszámlán a lapuló, túlélő 
hozzátartozói nyugdíj iránti valamennyi kérelem, kivéve a 2. részben említett eseteket.  
(c) Az osztrák tartományi orvosi kamarák (Landesärztekammer) alapszolgáltatáson alapuló (alap - 
és kiegészítő ellátás vagy alapnyugdíj) túlélő hozzátartozói n yugdíjai iránti valamennyi 
kérelem.  
(d) Az Osztrák Állatorvosi Kamara nyugdíjpénztárából fizetett túlélő hozzátartozói támogatás 
iránti valamennyi kérelem.  
(e) Az osztrák ügyvédi kamarák (A. rész) jóléti intézményeinek alapszabálya szerinti özvegyi és 
árvasági ny ugdíj iránti valamennyi kérelem.  
(f) Az 1972. február 3 -i jegyzői biztosítási törvény (NVG 1972) szerinti ellátások iránti valamennyi 
kérelem.  
CIPRUS  
Valamennyi öregségi és özvegyi nyugdíj iránti kérelem.  
DÁNIA  
A szociális nyugdíjakról szóló törvényben említett valamennyi nyugdíjkérelem, kivéve az [SSC -5. 
mellékletben] [Az SSC.49. CIKK [Azonos típusú ellátások halmozódása] ALKALMAZÁSÁT LEHETŐVÉ 
TEVŐ ELLÁTÁSOK ÉS MEGÁLLAPODÁSOK] -BAN  említett nyugdíjakat  
ÍRORSZÁG  
Valamennyi átmeneti és járulékalapú állami, valamint járulékalapú özvegyi nyugdíj iránti kérelem.   
LETTORSZÁG  
(a) Túlélő hozzátartozói nyugdíj iránti valamennyi kérelem (Az állami nyugdíjakról szóló, 1996. 
január 1 -jei törvény; az államilag finanszírozott nyu gdíjakról szóló, 2001. július 1 -jei törvény).  
 
1266  LITVÁNIA  
A túlélő hozzátartozói nyugdíj alapösszege alapján számított állami társadalombiztosítási túlélő 
hozzátartozói nyugdíj iránti valamennyi kérelem (Az állami társadalombiztosítási nyugdíjakról szóló 
törvény).  
HOLLANDIA  
Az általános öregségi biztosításról szóló törvény (AOW) alapján benyújtott, öregségi nyugdíj iránti 
valamennyi kérelem.  
LENGYELORSZÁG  
A meghatározott ellátás elvén alapuló rendszer keretében nyújtott öregségi nyugdíjak és túlélő 
hozzátartozói nyugdíjak iránti valamennyi kérelem, kivéve azokat az eseteket, amikor az egynél több 
ország jogszabályai szerint szerzett biztosítási idők összege  nők esetében legalább 20 év, férfiak 
esetében pedig legalább 25 év, a nemzeti biztosítási idő azonban ennél alacsonyabb (de a nők 
esetében legalább 15 év, a férfiak esetében pedig legalább 20 év), és a számítást az 1998. december 
17-i törvény 27. és 28. c ikke alapján végzik (EUHL, 2015., 748. szám).  
PORTUGÁLIA  
Öregségi és túlélő hozzátartozói nyugdíj iránti valamennyi kérelem, kivéve azokat az eseteket, 
amikor az egynél több ország jogszabályai alapján szerzett biztosítási idők összege legalább 21 
naptár i év, a nemzeti jogszabályok alá tartozó biztosítási idők összege legfeljebb 20 év, és a számítást 
a 2007. május 10 -i 187/2007. sz. törvényerejű rendelet 32. és 33. cikke alapján végezték.  
SZLOVÁKIA  
(a) Túlélő hozzátartozói (özvegyi és árvasági) nyugdíj irán ti valamennyi kérelem, amely nyugdíjat a 
2004. január 1. előtt hatályban lévő jogszabályok alapján számítottak ki, és amelynek összegét 
az elhunyt személynek korábban fizetett nyugdíj alapján kell kiszámítani.  
(b) A társadalombiztosításról szóló, módosított 46 1/2003 sz. törvény alapján kiszámított 
nyugdíjak iránti valamennyi kérelem.  
SVÉDORSZÁG  
(a) A garantált nyugdíj formájában nyújtott öregségi nyugdíj iránti kérelmek (a szociális biztonsági 
törvény 66. és 67. fejezete);  
(b) A kiegészítő nyugdíj formájában nyújtott  öregségi nyugdíj iránti kérelmek (a szociális 
biztonsági törvény 63. fejezete).  
EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
Az öregségi nyugdíjra, a 2014 évi nyugdíjtörvény 1. része szerinti állami nyugdíjra, az özvegyi és 
haláleseti ellátásokra vonatkozó valamennyi kérelem, kivéve azokat, amelyek tekintetében az 1975. 
április 6 -án vagy azt követően megkezdett adóév során:  
(i) az érintett fél az Egyesült Királyság és egy tagállam jogszabályai alapján szerzett 
biztosítási, szolgálati vagy tartózkodási időszakot; és az adóévek valamelyike (vagy 
 
1267  közülük több) az Egyesült Királyság jogszabályainak értelmében nem tekinthető 
jogosultságo t biztosító évnek;  
(ii) az 1948. július 5 -ét megelőző időszakokra az Egyesült Királyságban hatályban lévő 
jogszabályok szerint szerzett biztosítási időket a jegyzőkönyv SSC.47. cikke (1) 
bekezdése b) pontjának alkalmazásában valamely tagállam jogszabályai szeri nt 
szerzett biztosítási, szolgálati és tartózkodási időszakok alkalmazásával veszik 
figyelembe.  
Kiegészítő nyugdíjra irányuló valamennyi kérelem a szociális biztonsági járulékokról és ellátásokról 
szóló, 1992. évi törvény 44. szakasza és a szociális bizto nsági járulékokról és ellátásokról szóló, 1992. 
évi törvény (Észak -Írország) 44. szakasza értelmében.  
2. RÉSZ:  OLYAN  ESETEK,  AMELYEKBEN  AZ SSC.47.  CIKK  [ELLÁTÁSOK MEGÁLLAPÍTÁ SA] (5) BEKEZDÉSÉT  KELL  
ALKALMAZNI   
AUSZTRIA  
(a) A 2004. november 18 -i általános nyugdíjtörvény (APG) szerinti nyugdíjszámlán alapuló 
öregségi nyugdíj és az az alapján számított túlélő hozzátartozói nyugdíj.  
(b) Az osztrák gyógyszerészek szakmai pénztáráról (Pharmazeutische Gehaltskasse für Österreich) 
szóló, 2001. december 28 -i BGBl I 154 . szövetségi törvény 41. cikke értelmében kötelező 
támogatások.  
(c) Az osztrák tartományi orvosi kamarák alapszolgáltatáson alapuló (alap - és kiegészítő ellátás 
vagy alapnyugdíj) öregségi és korengedményes nyugdíjai, valamint az osztrák tartományi 
orvosi kamarák kiegészítő szolgáltatáson alapuló (kiegészítő vagy egyedi nyugdíj) valamennyi 
nyugellátása.  
(d) Az Osztrák Állatorvosi Kamara nyugdíjpénztárából fizetett öregségi támogatás.  
(e) Az osztrák ügyvédi kamarák (A. és B. rész) jóléti intézményeinek alapszabálya szerinti 
ellátások, kivéve az osztrák ügyvédi kamarák (A. rész) jóléti intézményeinek alapszabálya 
szerinti özvegyi és árvasági nyugellátás iránti kérelmeket.  
(f) Az Osztrák Mérnöki Kamaráról (Ziviltechnikerkammergesetz) szóló, 1993. évi törvény és a 
jóléti in tézmények alapszabályainak értelmében a Szövetségi Építész - és Műszaki Tanácsadói 
Kamara jóléti intézményei által nyújtott ellátások valamint az utóbb említett ellátásokból 
eredő túlélő hozzátartozói ellátások kivételével.  
(g) A könyvszakértőkre és adótanácsad ókra vonatkozó osztrák törvény 
(Wirtschaftstreuhandberufsgesetz) értelmében a könyvszakértők és adótanácsadók szövetségi 
kamarája jóléti intézményének szabályaival összhangban jutatott ellátások.  
BULGÁRIA  
A kötelező kiegészítő nyugdíjbiztosításból szárma zó öregségi nyugdíjak, a szociális biztonsági törvény 
II. részének II. címe szerint.  
HORVÁTORSZÁG  
 
1268  A kötelező biztosítási rendszerből fizetett, az egyéni tőkésített megtakarítások alapján számított 
nyugdíjak a kötelező és az önkéntes nyugdíjalapokról szól ó törvény (OG 49/99, módosítva), valamint 
a nyugdíjbiztosítókról és az egyéni tőkésített megtakarítások alapján számított nyugdíjak 
kifizetéséről szóló törvény (OG 106/99, módosítva) szerint, kivéve a kötelező és az önkéntes 
nyugdíjalapokról szóló törvény 47. és 48. cikkében foglalt eseteket és a túlélő hozzátartozói 
nyugdíjat.  
CSEH KÖZTÁRSASÁG  
A 426/2011 Sb. számú törvény alapján létrehozott második pillér rendszeréből fizetett nyugdíjak.  
DÁNIA  
(a) Egyéni nyugdíjak;  
(b) a halál esetén járó ellátások (a 2002. január 1 -je előtt a munkaerőpiaci kiegészítő nyugdíjba 
(Arbejdsmarkedets Tillægspension) fizetett hozzájárulások alapján járó ellátások);  
(c) a halál esetén járó ellátások (a munkaerőpiaci kiegészítő nyugdíjról szóló, egységes 
szerkezetbe foglalt 942:2009 törv énynek megfelelően, 2002. január 1 -jét követően a 
munkaerőpiaci kiegészítő nyugdíjba (Arbejdsmarkedets Tillægspension) fizetett hozzájárulások 
alapján járó ellátások);  
ÉSZTORSZÁG  
Kötelező, finanszírozott öregséginyugdíj -rendszer.  
FRANCIAORSZÁG  
Alap - vagy kiegészítő nyugdíjrendszerek, amelyekben az öregségi ellátásokat nyugdíjpontok alapján 
számítják ki.  
MAGYARORSZÁG  
Magánnyugdíj -pénztári tagságon alapuló nyugellátások.  
LETTORSZÁG  
Öregségi nyugdíjak (Az állami nyugdíjakról szóló, 1996. január 1 -jei t örvény; az államilag 
finanszírozott nyugdíjakról szóló, 2001. július 1 -jei törvény).  
LENGYELORSZÁG  
A meghatározott járulékon alapuló rendszer szerinti öregségi nyugdíjak.  
PORTUGÁLIA  
Kiegészítő nyugdíjak a 2008. február 22 -i 26/2008. sz. törvényerejű re ndelet alapján (állami 
tőkefedezeti rendszer).  
SZLOVÁKIA  
Kötelező öregséginyugdíj -megtakarítás.  
 
1269  SZLOVÉNIA  
A kötelező kiegészítő nyugdíjbiztosításból származó nyugdíj.  
SVÉDORSZÁG  
Jövedelmi nyugdíj és prémium nyugdíj formájában nyújtott öregségi nyugdíj (a szociális biztonsági 
törvény 62. és 64. fejezete).  
EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
Az 1965. évi nemzeti biztosítási törvény 36. és 37. szakasza és az 1966. évi nemzeti biztosítási 
törvény (É szak -Írország) 35. és 36. szakasza értelmében fizetett progresszív nyugellátás.  
  
 
1270  SSC-5. MELLÉKLET: AZ SSC.49. CIKK [Azonos típusú ellátások halmozódása] ALKALMAZÁSÁT 
LEHETŐVÉ TEVŐ ELLÁTÁSOK ÉS MEGÁLLAPODÁSOK  
I. A jegyzőkönyv SSC.49. cikke [Azonos típusú ellátások halmozódása] (2) bekezdésének a) pontjában 
említett ellátások, amelyek összege független a szerzett biztosítási vagy tartózkodási idő tartamától  
DÁNIA  
10 éves tartózkodást követően megszerzett telje s körű dán nemzeti öregségi nyugdíj azon személyek 
részére, akik legkésőbb 1989. október 1 -jével váltak jogosultak a nyugdíjra.  
FINNORSZÁG  
Az átmeneti szabályok szerint meghatározott és 1994. január 1 -jét megelőzően megállapított állami 
nyugdíjak és háza stársi nyugdíjak (az állami nyugdíjtörvény végrehajtásáról szóló törvény, 569/2007).  
Az állami nyugdíjtörvény (568/2007) szerinti önálló ellátás kiszámításakor számított árvasági nyugdíj 
kiegészítő összege.  
FRANCIAORSZÁG  
Az általános szociális biztonság i rendszer vagy a mezőgazdasági munkavállalókra vonatkozó rendszer 
szerinti özvegyi rokkantsági nyugdíj, amelyet az elhunyt házastársnak az SSC.47. cikke [Ellátások 
megállapítása] (1) bekezdésének a)  pontja szerint megállapított rokkantsági nyugdíja alapjá n 
számítanak ki.  
GÖRÖGORSZÁG  
A mezőgazdasági biztosítási rendszerekről (OGA) szóló 4169/1961 törvény szerinti ellátások.  
HOLLANDIA  
A túlélő hozzátartozókra vonatkozó általános biztosításról szóló, 1995. december 21 -i törvény 
(ANW).  
A munkaképességnek megfelelő munkáról és jövedelemről szóló, 2005. november 10 -i törvény 
(WIA).  
SPANYOLORSZÁG  
Az általános és különleges rendszerek alapján nyújtott túlélő hozzátartozói nyugdíjak, a 
köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendszer kivételével.  
SVÉDORSZÁG  
Jövedelemalapú betegségi juttatás és jövedelemalapú keresetpótló juttatás (a szociális biztonsági 
törvény 34. fejezete)  
Az állami nyugdíjról szóló, 1993. január 1 -je előtt hatályban levő jogszabályok által biztosított teljes 
állami nyugdíj helyébe lépő ga rantált nyugdíj és garantált támogatás és a fenti időponttól hatályos 
jogszabályok átmeneti rendelkezéseinek értelmében megítélt teljes állami nyugdíj.  
 
1271  II. A jegyzőkönyv SSC.49. cikke [Azonos típusú ellátások halmozódása] (2) bekezdésének b) 
pontjában eml ített ellátások, amelyek összegének meghatározása a biztosítási esemény 
bekövetkezése és egy későbbi időpont között megszerzettnek elismert fiktív időszakra való 
hivatkozással történik  
FINNORSZÁG  
Munkavállalói nyugdíj, amelynél jövőbeni időszakokat is fi gyelembe vesznek a nemzeti jogszabályok 
alapján.  
NÉMETORSZÁG  
Túlélő hozzátartozói nyugdíjak, amelyeknél egy kiegészítő időt vesznek figyelembe.  
Öregségi nyugdíjak, amelyeknél egy már megszerzett kiegészítő időt vesznek figyelembe.  
OLASZORSZÁG  
A teljes  munkaképtelenségre (inabilità) vonatkozó olasz nyugdíjak.  
LETTORSZÁG  
Túlélő hozzátartozói nyugdíj, amelyet a feltételezett biztosítási időszakok alapján számítanak ki (az 
állami nyugdíjakról szóló, 1996. január 1 -jei törvény 23. cikkének (8) bekezdése).   
LITVÁNIA  
(a) Az állami társadalombiztosítási nyugdíjakról szóló törvény szerint fizetett állami 
társadalombiztosítási munkaképtelenségi nyugdíjak;  
(b) az állami társadalombiztosítási nyugdíjakról szóló törvény szerint az elhunyt 
munkaképtelenségi nyugdíja alapján kiszámított állami társadalombiztosítási túlélő 
hozzátartozói és árvasági nyugdíjak.  
LUXEMBURG  
Túlélő hozzátartozói nyugdíjak  
SZLOVÁKIA  
A rokkantsági nyugdíjból kiszámított szlovák túlélő hozzátartozói nyugdíj.  
SPANYOLORSZÁG  
Az állami nyugdíjasokra vonatkozó törvény egységes szerkezetbe foglalt változatának I. címe alapján 
a köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendszerek szerinti nyugdíjak, ha a biztosítási esemény 
bekövetkeztekor a kedvezményezett aktív köztisztviselő volt , illetve ilyenként kezelték; az állami 
nyugdíjasokra vonatkozó törvény egységes szerkezetbe foglalt változatának I. címe alapján a 
haláleseti és túlélő hozzátartozói (özvegyi, árvasági és szülői) nyugdíjak, ha a halál időpontjában a 
köztisztviselő aktív v olt, illetve ilyenként kezelték.  
SVÉDORSZÁG  
 
1272  Betegségi és keresetpótló juttatás garantált juttatás formájában (a szociális biztonsági törvény 35. 
fejezete).  
Beszámított biztosítási idő alapján számított túlélő hozzátartozói nyugdíj (a szociális biztonság i 
törvény 76 –85. fejezete).  
III. A jegyzőkönyv SSC.49. cikke [Azonos típusú ellátások halmozódása] (2) bekezdése b) pontjának i. 
alpontjában említett megállapodások, amelyek célja az, hogy elkerüljék ugyanannak a fiktív 
időszaknak két vagy több alkalommal  történő figyelembevételét:  
A Finn Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság közötti 1997. április 28 -i szociális 
biztonsági megállapodás.  
A Finn Köztársaság és a Luxemburgi Nagyhercegség közötti 2000. november 10 -i szociális biztonsági 
megáll apodás.  
A 2003. augusztus 18 -i szociális biztonsági skandináv egyezmény.  
  
 
1273  SSC-6. MELLÉKLET: A TAGÁLLAMOK ÉS AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG JOGSZABÁLYAINAK 
ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK  
(SSC.3. cikk [Alkalmazási kör] (2) bekezdés, SSC.51. cikk [Az ellátások kiszámítására vonatkozó 
további rendelkezések] (1) bekezdés és SSC.66. cikk [A jogszabályok végrehajtása])  
AUSZTRIA  
1. A nyugdíjbiztosítási időszakok megszerzése céljából a valamely más államban iskolai vagy 
ahhoz hasonló oktatási intézmény ált al kínált képzésben való részvétel úgy tekintendő, hogy az 
megfelel az általános társadalombiztosításról szóló törvény (Allgemeines Sozialversicherungsgesetz – 
ASVG) 227. cikke (1) bekezdésének 1. pontja és 228. cikke (1) bekezdésének 3. pontja, a 
keresked elemben dolgozó személyek társadalombiztosításáról szóló törvény (Gewerbliches 
Sozialversicherungsgesetz – GSVG) 116. cikke (7) bekezdése és a mezőgazdasági termelők 
társadalombiztosításáról szóló törvény (Bauern -Sozialversicherungsgesetz – BSVG) 107. cikk e (7) 
bekezdése szerinti iskolai vagy oktatási intézmény által kínált képzésben való részvételnek, 
amennyiben az érintett személy valamikor osztrák jogszabályok hatálya alá tartozott olyan alapon, 
hogy munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységet fo lytatott, és az ASVG 227. cikke (3) 
bekezdésében, a GSVG 116. cikke (9) bekezdésében és a BSGV 107. cikke (9) bekezdésében az ilyen 
képzési időszakok megszerzésére vonatkozóan előírt különleges járulékokat befizette.  
2. Az SSC.47. cikk [Ellátások megállap ítása] (1) bekezdésének b)  pontjában említett arányos 
ellátás kiszámításához a kiegészítő biztosítási járulék különleges növekményeit és az osztrák 
jogszabályok szerinti bányászati kiegészítő ellátást figyelmen kívül kell hagyni. Ilyen esetekben az e 
járul ékok nélkül kiszámított arányos ellátás adott esetben a kiegészítő biztosítási járulék nem 
csökkentett különleges növekményeivel és a bányászati kiegészítő ellátással növekszik.  
3. Amennyiben a jegyzőkönyv SSC.7. cikkének [Időszakok összesítése] értelmében egy osztrák 
nyugdíjbiztosítási rendszer szerint beszámítható időszakokat szereztek, de ezek az ASVG 238. és 239. 
cikkével, a GSVG 122. és 123. cikkével, valamint a BSVG 113. és 114 . cikkével összhangban nem 
szolgálhatnak a kiszámítás alapjául, az ASVG 239. cikke, a GSVG 123. cikke és a BSVG 114. cikke 
szerinti gyermekgondozási időszakokra vonatkozó számítási alapot kell alkalmazni.  
BULGÁRIA  
A bolgár egészségbiztosítási törvény 33.  cikkének (1) bekezdése minden olyan személyre 
alkalmazandó, aki számára Bulgária az illetékes tagállam a jegyzőkönyv III. címének [Az ellátások 
egyes csoportjaira vonatkozó különleges rendelkezések] 1. fejezete [Betegségi, anyasági és azzal 
egyenértékű ap asági ellátások] alkalmazásában.  
CIPRUS  
Az SSC.7. cikk [Az időszakok összesítése], az SSC.46. cikk [Az időszakok összesítésére vonatkozó 
különös rendelkezések] és az SSC.56. cikk [A biztosítási, szolgálati vagy önálló vállalkozóként 
folytatott tevékenysé gi idő összesítésére vonatkozó különös rendelkezések] rendelkezéseinek 
alkalmazásában az 1980. október 6 -án vagy azután kezdődő valamennyi időszak esetében a Ciprusi 
Köztársaság jogszabályai értelmében biztosítási hét kerül meghatározásra oly módon, hogy a z adott 
időszak teljes biztosítható jövedelmét elosztják az adott hozzájárulási évben alkalmazandó 
biztosítható alapjövedelem heti összegével, feltéve, ha a hetek így meghatározott száma az adott 
időszakban nem haladja meg a naptári hetek számát.  
CSEH KÖZ TÁRSASÁG  
 
1274  A családtagoknak a jegyzőkönyv SSC.1. cikkének [Fogalommeghatározások] s) pontja szerinti 
fogalommeghatározása céljából a bejegyzett élettársi közösségről szóló 115/2006 Coll. sz. cseh 
törvényben meghatározott bejegyzett élettársak házastársnak t ekintendők.  
DÁNIA  
1.  
(a) A szociális nyugdíjtörvény („lov om social pension”) szerint a nyugdíj kiszámítása 
szempontjából a határ menti ingázó vagy az idénymunkás által a dán jogszabályok értelmében 
szerzett szolgálati vagy önálló vállalkozóként folytatott tevékenységi idő a túlélő házastárs 
által Dániában szerzett tartózkodási időnek tekintendő, amennyiben a túlélő házastárs a fenti 
időszak folyamán házastársi életközösségben élt a fent említett munkavállalóval, illetve nem 
élt tőle összeférhetetlenség miat t ténylegesen külön, és, feltéve, hogy a fenti időszak alatt a 
házastárs egy másik tagállam területén rendelkezett lakóhellyel. E pont alkalmazásában az 
„idénymunka” olyan munkát jelent, amely az évszakok váltakozásától függő jellegéből 
adódóan minden évbe n automatikusan ismétlődik.  
(b) A szociális nyugdíjtörvény („lov om social pension”) szerint a nyugdíj kiszámítása 
szempontjából az a) pont hatálya alá nem tartozó személy által 1984. január 1 -je előtt a dán 
jogszabályok értelmében szerzett, munkavállalóként v agy önálló vállalkozóként teljesített 
tevékenységi idő a hátrahagyott házastárs által Dániában szerzett tartózkodási időnek 
tekintendő, amennyiben a hátrahagyott házastárs a fenti időszak folyamán házastársi 
életközösségben élt a munkavállalóval vagy önáll ó vállalkozóval, illetve nem élt tőle 
összeférhetetlenség miatt ténylegesen külön, és feltéve, hogy a fenti időszak alatt a házastárs 
egy másik tagállam területén rendelkezett lakóhellyel.  
(c) Az a) és b) pont szerint figyelembe veendő időszakokat nem kell fi gyelembe venni, ha 
egybeesnek az érintett személynek egy másik állam kötelező biztosításról szóló jogszabályai 
szerint járó nyugdíj kiszámításánál figyelembe vett időszakokkal vagy azokkal az időszakokkal, 
amikor az érintett személy e jogszabályok alapján nyugdíjban részesült. Ezeket az időszakokat 
azonban figyelembe kell venni, ha az említett nyugdíj éves összege kevesebb a szociális 
nyugdíj alapösszege felénél.  
2.  
(a) A jegyzőkönyv SSC.7. cikkének [Időszakok összesítése] rendelkezései ellenére azok a 
személyek, akik egy vagy több államban nem álltak munkaviszonyban, csak akkor jogosultak a 
dán szociális nyugdíjra, ha jelenleg legalább három éve vagy korábban legalább három évig 
Dániában állandó lakóhellyel rendelkeznek/rendelkeztek, a dán jogszabályok által előírt 
korhatárokra is figyelemmel. A jegyzőkönyv SSC.5. cikkére [Egyenlő bánásmód] figyelemmel a 
jegyzőkönyv SSC.8. cikke [Mentesség a lakóhelyre vonatkozó szabályok alól] nem 
alkalmazandó a dán szociális nyugdíjra abban az esetben, ha arra ilyen sz emély szerzett 
jogosultságot.  
(b) Az a) pontban említett rendelkezések nem alkalmazandók azon személyek családtagjainak dán 
szociális nyugdíjjogosultságára, akik jelenleg vagy korábban Dániában munkaviszonyban 
állnak/álltak, sem a diákok, illetve családtagjaik  jogosultságára.  
 
1275  3. A „rugalmas munka” rendszerében („ledighedsydelse”) részt vevő munkanélkülieknek 
nyújtott ideiglenes ellátás (1997. június 10 -i 455. törvény) a jegyzőkönyv III. címe [Az ellátások egyes 
csoportjaira vonatkozó különleges rendelkezések] 6. fejezetének [Munka nélküli ellátás] hatálya alá 
tartozik.   
4. Ha a dán szociális nyugdíj kedvezményezettje egy másik államtól is jogosult hátrahagyott 
hozzátartozói nyugdíjra, ezek a nyugdíjak a dán jogszabályok alkalmazásában az SSC.48. cikkének (1) 
bekezdése [A halmozódás  megakadályozását szolgáló szabályok] értelmében ugyanolyan típusú 
ellátásoknak tekintendők azzal a feltétellel, hogy az a személy, aki által szerzett biztosítási vagy 
tartózkodási idő a hátrahagyott hozzátartozói nyugdíj kiszámításának alapjául szolgál, s zintén 
jogosult dán szociális nyugdíjra.  
ÉSZTORSZÁG  
A szülői ellátás kiszámításához az Észtországon kívüli államokban foglalkoztatásban töltött időszakok 
úgy tekintendők, hogy azok a szociális adó ugyanazon átlagos összegén alapulnak, mint amelyet az 
Észtországban foglalkoztatásban töltött összesített időszakok alatt fizettek. Amennyiben a 
referenciaév alatt a személy csak más államokban állt munkaviszonyban, az ellátás kiszámítása úgy 
tekintendő, hogy az a referenciaév és a szülési szabadság között Észto rszágban fizetett szociális adó 
átlagán alapul.  
FINNORSZÁG  
1. A jogosultság megállapítása és a finn nemzeti nyugdíj összegének az SSC.47 –49. cikk 
[Ellátások megállapítása], illetve [Azonos típusú ellátások halmozódása] szerinti kiszámítása céljából 
a más  állam jogszabályai alapján szerzett nyugdíjakat ugyanúgy kell kezelni, mint a finn jogszabályok 
alapján szerzett nyugdíjakat.  
2. Az SSC.47. cikk [Ellátások megállapítása] (1) bekezdése b) pontja i. alpontjának a 
jövedelemalapú nyugdíjakra vonatkozó finn jogszabályok szerinti ellátásra jogosító időszakban 
szerzett jövedelmek kiszámítására való alkalmazásakor, ha a munkavállaló másik államban teljesített 
munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenysége okán a finn jogszabályok szerinti referencia -
időszak egy részére biztosítási időszakkal rendelkezik, az ellátásra jogosító időszak alatt szerzett 
jövedelem megegyezik a referencia -időszak Finnországban töltött része során szerzett összes 
jövedelem és azon hónapok számának hányadosával, amelyekre Finnországba n a referencia -
időszakban biztosítási időszak esik.  
FRANCIAORSZÁG  
1. Azon személyek számára, akik a jegyzőkönyv SSC.15. cikke [Az illetékes államon kívüli más 
állam területén található lakóhely] és SSC.24. cikke [A családtagok lakóhelye a nyugdíjas lakóh elyétől 
eltérő tagállamban] értelmében Franciaországban természetbeni ellátásban részesülnek, és Haut -
Rhin, Bas -Rhin vagy Moselle francia megyében élnek, a költségeik fedezéséért felelős, másik állam 
intézménye nevében nyújtott természetbeni ellátások tart almazzák mind az általános 
betegbiztosítási rendszer, mind az Alsace -Moselle -i kötelező kiegészítő helyi betegbiztosítási 
rendszer által nyújtott ellátásokat.  
2. A jegyzőkönyv III. címe [Az ellátások egyes csoportjaira vonatkozó különleges rendelkezések] 
5. fejezetének [Öregségi és túlélő hozzátartozói nyugdíjak] alkalmazásában a munkavállalói vagy az 
önálló vállalkozói tevékenységben jelenleg vagy korábban részt vevő személyre alkalmazandó francia 
jogszabályok egyaránt tartalmazzák az érintett személyre al kalmazandó alapvető öregségi biztosítási 
rendszer(eke)t és a kiegészítő nyugdíjrendszer(eke)t.  
 
1276  NÉMETORSZÁG  
1. A jegyzőkönyv SSC.6. cikkének [Az ellátásokkal, jövedelmekkel, tényállásokkal és 
eseményekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód] a) pontja és a szociális törvénykönyv VI. kiadásának 
(Sozialgesetzbuch VI) 5. cikke (4) bekezdésének 1. pontja ellenére az olyan személy, aki egy másik 
állam jogszabályai értelmében teljes öregségi nyugdíjban részesül, kérelmezheti a német 
nyugdíjbiztosítási rendszer sze rinti kötelező biztosítást.  
2. E jegyzőkönyv SSC.6. cikkének [Az ellátásokkal, jövedelmekkel, tényállásokkal és 
eseményekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód] a) pontja és a Sozialgesetzbuch VI. kiadásának 
(Sozialgesetzbuch VI) 7. cikke ellenére az olyan szemé ly, akinek egy másik államban kötelező 
biztosítása van, vagy egy másik állam jogszabályai értelmében öregségi nyugdíjban részesül, 
Németországban csatlakozhat az önkéntes biztosítási rendszerhez.  
3. A valamely másik államban élő biztosítottak számára a szo ciális törvénykönyv V. kiadása 
(Sozialgesetzbuch V) 47. cikkének (1) bekezdése, a szociális törvénykönyv VII. kiadása 
(Sozialgesetzbuch VII) 47. cikkének (1) bekezdése és a német társadalombiztosítási törvény 
(Reichsversicherungsordnung) 200. cikkének (2) bekezdése szerinti pénzbeli ellátás nyújtásának 
céljából a német biztosítási rendszerek a nettó fizetést, amely alapján az ellátás mennyiségét 
meghatározzák, úgy állapítják meg, mintha a biztosított Németországban élne, kivéve, ha a 
biztosított kérelmezi, hogy az ellátást az általa ténylegesen kapott nettó fizetés alapján állapítsák 
meg.  
4. Más államok olyan állampolgárai, akiknek lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye 
Németországon kívül található, és akik megfelelnek a német nyugdíjbiztosítási rendsze r 
feltételeinek, csak abban az esetben fizethetnek önkéntes hozzájárulást, amennyiben korábban 
önkéntes vagy kötelező biztosítással rendelkeztek a német nyugdíjbiztosítási rendszerben; ez azokra 
a hontalanokra és menekültekre is alkalmazandó, akiknek lakóh elye vagy szokásos tartózkodási 
helye valamely másik államban van.  
5. Az ellátások kiosztásánál figyelembe vett átlagos időszakokat („pauschale Anrechnungszeit”) 
a szociális törvénykönyv VI. kiadása (Sozialgesetzbuch VI) 253. cikke értelmében kizárólag a 
Németországban szerzett időszakok alapján határozzák meg.  
6. Olyan esetekben, amikor a nyugdíj újraszámítására az 1991. december 31 -én hatályos német 
nyugdíjjogszabályok alkalmazandók, kizárólag a német jogszabályok alkalmazandók a német 
beszámítható idő ( „Ersatzzeiten”) beszámítása céljára.  
7. A külföldi nyugdíjakról szóló törvény (Fremdrentengesetz) (2) bekezdésének rendelkezései 
ellenére a jegyzőkönyv alkalmazási körén belül továbbra is alkalmazandók azok a német 
jogszabályok, amelyek olyan munkahelyi ba lesetekre és foglalkozási megbetegedésekre 
vonatkoznak, amelyekért a külföldi nyugdíjakról szóló jogszabályok értelmében kártérítést kell 
fizetni, továbbá azon német jogszabályok, amelyek az olyan biztosítási időkért járó ellátásokra 
vonatkoznak, amelyek a  lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek és a menekültekről szóló 
törvény (Bundesvertriebenengesetz) (1) bekezdésének 2. és 3. pontjában felsorolt területekre 
alkalmazandó, külföldi nyugdíjakról szóló törvény értelmében beszámíthatók.  
8. Az SSC.47. cik k [Ellátások megállapítása] (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett 
elméleti összeg kiszámításánál a szabadfoglalkozásúak nyugdíjrendszerében az illetékes intézet a 
tagsági idő alatti hozzájárulások fizetése révén az érintett intézet tagjaként s zerzett átlagos éves 
nyugdíjjogosultságot veszi alapul minden egyes, bármelyik állam jogszabályai alapján teljesített 
biztosítási év tekintetében.  
 
1277  GÖRÖGORSZÁG  
1. A görög állampolgároknak vagy görög származású külföldieknek a nyugdíjbiztosítási 
rendszerhe z való önkéntes csatlakozásáról szóló 1469/84. sz. törvény más államok állampolgáraira, 
hontalanokra vagy menekültekre is alkalmazandó, amennyiben ezen személyek lakóhelyüktől vagy 
tartózkodási helyüktől függetlenül korábban kötelezően vagy önkéntesen csat lakoztak a görög 
nyugdíjbiztosítási rendszerhez.  
2. A jegyzőkönyv SSC.6. cikkének [Az ellátásokkal, jövedelmekkel, tényállásokkal és 
eseményekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód] a) pontja és az 1140/1981. sz. törvény 34. cikkében 
foglaltak ellenére az a személy, aki valamely más állam joga alapján munkahelyi balesetből vagy 
foglalkozási betegségből kifolyólag nyugdíjban részesül, kérheti az OGA által alkalmazott 
jogszabályok szerinti kötelező biztosítását, amennyiben az ezen jogszabályok hatálya alá tartozó 
tevékenységet folytat.  
ÍRORSZÁG  
1. Az SSC.19. cikk [Pénzbeli ellátások] (2) bekezdése és az SSC.57. cikk [A munkanélküli ellátás 
kiszámítása] ellenére, az ír jogszabályok értelmében a biztosított – betegbiztosítási ellátások vagy a 
munkanélküli -járadék megállapításához figyelembe veendő, előírt beszámítand ó – heti 
jövedelmének kiszámítása céljából az adott évben valamely másik állam jogszabályai szerint 
foglalkoztatásban töltött minden egyes hétre vonatkozóan az adott évben a munkavállalók átlagos 
heti jövedelmének megfelelő összeget kell figyelembe venni.  
MÁLTA  
Köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendelkezések  
(a) Az alábbi törvények szerint alkalmazott személyek kizárólag a jegyzőkönyv SSC.43. cikkének 
[Köztisztviselőkre vonatkozó különleges rendelkezések] és SSC.55. cikkének [Köztisztviselőkre 
vonatkozó különleges rendelkezések] alkalmazása céljából tekintendők köztisztviselőknek: a 
máltai fegyveres erőkről szóló törvény (Málta Törvényei, 220. fejezet), a rendőrségről szóló 
törvény (Málta Törvényei, 164. fejezet) és a börtönökről szóló törvény (Málta Törv ényei, 260. 
fejezet).  
(b) A fenti törvények és a nyugdíjakról szóló rendelet (Málta Törvényei, 93. fejezet) értelmében 
fizetendő nyugdíj kizárólag a jegyzőkönyv SSC.1. cikkének [Fogalommeghatározások] cc) 
pontja céljából tekintendő „köztisztviselőkre vonatkozó  különleges rendszernek”.  
HOLLANDIA  
1. Egészségbiztosítás  
(a) A holland jogszabályok szerinti természetbeni ellátásra való jogosultság tekintetében a 
jegyzőkönyv III. címe 1. [Betegségi, anyasági és azzal egyenértékű apasági ellátások] és 2. 
fejezetének [Mu nkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedésekkel kapcsolatos 
ellátások] alkalmazásában természetbeni ellátásra jogosult személyek a következők:  
(i) olyan személyek, akiknek az egészségbiztosítási törvény (Zorgverzekeringswet) 2. cikke 
értelmében biztosítást kell kötniük valamely egészségbiztosítóval; és  
 
1278  (ii) amennyiben nem tartoznak az i.  alpontban meghatározottak közé, az aktív állományú 
katonai személyzet egy más államban lakó családtagjai, valamint egy más államban 
lakóhellyel rendelkező és a jegyző könyv értelmében a lakóhelyük szerinti országban a 
holland állam költségén egészségügyi ellátásra jogosult személyek.  
(b) Az 1.a) pont i. alpontjában említett személyek az egészségbiztosítási törvénnyel 
(Zorgverzekeringswet) összhangban kötelesek valamelyik e gészségbiztosítónál biztosítást 
kötni, az 1.a) pont ii. alpontjában említett személyeknek pedig nyilvántartásba kell vetetniük 
magukat az egészségbiztosítási testületnél (College voor zorgverzekeringen).  
(c) A Zorgverzekeringswet (egészségbiztosítási törvény) és az Algemene Wet Bijzondere 
Ziektekosten (rendkívüli orvosi költségekről szóló általános törvény) járulékfizetési 
kötelezettségre vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni kell az a) pontban említett személyekre 
és családtagjaikra. A családtagokra vonatkozóan a járulékfizetési kötelezettség azt a személyt 
terheli, aki által az ellátáshoz való jog fennáll, kivéve a más tagállamban élő katonai 
személyzet családtagjait, akiket a járulékfizetési kötelezettség közvetlenül terhel.  
(d) A Zorgverzekeringswet (az egészségbi ztosításról szóló törvény) a biztosítás késedelmes 
megkötésével kapcsolatos rendelkezései értelemszerűen az a) pont ii. alpontjában szereplő 
személyeknek a College voor zorgverzekeringennél (Egészségbiztosítási Testület) való 
késedelmes nyilvántartásba vét ele esetén érvényesek.  
(e) Azok a személyek, akik valamely Hollandián kívüli tagállam jogszabályai értelmében 
természetbeni ellátásra jogosultak, Hollandiában lakóhellyel rendelkeznek vagy ideiglenesen 
Hollandiában tartózkodnak, a lakóhely vagy tartózkodási he ly szerinti intézmény által a 
hollandiai biztosítottaknak kínált biztosítási kötvénynek megfelelően jogosultak természetbeni 
ellátásra, figyelembe véve az egészségbiztosítási törvény (Zorgverzekeringswet) 11. cikkének 
(1), (2) és (3) bekezdését és 19. cikk ének (1) bekezdését, valamint jogosultak a rendkívüli 
egészségügyi költségekről szóló általános törvény (Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten) 
által előírt természetbeni ellátásra is.  
(f) A jegyzőkönyv SSC.21. cikkének [Természetbeni ellátásokra való jogosults ág a lakóhely szerinti 
állam jogszabályai szerint] és SSC.27. cikkének [Nyugdíjasok által fizetendő járulékok] 
alkalmazásában a következő ellátásokat (a jegyzőkönyv III. címének [Az ellátások egyes 
csoportjaira vonatkozó különleges rendelkezések] 4. [Rokka ntsági ellátások] és 5. [Öregségi és 
túlélő hozzátartozói nyugdíjak] fejezete alá tartozó nyugdíjak mellett) a holland jogszabályok 
szerint járó nyugdíjnak kell tekinteni:  
- a köztisztviselők és túlélő hozzátartozóik nyugdíjáról szóló, 1966. január 6 -i 
törvény (Algemene burgerlijke pensioenwet – A holland köztisztviselői 
nyugdíjakról szóló törvény) értelmében biztosított nyugdíjak,  
- a hadsereg személyi állományába tartozók és túlélő hozzátartozóik 
nyugdíjáról szóló, 1966. október 6 -i törvény (Algemene mil itaire 
pensioenwet – A katonai nyugdíjról szóló törvény) értelmében biztosított 
nyugdíjak,  
- a hadsereg személyi állományába tartozók keresőképtelensége esetén 
nyújtott ellátásokról szóló, 1972. június 7 -i törvény 
(Wetarbeidsongeschiktheidsvoorziening milita iren– A hadsereg személyi 
 
1279  állományának keresőképtelenségéről szóló törvény) értelmében biztosított, 
keresőképtelenség esetén nyújtott ellátások,  
- a Holland Vasúttársaság (NV Nederlandse Spoorwegen) alkalmazottainak 
és túlélő hozzátartozóiknak nyugdíjáról sz óló, 1967. február 15 -i törvény 
(Spoorwegpensioenwet – A vasúti dolgozók nyugdíjáról szóló törvény) 
értelmében biztosított nyugdíjak,  
- a Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen (a holland 
vasúttársaság általi foglalkoztatás feltételeire vonatkoz ó rendelet) 
értelmében megítélt nyugdíjak,  
- a 65 éves nyugdíjkorhatár elérése előtt nyugdíjazott személyeknek juttatott 
ellátások olyan nyugdíjrendszer keretében, amelynek célja, hogy 
időskorukban rendszeres jövedelemhez juttassa az egykori 
munkavállalókat,  vagy a munkaerőpiac idő előtti elhagyása esetén nyújtott 
ellátások az 55 éves vagy idősebb munkavállalók részére az állam által vagy 
a kollektív szerződésben meghatározott rendszer keretében,  
- a hadsereg személyi állományának és a köztisztviselőknek létsz ámleépítés, 
nyugdíjazás vagy korengedményes nyugdíjazás esetén alkalmazandó 
rendszer keretében nyújtott ellátások.  
(g) A jegyzőkönyv SSC.16. cikke [Tartózkodás az illetékes államban, ha a lakóhely egy másik 
államban található – A határ menti munkavállalók csa ládtagjaira vonatkozó különleges 
szabályok] (1) bekezdésének alkalmazása céljából az e bekezdés a) pontjának ii. alpontjában 
említett azon személyek, akik ideiglenesen Hollandiában tartózkodnak, a tartózkodási hely 
szerinti intézmény által a hollandiai biz tosítottaknak kínált biztosítási kötvénynek megfelelően 
jogosultak természetbeni ellátásra, figyelembe véve az egészségbiztosítási törvény 
(Zorgverzekeringswet) 11. cikkének (1), (2) és (3) bekezdését, valamint 19. cikkének (1) 
bekezdését, továbbá jogosult ak a rendkívüli egészségügyi költségekről szóló általános törvény 
(Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten) által előírt természetbeni ellátásra is.  
2. Az öregségi biztosításról szóló általános törvény (Algemene Ouderdomswet – AOW) 
alkalmazása  
(a) Az öregségi biztosításról szóló általános törvény (AOW) 13. cikkének (1) bekezdésében 
említett csökkentés nem alkalmazható az 1957. január 1 -je előtti azon naptári évekre, amelyek 
során az a jogosult, aki nem felel meg az ezeknek az éveknek biztosítási idő ként történő 
elismerését lehetővé tevő alábbi feltételeknek:  
- 15 és 65 éves kora között Hollandia területén rendelkezett lakóhellyel,  
- más állam területén lakóhellyel rendelkező munkavállalóként Hollandiában 
végzett munkát egy ott telephellyel rendelkező m unkáltatónál, vagy  
- a holland szociális biztonsági rendszer értelmében biztosítási időszaknak 
tekintendő időszakok során másik államban végzett munkát.  
 
1280  Az AOW 7. cikkétől eltérően nyugdíjra jogosultnak tekintendők azok a személyek 
is, akik csak 1957. janu ár 1 -je előtt rendelkeztek lakóhellyel vagy álltak 
munkaviszonyban Hollandiában a fenti feltételekkel összhangban.  
(b) Az AOW 13. cikkének (1) bekezdésében említett csökkentés nem alkalmazható az 1989. 
augusztus 2 -át megelőző azon naptári évekre, amelyek sorá n a házasságban élő vagy 
házasságban élt személy 15. és 65. életéve között nem rendelkezett a fent említett jogszabály 
szerinti biztosítással, miközben egy Hollandián kívüli állam területén rendelkezett lakóhellyel, 
ha ezek a naptári évek egybeesnek az ado tt személy házastársa által a fent említett jogszabály 
szerint szerzett biztosítási idővel vagy e bekezdés a) pontja szerint figyelembe veendő naptári 
évekkel, feltéve, hogy a házasság fennállt a fenti időszakban.  
Az AOW 7. cikkétől eltérően ez a személy nyugdíjra jogosultnak tekintendő.  
(c) Az AOW 13. cikke (2) bekezdésében említett csökkentés nem alkalmazható az 1957. január 1 -
je előtti azon naptári évekre, amelyek során a nyugdíjas házastársa, aki nem felel meg az 
ezeknek az éveknek biztosítási időként történő elismerését lehetővé tevő aláb bi feltételeknek:  
- 15 és 65 éves kora között Hollandia területén rendelkezett lakóhellyel, vagy  
- más állam területén lakóhellyel rendelkező munkavállalóként Hollandiában 
végzett munkát egy ott telephellyel rendelkező munkáltatónál, vagy  
- a holland szociális  biztonsági rendszer értelmében biztosítási időszaknak 
tekintendő időszakok során másik államban végzett munkát.  
(d) Az AOW 13. cikkének (2) bekezdésében említett csökkentés nem alkalmazható az 1989. 
augusztus 2 -át megelőző azon naptári évekre, amelyek során a nyugdíjas házastársa 15. és 65. 
életéve között egy Hollandián kívüli államban rendelkezett lakóhellyel, és nem rendelkezett az 
AOW szerinti biztosítással, ha ezek a naptári évek egybeesnek a nyugdíjas által a fenti 
jogszabályok szerint szerzett biztosítá si idővel vagy e bekezdés a) pontja szerint figyelembe 
veendő naptári évekkel, feltéve, hogy a házasság fennállt a fenti időszakban.  
(e) A 2.a), 2.b), 2.c) és 2.d) pont nem alkalmazandó a következő időszakokkal egybeeső 
időszakokra:  
- olyan időszakok, amelyek f igyelembe vehetők a nyugdíjjogosultságok 
kiszámolásához egy Hollandián kívüli állam öregkori biztosítási jogszabályai 
értelmében, vagy  
- olyan időszakok, amelyekre az érintett személy öregségi nyugdíjat vett fel e 
jogszabályok alapján.  
Másik állam rendszere szerinti önkéntes biztosítási időszakok e pont 
alkalmazásában nem vehetők figyelembe.  
(f) A 2.a), 2.b), 2.c) és 2.d) pont csak akkor alkalmazandó, ha az érintett személy egy vagy több 
államban 59 éves kora után hat éven át lakóhellyel re ndelkezett, és csak annyi időre 
alkalmazandó, ameddig a személy az egyik ilyen államban lakóhellyel rendelkezik.  
 
1281  (g) Az AOW IV. fejezetétől eltérően egy Hollandián kívüli állam lakosa számára, akinek házastársa 
az ottani jogszabályok alapján kötelező biztosítá ssal rendelkezik, engedélyt kap az említett 
jogszabályok szerinti önkéntes biztosítás megkötésére azokra az időszakokra, amelyekre a 
házastárs kötelező biztosítással rendelkezik.  
Ez az engedély nem veszti hatályát, ha a házastárs kötelező biztosítása annak  halála miatt megszűnik, 
és ha a hátrahagyott hozzátartozó csak a túlélő hozzátartozókra vonatkozó általános törvény 
(Algemene nabestaandenwet) alapján részesül nyugdíjban.  
Mindenesetre az önkéntes biztosításra vonatkozó engedély azon a napon hatályát ves zti, amikor a 
személy eléri a 65 éves kort.  
Az önkéntes biztosításra fizetendő járulékot az AOW önkéntes biztosítási járulék meghatározására 
vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell meghatározni. Ha azonban az önkéntes biztosítás a 
2.b) pontban említett  biztosítási időből következik, a járulékot az AOW kötelező biztosítási járulék 
meghatározására vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell meghatározni, és a jövedelmet úgy 
kell figyelembe venni, mintha Hollandiában szerzett jövedelem lenne.  
(h) A 2.g) pontb an említett engedély nem adható meg olyan személynek, aki másik állam 
jogszabályai értelmében rendelkezik nyugdíjakat vagy hátrahagyott hozzátartozói ellátást 
nyújtó biztosítási fedezettel.  
(i) Aki a 2.g) pont értelmében önkéntes biztosítást kíván kötni, anna k ezt a Szociális Biztosítási 
Banknál (Sociale Verzekeringsbank) kell kérelmeznie a feltételek teljesülésének időpontja után 
legkésőbb egy éven belül.  
3. Túlélő hozzátartozókra vonatkozó általános törvény (Algemene nabestaandenwet – ANW) 
alkalmazása  
(a) Ha a  hátrahagyott házastárs a jegyzőkönyv SSC.46. cikkének [Az időszakok összesítésére 
vonatkozó különös rendelkezések] (3) bekezdése értelmében a túlélő hozzátartozókra 
vonatkozó általános törvény (Algemene nabestaandenwet – ANW) szerinti hátrahagyott 
hozzáta rtozói nyugdíjra jogosult, úgy e nyugdíj a jegyzőkönyv SSC.47. cikke [Ellátások 
megállapítása] (1) bekezdésének b) pontja szerint kerül kiszámításra.  
E rendelkezések alkalmazásában az 1959. október 1 -je előtti biztosítási időszakok szintén a holland 
jogsza bályok alapján szerzett biztosítási időszakoknak tekintendők, ha ezen időszakok során a 
biztosított személy 15. életéve betöltése után:  
- Hollandiában lakóhellyel rendelkezett, vagy  
- más állam területén lakóhellyel rendelkező munkavállalóként Hollandiában 
végzett munkát egy ott telephellyel rendelkező munkáltatónál, vagy  
- a holland szociális biztonsági rendszer értelmében biztosítási időszaknak 
tekintendő időszakok során másik államban végzett munkát.  
(b) Nem kell figyelembe venni azokat a 3.a) pont értelmében figyelembe veendő időszakokat, 
amelyek egybeesnek egy másik állam jogszabályai alapján a hátrahagyott hozzátartozói 
nyugdíj tekintetében szerzett kötelező biztosítási időszakokkal.  
 
1282  (c) A jegyzőkönyv SSC.47. cikke [Ellátások megállapítása] (1) bekezdése b) pont jának 
alkalmazásában csak a holland jogszabályok szerinti, a 15. életév betöltése után szerzett 
biztosítási idők vehetők figyelembe biztosítási időszakként.  
(d) Az ANW 63a. cikke (1) bekezdésétől eltérően az a Hollandián kívüli államban lakóhellyel 
rendelkező személy, akinek a házastársa az ANW alapján kötelezően biztosított, az ANW 
értelmében jogosult önkéntes biztosítás megkötésére, feltéve, hogy ez a biztosítás a 
jegyzőkönyv alkalmazásának kezdőnapjáig már megkezdődött, de csak azokra az időszakokra, 
amelyek re a házastárs kötelezően biztosított.  
Ez az engedély a házastárs ANW szerinti kötelező biztosítása megszűnésének 
napjától hatályát veszti, kivéve, ha a házastárs kötelező biztosítása halála miatt 
szűnt meg, és a hátrahagyott hozzátartozó csak az ANW alapján kap nyugdíjat.  
Mindenesetre az önké ntes biztosításra vonatkozó engedély azon a napon 
hatályát veszti, amikor a személy eléri a 65 éves kort.  
Az önkéntes biztosításra fizetendő járulékot az ANW önkéntes biztosítási 
járulékok meghatározására vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell 
meghat ározni. Ha azonban az önkéntes biztosítás a 2.b) pontban említett 
biztosítási időből következik, a járulékot az ANW -nak a kötelező biztosítási 
járulékok meghatározására vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell 
meghatározni, és a jövedelmet úgy kell figy elembe venni, mintha az 
Hollandiában szerzett jövedelem lenne.  
4. A keresőképtelenségre vonatkozó holland jogszabályok alkalmazása  
A WAO, a WIA vagy a WAZ szerinti ellátások kiszámításához a holland intézményeknek a 
következőket kell figyelembe venniük:  
- az 1967. július 1 -je előtt Hollandiában teljesített, fizetett munkaviszonyban 
töltött és munkaviszonyként kezelt időszakok,  
- a WAO törvény alkalmazása során szerzett biztosítási időszakok,  
- az érintett személy által 15. életéve betöltése után a keresőképte lenségről 
szóló általános törvény (Algemene Arbeidsongeschiktheidswet) alapján 
szerzett biztosítási időszakok, amennyiben ezek nem esnek egybe a WAO 
alapján szerzett biztosítási időszakokkal,  
- a WAZ alapján szerzett biztosítási időszakok,  
- a WIA alapján szerzett biztosítási időszakok.  
SPANYOLORSZÁG  
1. A jegyzőkönyv SSC.47. cikke [Ellátások megállapítása] (1) bekezdése b) pontjának 
végrehajtása céljából azokat az éveket, amelyeknek még el kell telniük ahhoz, hogy a munkavállaló 
elérje a köz alkalmazotti státuszból nyugdíjazottakról szóló törvény (Ley de clases pasivas del Estado) 
egységes szerkezetbe foglalt szövegének 31. cikke (4) bekezdésében előírt nyugdíjkorhatárt vagy a 
kötelező nyugdíjazást, csak akkor veszik figyelembe az államnak tel jesített tényleges szolgálatként, 
 
1283  ha a biztosítási esemény bekövetkeztekor, amelyből adódóan túlélő hozzátartozói nyugdíj jár, a 
kedvezményezett a spanyol közalkalmazottakra vonatkozó különleges rendszerbe tartozott, vagy 
olyan tevékenységet végzett, amely re e rendszer kiterjed, vagy ha a biztosítási esemény 
bekövetkeztekor, amelyből adódóan nyugdíj jár, a kedvezményezett olyan tevékenységet végzett, 
amely szükségessé tette volna, hogy az érintett személy, ha a tevékenységet Spanyolországban 
végezte volna, a spanyol közalkalmazottakra, a fegyveres erőkre vagy az igazságszolgáltatásban 
dolgozókra vonatkozó különleges rendszerbe tartozzon.  
2.  
(a) Az SSC.51.  cikk [Az ellátások kiszámítására vonatkozó további rendelkezések] (1) bekezdésének 
c) pontja alapján a spanyol ellátások elméleti összegét az érintett személy által a spanyol 
szociális biztonsági rendszerbe teljesített utolsó járulékfizetést közvetlenül megelőző évek 
során ténylegesen befizetett járulékok alapján számítják ki. Ha a nyugdíj alapösszegének 
kiszámításakor más államok jogszabályai szerinti biztosítási vagy tartózkodási időket kell 
figyelembe venni, Spanyolországban azt a járulékalapot kell alkalmazni az említett 
időszakokra, amely időben a legközelebb esik a referencia -időszakokhoz, figyelembe v éve a 
kiskereskedelmi árindex alakulását.  
(b) A kapott nyugdíj összegét növelni kell a minden egyes egymást követő évre az azonos jellegű 
nyugdíjakra kiszámított, értékállóságot biztosító növekmény összegével.  
3. Más államokban szerzett olyan időszakok, amely eket a köztisztviselőkre, a fegyveres erőkre 
vagy az igazságügyi hatóságokra vonatkozó különleges rendszerben kell beszámítani, az SSC.51. 
cikkének [Az ellátások kiszámítására vonatkozó további rendelkezések] alkalmazásában ugyanolyan 
elbírálásban részesül nek, mint az időtartam szempontjából azokhoz legközelebb álló, 
köztisztviselőként Spanyolországban szerzett időszakok.  
4. Az általános szociális biztonsági törvény második átmeneti rendelkezésében említett, 
életkoron alapuló kiegészítés a jegyzőkönyv alap ján valamennyi olyan kedvezményezett 
tekintetében alkalmazandó, akik nevében 1967. január 1 -jét megelőzően járulékbefizetésre került 
sor a spanyol jog alapján; kizárólag a jegyzőkönyvben meghatározott célokból nem lehet a 
jegyzőkönyv SSC.6. cikke [Az ellát ásokkal, jövedelmekkel, tényállásokkal és eseményekkel 
kapcsolatos egyenlő bánásmód] alkalmazásában a más államban 1967. január 1 -je előtt jóváírt 
biztosítási időszakokat a Spanyolországban befizetett járulékokkal azonosnak tekinteni. A 
tengerészekre vonat kozó különleges rendszer esetében az 1967. január 1 -jének megfelelő időpont 
1970. augusztus 1., a szénbányászok különleges szociális biztonsági rendszere esetében pedig 1969. 
április 1.  
SVÉDORSZÁG  
1. A jegyzőkönyv biztosítási és tartózkodási időszakok ös szesítésére vonatkozó rendelkezései 
nem alkalmazandók a svéd jogszabályokban az 1937 -ben vagy korábban született, a nyugdíj 
kérelmezése előtt meghatározott ideig Svédországban élő személyek garantált nyugdíjra való 
jogosultságára vonatkozó átmeneti intézke désekre (2000:798. törvény).  
2. Az 1962:381. sz. nemzeti biztosítási törvény (Lag om allmän försäkring) 8. fejezetével 
összhangban a jövedelemalapú betegségi és keresetpótló juttatás kiszámításához szükséges elvi 
jövedelem kiszámítására az alábbi rendelke zések vonatkoznak:  
(a) ha a biztosítási időszak alatt a biztosított személy bérből és fizetésből élő munkavállalóként 
vagy önálló vállalkozóként végzett tevékenysége alapján egyszerre tartozott egy vagy több 
 
1284  állam jogszabályainak hatálya alá, az érintett álla m(ok)ban szerzett jövedelme egyenlő a 
biztosított személy által a referencia -időszakban Svédországban töltött idő alatt szerzett 
bruttó éves bér átlagával, amely a Svédországban szerzett jövedelem és a fizetett évek 
számának hányadosa;  
3.  
(a) A jövedelemalapú  hátrahagyott hozzátartozói nyugdíj (2000:461. törvény) összegének 
megállapításához szükséges elvi nyugdíj kiszámításához – amennyiben a svéd jog által előírt 
azon követelmény, amely szerint a biztosított személynek a halálát közvetlenül megelőző öt 
naptár i évből legkevesebb háromban nyugdíjjogosultsággal kell rendelkeznie (referencia -
időszak), nem teljesül – a többi államban teljesített biztosítási időszakokat ugyanúgy kell 
figyelembe venni, mintha azok Svédországban teljesültek volna. Az egyéb államokban 
teljesített biztosítási időszakokat a Svédországban a nyugdíjba beleszámító évek átlaga alapján 
veszik figyelembe. Ha az érintett személy Svédországban csupán egy évig kapott nyugdíjra 
jogosító jövedelmet, a más államban teljesített minden egyes biztosítás i időszak esetében 
ugyanazzal az összeggel kell számolni.  
(b) A 2003. január 1 -jén vagy azt követően bekövetkezett halál esetén járó özvegyi 
nyugdíjkreditek megállapításához szükséges elvi nyugdíj kiszámításához, amennyiben a svéd 
jog által előírt azon követel mény, amely szerint az elhunyt halálát közvetlenül megelőző négy 
évből legalább két év tekintetében (referencia -időszak) nyugdíjjogosultsággal kell rendelkezni, 
nem teljesül, és a biztosítási időszakokat a referencia -időszak alatt egy másik államban 
teljes ítették, ezeket az éveket a svéd évvel megegyező nyugdíjkrediteken alapuló éveknek kell 
tekinteni.  
EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
1. Amennyiben az Egyesült Királyság jogszabályai alapján egy személy öregségi nyugdíjra lehet 
jogosult a következő feltételek teljesülés e mellett:  
(a) egy egykori házastárs járulékait úgy veszik figyelembe, mintha azok a személy saját járulékai 
lennének; vagy  
(b) a személy házastársa vagy egykori házastársa eleget tesz a vonatkozó járulékfizetési 
feltételeknek, akkor – feltéve, hogy a házastárs vagy az egykori házastárs munkavállalói vagy 
önálló vállalkozói tevékenységet gyakorol vagy gyakorolt, és két vagy annál több állam 
jogszabályainak hatálya alá tartozott – az Egyesült Királyság jogszabályai alapján történő 
jogosultság megállapításához mind en egyes esetben a jegyzőkönyv III. címe [Az ellátások 
egyes csoportjaira vonatkozó különleges rendelkezések] 5. fejezetének [Öregségi és túlélő 
hozzátartozói nyugdíjak] rendelkezései alkalmazandók. Ebben az esetben a jegyzőkönyv III. 
címének [Az ellátások  egyes csoportjaira vonatkozó különleges rendelkezések] 5. fejezetében 
[Öregségi és túlélő hozzátartozói nyugdíjak] szereplő „biztosítási időszakokra” való 
hivatkozásokat az alábbi személyek által szerzett biztosítási időkre való hivatkozásokként kell 
értelmezni:  
(i) házastárs vagy volt házastárs, amennyiben az igénylő:  
- férjezett asszony, vagy  
 
1285  - olyan személy, akinek a házassága nem a házastárs halála miatt ért 
véget; vagy  
(ii) volt házastárs, amennyiben az igénylő:  
- megözvegyült férj, aki közvetlenül a nyugdíjkorhatár előtt nem 
jogosult a megözvegyült szülőt megillető támogatásra, vagy  
- megözvegyült feleség, aki közvetlenül a nyugdíjkorhatár betöltése 
előtt nem jogosult megözvegyült anyát illető támogatásra, 
megözvegyült szülőt illető támogatásra vagy özv egyi nyugdíjra, illetve 
aki csak a jegyzőkönyv SSC.47. cikke [Ellátások megállapítása] (1) 
bekezdésének b) pontja szerint számított, életkor alapján járó özvegyi 
nyugdíjra jogosult, és ezen alkalmazásban az „életkor alapján járó 
özvegyi nyugdíj” olyan özve gyi nyugdíjat jelent, amelyet a szociális 
biztonsági járulékokról és ellátásokról szóló, 1992. évi törvény 39(4) 
szakaszával összhangban csökkentett mértékben kell kifizetni.  
2. A jegyzőkönyv SSC.8. cikkének [Mentesség a lakóhelyre vonatkozó szabályok alól] 
alkalmazásában időskori vagy túlélő hozzátartozói pénzbeli ellátás, továbbá munkahelyi balesetek 
vagy foglalkozási betegségek alapján járó nyugdíj vagy haláleseti juttatás eset ében bármely, az 
Egyesült Királyság jogszabályai alapján kedvezményezettnek minősülő személy, aki valamely másik 
állam területén tartózkodik, e tartózkodás ideje alatt úgy tekintendő, mintha e másik állam területén 
rendelkezne lakóhellyel.  
3.  
(1) A kereseti tényezőknek az Egyesült Királyság jogszabályai szerinti ellátásokra való 
jogosultság meghatározása céljából történő kiszámítása céljából minden 
munkahétre, amely folyamán egy munkavállaló egy tagállam jogszabályai hatálya 
alatt állt, és amely az Egyesült K irályság jogszabályainak értelmében az adott 
adóévben kezdődött el, az érintett személy úgy tekintendő, hogy munkavállalóként 
járulékot fizetett, vagy olyan jövedelme van, amely után járulékot fizetett az adott 
év felső jövedelemhatára kétharmadának megfel elő jövedelem alapján.  
(2) A jegyzőkönyv SSC.47. cikke [Ellátások megállapítása] (1) bekezdése b) pontjának 
alkalmazásában, amennyiben:  
(a) az 1975. április 6 -án vagy azután kezdődő bármelyik adóévben a munkavállalói 
tevékenységet folytató személy kizárólag vala mely tagállamban szerzett 
biztosítási, szolgálati vagy tartózkodási időt, és e bekezdés 1. pontja 
alkalmazásának következtében az adott év az Egyesült Királyság jogszabályai 
értelmében a jegyzőkönyv SSC.47. cikke [Ellátások megállapítása] (1) bekezdése 
b) pontja i.  alpontjának alkalmazásában jogosultságot igazoló évnek számít, a 
munkavállalót úgy kell tekinteni, mint aki az adott évben a fenti tagállamban 52 
hétig rendelkezett biztosítással;  
(b) az 1975. április 6 -án vagy azután kezdődő adóévek az Egyesült Kir ályság 
jogszabályai értelmében a jegyzőkönyv SSC.47. cikke [Ellátások megállapítása] (1) 
bekezdése b) pontja i.  alpontjának alkalmazásában nem számítanak 
 
1286  jogosultságot igazoló évnek, a fenti évben szerzett biztosítási, szolgálati vagy 
tartózkodási időt fig yelmen kívül kell hagyni.  
(3) A kereseti tényezők biztosítási idővé történő átváltásához az Egyesült Királyság 
jogszabályai értelmében az adott adóévben elért kereseti tényezőt el kell osztani az 
arra az adóévre megállapított kereset alsó határával. A kapott eredményt egész 
számként kell megadni, a maradékot figyelmen kívül kell hagyni. Az ilyen módon 
kapott számmal fejezik ki a tárgyévben az Egyesült Királyság jogszabályai szerint 
szerzett biztosítási hetek számát, feltéve, hogy az így kapott szám nem haladha tja 
meg azoknak a heteknek a számát, amelyek folyamán abban az évben az érintett 
személy azon jogszabályok hatálya alá tartozott.  
  
 
1287  SSC-7. MELLÉKLET: VÉGREHAJTÁSI RÉSZ  
I. CÍM: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK  
1. FEJEZET  
SSCI.1. cikk: Fogalommeghatározások  
1. E melléklet alkalmazásában az SSC.1. cikkben [Fogalommeghatározások] rögzített 
fogalommeghatározások alkalmazandók.  
2. Az (1) bekezdésben említett fogalommeghatározásokon kívül:  
(a) „hozzáférési pont”: az alábbi funkciókat ellátó szerv:  
(i) elektronikus kapcsolatt artó pont;  
(ii) automatikus útválasztás a cím alapján; és  
(iii) intelligens útválasztás olyan szoftver segítségével, amely lehetővé teszi az automatikus 
ellenőrzést és útválasztást (például mesterségesintelligencia -alkalmazás) vagy emberi 
beavatkozás;  
(b) „összekötő szerv”: valamely állam illetékes hatósága által a jegyzőkönyv SSC.3.  cikkében [A 
rendelet alkalmazási köre] említett egy vagy több szociális biztonsági ágazat tekintetében 
kijelölt szerv, amelynek feladata a jegyzőkönyv és e melléklet alkalmazásának céljai t szolgáló 
tájékoztatási és segítségnyújtási kérelmekre való válaszadás és az e melléklet IV. címe 
[Pénzügyi rendelkezések] alapján ráruházott feladatok ellátása;  
(c) „dokumentum”: az adathordozótól függetlenül, szerkezeténél fogva elektronikus úton történő 
adatcserére alkalmas adatcsoport, amelynek közlése a jegyzőkönyv és e melléklet működésbe 
lépése érdekében szükséges;  
(d) „strukturált elektronikus dokumentum”: az államok közötti elektronikus információcsere 
céljára tervezett strukturált dokumentum;  
(e) „elektronikus úton történő továbbítás”: elektronikus adatkezelési eszközök (beleértve a 
digitális tömörítést is) útján történő adattovábbítás vezetéken, rádión, optikai vagy más 
elektromágneses eljárással;  
(f) „csalás”: bármely szándékos cselekmény vagy szándé kos mulasztás, amelynek célja vagy:  
(i) szociális biztonsági ellátások megszerzése vagy mások általi megszerzésének lehetővé 
tétele anélkül, hogy teljesülnének az érintett állam(ok) joga vagy a jegyzőkönyv szerint 
az ilyen ellátásokra való jogosultság feltételei; vagy  
(ii) a társadalombiztosítási járulékok fizetésének elkerülése vagy mások általi 
elkerülésének lehetővé tétele, holott az érintett állam(ok) joga vagy a jegyzőkönyv 
ilyen járulékok fizetését írja elő.  
2. FEJEZET: AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSRE ÉS AZ ADATCSE RÉRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK  
 
1288  SSCI.2. cikk:  Az intézmények közötti adatcsere hatálya és szabályai  
1. E melléklet alkalmazásában az államok hatóságai és intézményei, valamint a jegyzőkönyv 
hatálya alá tartozó személyek közötti kommunikációnak a közszolgálatisá g, a hatékonyság, az aktív 
segítségnyújtás, a gyors szolgáltatásnyújtás és – különösen a fogyatékkal élők és az idősek 
tekintetében – az akadálymentesség, ideértve az e -akadálymentességet is, elvein kell alapulnia.  
2. Az intézmények haladéktalanul rendelkezés re bocsátanak vagy kicserélnek minden olyan 
adatot, amely azon személyek jogainak és kötelezettségeinek megállapításához és 
meghatározásához szükséges, akikre a jegyzőkönyvet alkalmazni kell. Az állami intézmények közötti 
adatközlés közvetlenül, maguk az i ntézmények között, vagy közvetve, az összekötő szerven keresztül 
történik.  
3. Amennyiben egy személy tévedésből az e melléklet alapján kijelölt intézmény szerinti 
államtól eltérő állam területén lévő intézménybe küldött információt, dokumentumokat vagy 
igénye ket, úgy ezen információt, dokumentumokat vagy igényeket az első intézménynek 
haladéktalanul továbbítania kell az e melléklet alapján kijelölt intézménynek, feltüntetve azt az 
időpontot, amikor azokat eredetileg benyújtották. Az utóbbi intézményre nézve ez  az időpont 
kötelező. Mindazonáltal az államok intézményei nem vonhatók felelősségre, illetve az általuk hozott 
határozat nem tekinthető a mulasztásuk folytán hozott határozatnak kizárólag az államok 
intézményei általi késedelmes információ -, dokumentum - vagy igényléstovábbítás miatt.  
4. Amennyiben az adatok továbbítása közvetve, a rendeltetési hely államának összekötő 
szervén keresztül történik, az igénylésekre való válaszadás határidejét az igénynek az összekötő szerv 
általi kézhezvétele napjától kell számít ani, úgy tekintve, mintha ezen állam intézménye vette volna 
őket kézhez.  
SSCI.3. cikk:  Az érintett személyek és az intézmények közötti adatcserék hatálya és szabályai  
1. Az államok biztosítják, hogy az érintett személyeknek – jogaik érvényesítésének lehetővé  
tétele érdekében – rendelkezésre bocsássák a szükséges információkat a jegyzőkönyv és e melléklet 
által bevezetett rendelkezésekről való tájékoztatásuk érdekében. A tagállamok a szolgáltatások 
felhasználóbarát jellegéről is rendelkeznek.  
2. Bármely, a jegyző könyv hatálya alá tartozó személy köteles továbbítani a megfelelő 
intézménynek minden tájékoztatást, dokumentumot vagy bizonyítékot, amely a helyzete, a családja 
helyzete, továbbá a jogai és kötelezettségei megállapításához, azok fenntartásához, valamint a z 
alkalmazandó jog és az annak alapján fennálló kötelezettségei meghatározásához szükséges.  
3. A jegyzőkönyv és e melléklet alkalmazása által megkívánt mértékben az illetékes 
intézmények a kérdéses állam jogszabályaiban előírt valamennyi határidőn belül minél  hamarabb és 
minden esetben továbbítják az információkat és kiállítják a dokumentumokat az érintett személyek 
számára.  
A megfelelő intézménynek közvetlenül, illetve a lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti állam 
összekötő szervén keresztül értesítenie kell döntéséről a más államban lakó vagy tartózkodó 
igénylőt. Az ellátás elutasítása esetén meg kell neveznie az elutasítás okait, a jogorvoslati 
lehetőségeket és fellebbezési határidőket. E határozat egy példányát megküldik a többi érintett 
intézmény szám ára. 
 
1289  SSCI.4. cikk:  Formanyomtatványok, dokumentumok és az adatcsere módszerei  
1. Az SSCI.75.  cikkre [A formanyomtatványokra és dokumentumokra vonatkozó átmeneti 
rendelkezések] és az SSCI -2. függelékre [A jogosultságot igazoló dokumentum] is figyelemmel, a 
jegyzőkönyv végrehajtása céljából az államok nevében kiállított formanyomtatványok és 
dokumentumok szerkezetéről, tartalmáról és formátumáról a szociális biztonsági rendszerek 
koordinációjával foglalkozó szakbizottság állapodik meg.  
2. Az intézmények vagy összekötő szervek közötti adattovábbítás – a szociális biztonsági 
rendszerek koordinációjával foglalkozó szakbizottság jóváhagyásától függően – a szociális 
biztonságra vonatkozó információk elektronikus cseréjén keresztül (EESSI) is tör ténhet. Amennyiben 
az (1)  bekezdésben említett formanyomtatványok és dokumentumok cseréje a szociális biztonságra 
vonatkozó információk elektronikus cseréjén keresztül történik, tiszteletben kell tartani az adott 
rendszerre vonatkozó szabályokat.   
3. Amennyi ben az intézmények vagy összekötő szervek közötti adattovábbítás nem a szociális 
biztonságra vonatkozó információk elektronikus cseréjén keresztül történik, az érintett intézmények 
és összekötő szervek az adott esetnek megfelelő megállapodást alkalmazzák, és amennyire 
lehetséges, előnyben részesítik az elektronikus eszközök használatát.  
4. Az érintett személyekkel való kapcsolattartás során a megfelelő intézmények az adott 
esetnek megfelelő megállapodást alkalmazzák, és amennyire lehetséges, előnyben részesíti k az 
elektronikus eszközök alkalmazását.  
SSCI.5. cikk:  Más államban kiállított dokumentumok és bizonyítékok jogi értéke  
1. A valamely állam intézménye által a jegyzőkönyv és e melléklet alkalmazása céljából egy 
személy helyzetének bemutatására kiállított dok umentumokat, valamint a dokumentumok 
kiállításának alapjául szolgáló bizonyítékokat a többi állam intézményei mindaddig elfogadják, amíg 
azokat a kiállító állam vissza nem vonja vagy érvénytelenné nem nyilvánítja.  
2. Amennyiben a dokumentum érvényessége vagy az abban szereplő bejegyzések alapját 
képező tények pontossága tekintetében kétség merül fel, a dokumentumot átvevő állam intézménye 
kéri a kiállító intézménytől a szükséges pontosításokat, valamint adott esetben a dokumentum 
visszavonását. A kiállító inté zmény felülvizsgálja a dokumentum kiállításának alapját képező 
indokokat és szükség esetén visszavonja a dokumentumot.  
3. A (2)  bekezdés értelmében az érintett személy által szolgáltatott információ, a dokumentum 
vagy bizonyíték megalapozottsága vagy az azokb an szereplő bejegyzések alapját képező tények 
tekintetében felmerült kétség esetén a tartózkodási vagy lakóhely szerinti intézmény az illetékes 
intézmény kérésére – ha ez lehetséges – elvégzi ezen információ vagy dokumentum szükséges 
ellenőrzését.  
4. Amennyib en az érintett intézmények között nem születik megállapodás, az ügyet az illetékes 
hatóságokon keresztül a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó szakbizottság elé 
lehet terjeszteni, legkorábban egy hónappal azon napot követően, hogy a  dokumentumot kézhez 
vevő intézmény benyújtotta a kérelmet. A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó 
szakbizottság az ügy előterjesztésének napjától számított hat hónapon belül megkísérli az 
álláspontok összeegyeztetését.  
 
1290  SSCI.6. cikk:  Jogszabályok ideiglenes alkalmazása és ellátások ideiglenes nyújtása  
1. Ha e melléklet eltérően nem rendelkezik, amennyiben az alkalmazandó jogszabályok 
azonosítása tekintetében két vagy több állam intézményeinek vagy hatóságainak álláspontja eltér, az 
érintett személyre átmenetileg ezen államok valamelyikének jogszabályait kell alkalmazni, az 
elsőbbséget az alábbiak szerint megállapítva:  
(a) ha a munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenység gyakorlása kizárólag egy államban 
történik, azon állam jogszabályai alkalmazandók, ahol a személy munkavállalói vagy önálló 
vállalkozói tevékenységét ténylegesen gyakorolja;  
(b) ha az érintett személy mun kavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységét két vagy több 
államban végzi, és tevékenysége egy részét a lakóhelye szerinti államban végzi, illetve ha nem 
végez munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységet, a lakóhely szerinti állam 
jogszabályai;  
(c) minden egyéb esetben, ha az érintett személy két vagy több államban gyakorol 
tevékenységet, akkor azon állam jogszabályai, amely állam jogszabályainak alkalmazását 
először kérték.  
2. Amennyiben két vagy több állam intézményei vagy hatóságai között vélemé nykülönbség 
alakul ki azzal kapcsolatban, hogy melyik intézménynek kell pénzbeli vagy természetbeni ellátást 
nyújtania, az az érintett személy, aki, ha nem merült volna fel vita, jogosult lenne az ellátások 
igénylésére, ideiglenesen jogosult a lakóhelye sz erinti intézmény által alkalmazott jog által előírt 
ellátásra, vagy – ha az érintett személy nem az érintett államok valamelyikének területén rendelkezik 
lakóhellyel – az azon intézmény által alkalmazott jogszabályokban előírt ellátásra, amelyhez a 
kérelme t először benyújtották.  
3. Amennyiben az érintett intézmények vagy hatóságok között nem születik megállapodás, az 
ügyet bármelyik fél a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó szakbizottság elé 
lehet terjeszteni, legkorábban egy hónapp al azon napot követően, amikor az (1) vagy a 
(2) bekezdésben említett álláspontbeli különbség felmerült. A szociális biztonsági rendszerek 
koordinációjával foglalkozó szakbizottság az ügy előterjesztésének napjától számított hat hónapon 
belül megkísérli az  álláspontok összeegyeztetését.  
4. Amennyiben megállapítást nyer, hogy nem az ideiglenes tagság szerinti állam jogszabályai 
alkalmazandók, vagy ha az ellátást ideiglenes alapon nyújtó intézmény nem az illetékes intézmény, 
az illetékesnek bizonyuló intézmé nyt – visszaható hatállyal, úgy tekintve, mintha az álláspontbeli 
különbség nem állt volna fenn – az ideiglenes tagság időpontjától vagy a kérdéses ellátás első 
ideiglenes folyósításától kezdődően illetékesnek kell tekinteni.  
5. Szükség esetén az illetéke sként megjelölt intézmény és az az intézmény, amely ideiglenesen 
folyósított pénzbeli ellátásokat vagy amelynek ideiglenesen járulékokat fizettek, e melléklet 
IV. címének 2. fejezetében [Jogosulatlanul felvett ellátások behajtása, az ideiglenes folyósításo k és 
járulékok behajtása, beszámítás és a behajtással kapcsolatos segítségnyújtás] szereplő szabályoknak 
megfelelően rendezi az érintett személy pénzügyi helyzetét az ideiglenesen befizetett járulékok és 
adott esetben az ideiglenesen folyósított pénzbeli e llátások tekintetében.  
Az illetékes intézmény e melléklet IV.  címével [Pénzügyi rendelkezések] összhangban a valamely 
intézmény által a (2)  bekezdéssel összhangban ideiglenesen nyújtott valamennyi természetbeni 
ellátást megtéríti.  
 
1291  SSCI.7. cikk: Az ellátáso k és járulékok ideiglenes számítása  
1. A jegyzőkönyv e mellékletének eltérő rendelkezése hiányában, ha egy személy a jegyzőkönyv 
értelmében ellátásra jogosult vagy járulékfizetésre kötelezett, és az illetékes intézmény nem 
rendelkezik a másik állambeli helyze tre vonatkozó valamennyi, az ellátás vagy a járulék végleges 
összegének kiszámításához szükséges információval, ezen intézmény az ellátást az érintett személy 
kérelmére ideiglenesen megadja, illetve ideiglenes járulékot számít ki, ha a kiszámítás az intézm ény 
rendelkezésére álló információk alapján lehetséges.  
2. Az érintett ellátás vagy járulék új számítását azonnal el kell készíteni, amint az érintett 
intézmény hozzájutott valamennyi szükséges bizonyítékhoz vagy igazoló dokumentumhoz.  
3. FEJEZET: A JEGYZŐKÖN YV TOVÁBBI ÁLTALÁNOS VÉGREHAJTÁSI RENDELKEZÉSEI  
SSCI.8. cikk: Hatóságok és intézmények közötti további eljárások  
1. Két vagy több állam, illetve azok illetékes hatóságai az e mellékletben előírtaktól eltérő 
eljárásokban is megállapodhatnak, amennyiben ezek az  eljárások nem sértik az érintett személyek 
jogait vagy kötelezettségeit.  
2. Az e célból kötött bármely megállapodásokat a szociális biztonsági rendszerek 
koordinációjával foglalkozó szakbizottság tudomására kell hozni, és azokat az SSCI -1. függelékben [A 
kétoldalú megállapodások továbbra is hatályos végrehajtási rendelkezései és új kétoldalú 
végrehajtási megállapodások] fel kell sorolni.  
3. Az egy vagy több állam között ugyanezen célból kötött végrehajtási megállapodásokban 
foglalt olyan rendelkezéseket, illetve  a (2)  bekezdésben említett rendelkezésekhez hasonló olyan 
rendelkezéseket, amelyek e megállapodás hatálybalépését megelőző napon hatályosak, továbbra is 
alkalmazni kell az ezen államok közötti kapcsolatok céljából, amennyiben azokat a SSCI -1. függelék [A 
kétoldalú megállapodások továbbra is hatályos végrehajtási rendelkezései és új kétoldalú 
végrehajtási megállapodások] is tartalmazza.  
SSCI.9. cikk: Az ellátások halmozódásának megakadályozása  
A jegyzőkönyv egyéb rendelkezései ellenére, amennyiben a két vag y több állam jogszabályai alapján 
járó ellátásokat kölcsönösen csökkentik, felfüggesztik vagy visszavonják, azokat az összegeket, 
amelyeket az érintett államok jogszabályai által előírt csökkentési, felfüggesztési vagy eltörlési 
szabályok szigorú alkalmazá sa esetén nem fizetnének ki, el kell osztani a csökkentendő, 
felfüggesztendő vagy visszavonandó ellátások számával.  
SSCI.10. cikk:  A lakóhely meghatározásának elemei  
1. Amennyiben két vagy több állam intézményeinek álláspontja eltér a jegyzőkönyv hatálya alá  
tartozó személy lakóhelyének meghatározását illetően, ezen intézmények közös megegyezéssel 
meghatározzák az érintett személy érdekeltségeinek központját, a releváns tényekre vonatkozóan 
rendelkezésre álló összes információ átfogó értékelése alapján, amely  adott esetben az alábbiakat 
tartalmazhatja:   
(a) az érintett állam területén való jelenlét időtartama és folyamatossága;  
(b) az érintett személy helyzete, beleértve az alábbiakat:  
 
1292  (i) a személy által gyakorolt bármely tevékenység jellege és sajátos jellemzői, különösen a 
tevékenység gyakorlásának szokásos helye, a tevékenység stabilitása és a 
munkaszerződés időtartama;  
(ii) az érintett személy családi állapota és családi kötelékei;  
(iii) nem jövedelemszerző tevékenységek gyakorlása;  
(iv) tanulók esetében az érintett tanuló jöv edelmének forrása;  
(v) az érintett személy lakhatási körülményei, különösen a lakás állandósága;  
(vi) az állam, amelyben az érintett személy adózási szempontból lakóhellyel rendelkezik.  
2. Amennyiben az (1)  bekezdésben szereplő, releváns tényeken alapuló különböző is mérvek 
figyelembevétele nem vezet az intézmények közötti megállapodáshoz, a személynek az e tényekből 
és körülményekből, különösen a személy adott területre költözésének indokaiból kikövetkeztethető 
szándékát kell meghatározónak tekinteni a tényleges lakóh elyének megállapítása tekintetében.  
3. A nappali tagozatos tanulmányok folytatása céljából egy másik államba távozó tanuló 
érdekeltségeinek központja nem tekinthető a tanulmányok teljes időtartamára a tanulmány szerinti 
államban levőnek, a vélelem megdöntésér e vonatkozó lehetőség sérelme nélkül.  
4. A (3) bekezdést értelemszerűen alkalmazni kell a tanuló családtagjaira.  
SSCI.11. cikk:  Időszakok összesítése  
1. A jegyzőkönyv SSC.7.  cikkének [Az időszakok összesítése] alkalmazásában az illetékes 
intézmény kapcsolatba  lép azon állam intézményeivel, amely jogszabályainak hatálya alá az érintett 
személy szintén tartozott, az utóbbi jogszabályai alapján megszerzett valamennyi időszak 
meghatározása érdekében.  
2. A valamely állam jogszabályai alapján megszerzett vonatkozó bizt osítási, munkavállalási, 
önállói vállalkozói vagy helybenlakási időszakokat hozzá kell adni a bármely más állam jogszabályai 
alapján megszerzett ilyen jellegű időszakokhoz, amennyiben az a jegyzőkönyv SSC.7.  cikkének [Az 
időszakok összesítése] alkalmazása szempontjából szükséges, feltéve, hogy ezek az időszakok nem 
fedik egymást.  
3. Amennyiben a biztosítási vagy helybenlakási időszak, amelyet valamely állam jogszabályai 
alapján kötelező biztosítás keretében szereztek meg, egybeesik egy másik állam jogszabályai  alapján 
önkéntes vagy szabadon választható folytatólagos biztosítás keretében megszerzett biztosítási 
időszakkal, csak a kötelező biztosítás alapján megszerzett időszakot kell figyelembe venni.  
4. Amennyiben a valamely állam jogszabályai alapján megszerzett biztosítási vagy 
helybenlakási, egyenértékűnek nem minősülő időszak egybeesik egy másik állam jogszabályai szerint 
egyenértékűnek minősülő időszakkal, kizárólag a nem egyenértékű időszakot kell figyelembe venni.  
5. Bármely, kettő vagy több állam jogszabályai alapján egyenértékűnek tekintett időszakot csak 
azon állam intézménye veszi figyelembe, amely jogszabályainak hatálya alá az érintett személy az 
említett időszak előtt utoljára kötelezően tartozott. Abban az esetben, ha az érintett személy az 
említett idős zak előtt nem tartozott kötelezően valamely állam jogszabályainak hatálya alá, azon 
állam intézménye veszi figyelembe az említett időszakot, amely jogszabályainak hatálya alá az 
érintett személy az említett időszak után először tartozott kötelezően.  
 
1293  6. Abban az esetben, ha nem lehet pontosan meghatározni azt az időszakot, amelyben 
bizonyos biztosítási vagy helybenlakási időszakokat egy állam jogszabályai alapján megszereztek, 
vélelmezni kell, hogy ezek az időszakok nem fedik át egymást egy másik állam jogszabá lyai alapján 
megszerzett biztosítási vagy helybenlakási időszakokkal, és – ha az az érintett személy számára 
előnyös – figyelembe kell őket venni, amennyiben észszerűen számításba vehetők.  
SSCI.12. cikk:  Az időszakok átváltásának szabályai  
1. Amennyiben a va lamely állam jogszabályai alapján megszerzett időszakokat egy másik állam 
jogszabályaiban megállapítottól eltérő egységekben fejezik ki, a jegyzőkönyv SSC.7.  cikkének [Az 
időszakok összesítése] szerinti összesítés céljából szükséges átváltást a következő s zabályok szerint 
kell elvégezni:   
(a) az átváltás alapjául az azon állam intézménye által közölt időszak szolgál, amelynek 
jogszabályai alapján az időszakot megszerezték;  
(b) az időszakokat napokban kifejező rendszerek esetében a napokról más egységekre, illetve 
fordítva történő átváltás, valamint a napokon alapuló különböző rendszerek közötti átváltás 
számítása az alábbi táblázat szerint történik:  
Rendszer 
alapja  1 napnak 
megfelelő 
időtartam  1 hétnek 
megfelelő 
időtartam  1 hónapnak 
megfelelő 
időtartam  1 
negyedévne
k megfelelő 
időtartam  Napok 
maximális 
száma egy 
naptári 
évben  
5 nap  9 óra  5 nap  22 nap  66 nap  264 nap  
6 nap  8 óra  6 nap  26 nap  78 nap  312 nap  
7 nap  6 óra  7 nap  30 nap  90 nap  360 nap  
(c) az időszakokat a napoktól eltérő egységekben kifejező rendszerek esetében:  
(i) három hónap vagy tizenhárom hét egy negyedévnek felel meg, és fordítva;  
(ii) egy év négy negyedévnek, 12 hónapnak vagy 52 hétnek felel meg, és fordítva;  
(iii) a hetek hónapokra való átváltása esetében, illetve fordítva, a heteket és a hónapokat 
a hatnapos rendszereknek a b)  pont táblázata szerinti átváltási szabályai szerint kell 
napokra átváltani;  
(d) törtszámokban kifejezett időszakok esetében a számokat a b) és c) pontban meghatározott 
szabályok alkalmazásával a legközelebbi kisebb egész számra kell váltani. A tört éveket 
hónapokra kell átváltani, kivéve, ha az adott rendszer negyedéveken alapul;  
(e) amennyiben az ezen bekezdés alapján végzett átváltás eredménye egy  egység törtrésze, a 
legközelebbi magasabb egész számot kell az e bekezdés szerinti átváltás eredményének 
tekinteni.  
2. Az (1) bekezdés alkalmazása az egy naptári év alatt szerzett időszakok teljes összegére 
vonatkozóan nem haladhatja meg az (1)  bekezdés b)  pontjában foglalt táblázat utolsó oszlopában 
jelzett napok számát, 52 hetet, 12 hónapot vagy négy negyedévet.  
 
1294  Amennyiben az átváltandó időszakok megfelelnek az időszakok azon állam jogszabályai szerinti éves 
maximális mennyiségének, amelyben megszerezték ő ket, az (1)  bekezdés alkalmazása nem 
eredményezhet egy naptári éven belül rövidebb időszakokat, mint az időszakoknak az érintett 
jogszabályok szerinti éves lehetséges maximális mennyisége.  
3. Az átváltást vagy egyetlen, valamennyi összesítetten közölt idősza kot lefedő műveletben kell 
végrehajtani, vagy minden egyes év vonatkozásában, amennyiben az időszakokat éves alapon 
közölték.  
4. Ha egy intézmény az időszakokat napokban fejezi ki, egyúttal azt is jelzi, hogy az általa 
alkalmazott rendszer ötnapos, hatnapos v agy hétnapos.  
  
 
1295  II. CÍM: AZ ALKALMAZANDÓ JOGSZABÁLYOK MEGHATÁROZÁSA  
SSCI.13. cikk: A jegyzőkönyv SSC.11. [Kiküldött munkavállalók] és SSC.12. [Tevékenység végzése két 
vagy több államban] cikkeire vonatkozó pontosítások  
1.  Az SSC.11.  cikk [Kiküldött munkavállalók] (1)  bekezdése a) pontjának alkalmazásában az „a 
személy, aki az államok egyikében munkavállalóként végzi tevékenységét egy munkáltató 
alkalmazásában, aki tevékenységeit szokásosan abban az államban végzi, és akit az említett 
munkáltató egy m ásik államba küld”, lehet olyan személy, akivel egy másik államba küldés céljából 
létesítettek munkaviszonyt, feltéve, hogy az érintett személy – közvetlenül a foglalkoztatás kezdetét 
megelőzően – már azon állam jogszabályainak hatálya alá tartozott, amely ben munkáltatója 
letelepedettnek tekinthető.  
2. A jegyzőkönyv SSC.11.  cikk [Kiküldött munkavállalók] (1)  bekezdése a) pontjának 
alkalmazásában az „aki tevékenységeit szokásosan abban az államban végzi” kifejezés olyan 
munkáltatóra utal, aki a letelepedése sze rinti állam területén szokásos jelleggel – a kizárólag belső 
igazgatási tevékenységektől eltérő – érdemi tevékenységeket folytat, figyelembe véve az adott 
vállalkozás által folytatott tevékenységek minden jellemző ismérvét. A releváns ismérveknek 
kapcsolód niuk kell az egyes munkáltatók egyedi jellemzőihez és a tevékenységek valódi jellegéhez.  
3. Az SSC.11.  cikk [Kiküldött munkavállalók] (1) bekezdése b) pontjának alkalmazásában a 
„szokásosan önálló vállalkozóként tevékenykedő olyan személy” kifejezés olyan sze mélyre utal, aki a 
letelepedése szerinti állam területén szokásos jelleggel érdemi tevékenységet folytat. Különösen, a 
személynek egy bizonyos idő óta gyakorolnia kellett tevékenységét már azon nap előtt, amikor a cikk 
rendelkezéseiből számára fakadó előny öket igénybe kívánja venni, és bármely, valamely másik 
államban átmenetileg folytatott tevékenység ideje alatt a letelepedése szerinti államban teljesítenie 
kell a tevékenysége gyakorlásához szükséges követelményeket, hogy visszatértekor folytatni tudja 
azt. 
4. Az SSC.11.  cikk [Kiküldött munkavállalók] (1) bekezdése b) pontjának alkalmazásában az az 
ismérv, amely alapján megállapítható, hogy egy önálló vállalkozó által az egyik államban megkezdett 
tevékenység „hasonló” -e a rendesen gyakorolt önálló tevékenységhez , a tevékenység tényleges 
jellege, és nem az, hogy e tevékenység a másik államban esetlegesen foglalkoztatotti vagy önálló 
vállalkozói tevékenységnek minősül.  
5. A jegyzőkönyv SSC.12. cikke [Tevékenység végzése két vagy több államban] (1) és 
(5) bekezdésének  alkalmazásában az „egy vagy több tagállamban és az Egyesült Királyságban, illetve 
a két vagy több tagállamban szokásosan munkavállalóként tevékenységet végző személy” olyan 
személy, aki ugyanazon vállalkozás vagy munkáltató vagy több vállalkozás vagy munk áltató 
alkalmazásában, két vagy több államban, egyidejűleg vagy váltakozva egy vagy több különálló 
tevékenységet folytat.   
6. A jegyzőkönyv SSC.12. cikke [Tevékenység végzése két vagy több államban] (1) és (5) 
bekezdésének alkalmazásában a hajózószemélyzet és  a légiutas -kísérő személyzet munkavállalói 
viszonyban álló olyan tagja, aki rendszerint két vagy több államban nyújt légi személy - vagy 
árufuvarozási szolgáltatásokat, azon állam jogszabályainak hatálya alá tartozik, ahol a jegyzőkönyv 
SSC.1.  cikkében [Fo galommeghatározások] meghatározott hazai bázis található.  
7. A jegyzőkönyv SSC.12.  cikke [Tevékenység végzése két vagy több államban] szerint 
alkalmazandó jogszabályok meghatározásának céljából az elhanyagolható tevékenységeket nem kell 
figyelembe venni.  E me lléklet SSCI.15. cikkét [A SSC.12. cikk alkalmazására irányuló eljárás] az e cikk 
szerinti valamennyi esetben alkalmazni kell.   
 
1296 8. A jegyzőkönyv SSC.12. cikke [Tevékenység végzése két vagy több államban] (2) és 
(6) bekezdésének alkalmazásában az „egy vagy töb b tagállamban és az Egyesült Királyságban, illetve 
a két vagy több tagállamban szokásosan önálló vállalkozóként tevékenységet végző személy” 
különösen olyan személy, aki ezekben az államokban egyidejűleg vagy váltakozva egy vagy több 
különálló, önálló váll alkozói tevékenységet folytat, tekintet nélkül ezen tevékenységek jellegére.  
9. Az (5) és a (8) bekezdés hatálya alá tartozó tevékenységeknek az SSC.11.  cikk [Kiküldött 
munkavállalók] (1) bekezdése alá tartozóktól való megkülönböztetése érdekében az egy vagy több 
tagállam területén folytatott tevékenység időtartama (azaz állandó vagy esetleges, illetve átmeneti 
jellege) a meghatározó. E célból az összes releváns tényt, beleértve a munkavállalók esetében 
különösen a munkavégzés munkaszerződésben megjelölt helyé t, meg kell vizsgálni.  
10. A jegyzőkönyv SSC.12. cikkének [Tevékenység végzése két vagy több államban] (1), (2), (5) és 
(6) bekezdése alkalmazásában a „munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenység lényeges része” 
valamely államban való gyakorlása azt jele nti, hogy a munkavállaló vagy önálló vállalkozó 
tevékenységeinek mennyiségileg jelentős részét ott gyakorolja, anélkül, hogy szükségszerűen e 
tevékenységek főbb részéről lenne szó.  
11. Annak meghatározásakor, hogy a tevékenységek jelentős része egy adott állam ban zajlik -e, 
az alábbi iránymutató jellegű ismérveket kell figyelembe venni:  
(a) munkavállalói tevékenység esetén a munkaidőt vagy a díjazást;  valamint  
(b) önálló vállalkozói tevékenység esetén a forgalmat, a munkaidőt, a nyújtott szolgáltatások 
számát vagy a jö vedelmet.   
A fent említett ismérvek tekintetében a 25  %-nál kisebb arányú megfelelés – amit átfogó értékelés 
keretében kell megállapítani – azt jelzi, hogy a tevékenységek jelentős része nem az adott államban 
folyik.  
12. A jegyzőkönyv SSC.12. cikke [Tevékenys ég végzése két vagy több államban] (2) bekezdése b) 
pontjának alkalmazásában egy önálló vállalkozó „érdekeltségeinek központját” úgy kell 
meghatározni, hogy figyelembe veszik szakmai tevékenységei valamennyi elemét, különösen az 
üzletvitel rögzített és áll andó helyét, a gyakorolt tevékenység a szokásos jellegét vagy időtartamát, a 
nyújtott szolgáltatások számát, valamint az érintett személynek az összes körülményből 
kikövetkeztethető szándékát.  
13. A (10), a (11) és a (12) bekezdés szerint alkalmazandó jogszabá lyok meghatározásához az 
érintett intézmények figyelembe veszik a következő 12  naptári hónapra előre jelzett helyzetet.  
14. Abban az esetben, ha egy személy a munkavállalói tevékenységét két vagy több államban, az 
államok területén kívül letelepedett munkáltat ó számára végzi, és amennyiben ez a személy 
valamely államban rendelkezik lakóhellyel anélkül, hogy ott érdemi tevékenységet folytatna, akkor a 
lakóhelye szerinti állam jogszabályainak hatálya alá tartozik.  
SSCI.14. cikk: A jegyzőkönyv SSC.10.  cikke [Által ános szabályok] (3)  bekezdése b) pontjának, 
SSC.10.  cikke (4)  bekezdésének, valamint a jegyzőkönyv SSC.11.  cikkének [Kiküldött munkavállalók] 
alkalmazására irányuló eljárások (az érintett intézmények tájékoztatása)  
1. Amennyiben e melléklet SSCI.15. cikke [Az  SSC.12. cikk alkalmazására irányuló eljárás] 
másképp nem rendelkezik, ha egy személy az illetékes államtól eltérő államban folytatja 
tevékenységét, a munkáltató vagy – tevékenységét nem munkavállalóként gyakorló személy 
esetében – maga az érintett személy  erről tájékoztatja, lehetőleg előzetesen, az alkalmazandó 
 
1297  jogszabályok szerinti állam illetékes intézményét.  Ezen intézmény kiállítja az érintett személy 
számára e melléklet SSCI.16.  cikke [Az érintett személyek és a munkáltatók tájékoztatása] 
(2) bekezdé sében említett tanúsítást, valamint a tevékenység gyakorlása szerinti állam illetékes 
hatósága által kijelölt intézmény számára haladéktalanul hozzáférhetővé teszi az e személyre a 
jegyzőkönyv SSC.10. cikke [Általános rendelkezések] (3) bekezdésének b) pon tja vagy SSC.11.  cikke 
[Kiküldött munkavállalók] szerint alkalmazandó jogszabályokra vonatkozó információt.  
2. A jegyzőkönyv SSC.10.  cikkének [Általános szabályok] (4)  bekezdése szerinti munkáltató, 
akinek valamely más állam lobogója alatt közlekedő hajó fedé lzetén munkavállalója van, 
amennyiben lehetséges, előre tájékoztatja annak az államnak az illetékes intézményét, amelynek 
jogszabályait a munkavállalóra alkalmazni kell. Az említett intézmény haladéktalanul hozzáférhetővé 
teszi a jegyzőkönyv SSC.10.  cikkén ek [Általános szabályok] (4)  bekezdése szerint az érintett 
személyre alkalmazandó jogszabályokra vonatkozó információt az azon állam illetékes hatósága által 
kijelölt intézmény részére, amelynek a lobogója alatt közlekedő hajó fedélzetén a munkavállalót 
foglalkoztatni fogják.  
SSCI.15. cikk: A jegyzőkönyv SSC.12.  cikkének [Tevékenység végzése két vagy több államban] 
alkalmazására irányuló eljárás  
1. Az a személy, aki két vagy több államban folytat tevékenységet, illetve amennyiben az 
SSC.12.  cikk [Tevékenység végzése két vagy több államban] (5) vagy (6)  bekezdése alkalmazandó, 
tájékoztatja erről a lakóhelye szerinti állam illetékes hatósága által kijelölt intézményt.  
2. A lakóhely szerinti kijelölt intézmény haladéktalanul meghatározza az érintett személyre 
alkalm azandó jogszabályokat, tekintettel e melléklet SSC.12. cikkére [Tevékenység végzése két vagy 
több államban] és SSCI.13. cikkére [A jegyzőkönyv SSC.11. [Kiküldött munkavállalók] és SSC.12. 
[Tevékenység végzése két vagy több államban] cikkeire vonatkozó pont osítások].  E kezdeti 
meghatározás ideiglenes jellegű. Az intézmény az általa ideiglenesen meghatározott jogszabályokról 
tájékoztatja minden olyan állam kijelölt intézményét, amelyben az érintett személy tevékenységet 
folytat.  
3. Az alkalmazandó jogszabályok ( 2) bekezdésben előírt ideiglenes meghatározása két hónapon 
belül véglegessé válik azt követően, hogy az érintett állam(ok) illetékes hatóságai által kijelölt 
intézmények arról a (2)  bekezdésnek megfelelően értesítést kaptak, kivéve, ha az alkalmazandó 
jogszabályokat a (4)  bekezdés alapján már előzőleg véglegesen meghatározták, vagy ha az érintett 
intézmények legalább egyike e két hónapos időszak végéig tájékoztatja a lakóhely szerinti állam 
illetékes hatósága által kijelölt intézményt arról, hogy a meghatár ozást nem tudja még elfogadni, 
vagy az azzal kapcsolatos álláspontja eltérő.  
4. Ha az alkalmazandó jogszabály meghatározásával kapcsolatos bizonytalanság két vagy több 
állam intézményei vagy hatóságai közötti kapcsolatfelvételt igényel, az érintett állam(ok)  illetékes 
hatóságai által kijelölt intézmények vagy maguk az illetékes hatóságok közül egy vagy több 
kérelmére az érintett személyre alkalmazandó jogszabályokat közös megegyezéssel kell 
meghatározni, tekintetbe véve a jegyzőkönyv SSC.12. cikkének [Tevéken ység végzése két vagy több 
államban] rendelkezéseit és e melléklet SSCI.13. cikkének [A jegyzőkönyv SSC.11. [Kiküldött 
munkavállalók] és SSC.12. [Tevékenység végzése két vagy több államban] cikkeire vonatkozó 
pontosítások] vonatkozó rendelkezéseit.   
Amenny iben az érintett intézmények vagy illetékes hatóságok álláspontja különböző, e szervek a 
fent meghatározott feltételeknek megfelelően megállapodásra törekednek, és e melléklet SSCI.6. 
cikke [Jogszabályok ideiglenes alkalmazása és ellátások ideiglenes nyújt ása] alkalmazandó.  
 
1298  5. Azon állam illetékes intézménye, amelynek jogszabályait akár ideiglenesen, akár véglegesen 
alkalmazandóként határozták meg, haladéktalanul értesíti erről az érintett személyt.  
6. Amennyiben az érintett személy elmulasztja közölni az (1)  bekezdésben említett információt, 
e cikket a lakóhelye szerinti állam illetékes hatósága által kijelölt intézmény kezdeményezésére 
alkalmazni kell, amint az intézmény – feltehetőleg más érintett intézményen keresztül – tudomást 
szerez az adott személy helyz etéről.  
SSCI.16. cikk: Az érintett személyek és a munkáltatók tájékoztatása  
1. Azon állam illetékes intézménye, amelynek jogszabályai a jegyzőkönyv II.  címe [Az 
alkalmazandó jogszabályok meghatározása] szerint alkalmazandóvá válnak, értesíti az érintett 
szemé lyt – valamint adott esetben annak munkáltatóját vagy munkáltatóit – az e jogszabályok 
szerinti kötelezettségeiről. Megadja számukra a jogszabályokban előírt alakiságok teljesítéséhez 
szükséges segítséget.  
2. Az érintett személy vagy a munkáltató kérésére az on állam illetékes intézménye, amelynek 
jogszabályai a jegyzőkönyv II.  címe [Az alkalmazandó jogszabályok meghatározása] szerint 
alkalmazandók, tanúsítja, hogy ezeket a jogszabályokat kell alkalmazni, és adott esetben jelzi, hogy 
mely időpontig és milyen f eltételekkel.  
SSCI.17. cikk:  Az intézmények közötti együttműködés  
1. A megfelelő intézmények közlik a jegyzőkönyv II. címe [Az alkalmazandó jogszabályok 
meghatározása] szerint az érintett személyre alkalmazandó jogszabályok szerinti állam illetékes 
intézményével az azon időpont megállapításához szükséges információt, amelytől kezdve a 
jogszabályokat alkalmazni kell, valamint az azon járulékok megállapításához szükséges információt, 
amelyek fizetésére a személy és annak munkáltatója vagy munkáltatói e  jogszabályok alapján 
kötelezettek.   
2. Azon állam illetékes intézménye, amelynek jogszabályai az érintett személyre vonatkozóan a 
jegyzőkönyv II.  címe [Az alkalmazandó jogszabályok meghatározása] szerint alkalmazandóvá válnak, 
az ezen jogszabályok hatálybalé pésének időpontjára vonatkozó információt elérhetővé teszi azon 
állam illetékes hatósága által kijelölt intézmény számára, amely jogszabályainak hatálya alá a 
személy a legutóbb tartozott.  
SSCI.18. cikk: Együttműködés az alkalmazandó jogszabályok tekinteté ben kiállított dokumentumok 
érvényességével kapcsolatos kétségek felmerülése esetén  
1. Amennyiben kétség merül fel az alkalmazandó jogszabályok tekintetében az adott személy 
helyzetét tanúsító dokumentum érvényességét vagy a dokumentum alapját képező tények 
helytállóságát illetően, a dokumentumot átvevő állami intézménynek kérnie kell a kiállító 
intézménytől a szükséges pontosításokat, valamint adott esetben a dokumentum visszavonását vagy 
helyesbítését.  A kérelmező intézménynek meg kell indokolnia a kérését, és mellékelnie kell a kérés 
alapját képező, vonatkozó igazoló dokumentumokat.  
2. Ilyen kérés kézhezvétele esetén a kiállító intézménynek felül kell vizsgálnia a dokumentum 
kiállításának alapját képező indokokat, és amennyiben hibát észlel, a kérés kézhezvéte létől számított 
30 munkanapon belül vissza kell vonnia vagy helyesbítenie kell a dokumentumot. A visszavonás vagy 
helyesbítés visszamenőleges hatállyal bír. Mindazonáltal ha fennáll annak kockázata, hogy az eljárás 
aránytalan helyzetet eredményez, különöse n azt, hogy egy biztosított személy az érintett időszak 
teljes egészére vagy annak egy részére az érintett államban vagy államokban elveszíti biztosítotti 
jogállását, az államok ebben az esetben egy ennél arányosabb intézkedést vesznek fontolóra. 
 
1299  Amennyibe n a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a kiállító intézmény úgy ítéli meg, hogy a 
dokumentumot kérelmező személy csalást követett el, köteles a dokumentumot haladéktalanul és 
visszamenőleges hatállyal visszavonni vagy helyesbíteni.   
 
1300  III. CÍM: AZ ELLÁ TÁSOK EGYES CSOPORTJAIRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK  
1. FEJEZET: BETEGSÉGI, ANYASÁGI ÉS AZZAL EGYENÉRTÉKŰ APASÁGI ELLÁTÁSOK  
SSCI.19. cikk:  Általános végrehajtási rendelkezések  
1. Az illetékes hatóságok vagy intézmények gondoskodnak arról, hogy a bizto sítottak 
megkapják a szükséges tájékoztatást a természetbeni ellátások nyújtásával kapcsolatos eljárásokról 
és feltételekről, amennyiben az ilyen ellátásokat az illetékes intézmény szerinti államtól eltérő állam 
területén kapják.  
2. A jegyzőkönyv SSC.6. cikké nek [Az ellátásokkal, jövedelmekkel, tényállásokkal és 
eseményekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód] a) pontja ellenére egy állam a jegyzőkönyv 
SSC.20.cikke [Nyugdíjigénylők] szerint csak akkor válhat felelőssé az ellátások költségeinek 
megtérítéséért, ha a b iztosított ezen állam jogszabályai szerint nyugdíjat igényelt, vagy a 
jegyzőkönyv SSC.21 [Természetbeni ellátásokra való jogosultság a lakóhely szerinti állam jogszabályai 
szerint] –SSC.27. cikkével [Nyugdíjasok által fizetendő járulékok] összhangban ezen állam 
jogszabályai szerint nyugdíjat kap.  
SSCI.20. cikk: A lakóhely vagy a tartózkodási hely szerinti államban egynél több rendszer létezése 
esetén alkalmazandó rendszer  
Ha a lakóhely vagy a tartózkodási hely szerinti állam joga a biztosítottak egynél több  kategóriája 
tekintetében egynél több betegségi, anyasági és apasági biztosítási rendszert is magában foglal, a 
jegyzőkönyv SSC.15.cikke [Az illetékes államon kívüli más állam területén található lakóhely], SSC.17. 
cikkének (1) bekezdése [Tartózkodás az il letékes állam területén kívül], SSC.18. cikke [Utazás 
természetbeni ellátás igénybevétele céljából – Engedély megfelelő kezelés igénybevételére a 
lakóhely szerinti államon kívül], SSC.20.cikke [Nyugdíjigénylők], SSC.22.cikke [Természetbeni 
ellátásokra való  jogosultság hiánya a lakóhely szerinti állam jogszabályai szerint] és SSC.24.cikke [A 
nyugdíjas azon családtagjai, akiknek a lakóhelye egy másik államban található, mint amelyikben az 
érintett nyugdíjas lakóhellyel rendelkezik] alapján alkalmazandó rendel kezések a munkavállalókra 
vonatkozó általános rendszerrel kapcsolatos jogszabályok rendelkezései.  
SSCI.21. cikk:  Az illetékes államon kívüli más állam területén található lakóhely  
Eljárás és a jog hatálya  
1. A jegyzőkönyv SSC.15. cikkének [Az illetékes államon kívüli más állam területén található 
lakóhely] alkalmazása céljából a biztosított személy vagy családtagjai a lakóhely szerinti 
intézménynél azonnal nyilvántartásba vetetik magukat.  A természetbeni ellátásokhoz a lakóhely 
szerinti államban való jog osultságukat a biztosított vagy a lakóhely szerinti intézmény kérésére az 
illetékes intézmény által kibocsátott dokumentum igazolja.  
2. Az (1) bekezdésben említett dokumentum mindaddig érvényes, amíg az illetékes intézmény 
nem értesíti a lakóhely szerinti int ézményt annak érvénytelenítéséről.  
A lakóhely szerinti intézmény tájékoztatja az illetékes intézményt minden, az (1) bekezdés szerinti 
nyilvántartásba vételről, valamint az abban történt változtatásokról vagy annak törléséről.  
 
3. E bekezdést értelemszerűen kell alkalmazni a jegyzőkönyv SSC.20. cikkében 
[Nyugdíjigénylők], SSC.22. cikkében [Természetbeni ellátásokra való jogosultság hiánya a lakóhely 
szerinti állam jogszabályai szerint], SSC.23.cikkében [A lakóhely szerinti tagállamt ól eltérő egy vagy 
több tagállam jogszabályai szerinti nyugdíjak, ha a természetbeni ellátásokra való jogosultság a 
 
1301  lakóhely szerinti tagállamban áll fenn] és SSC.24. cikkében [A nyugdíjas azon családtagjai, akiknek a 
lakóhelye egy másik államban található , mint amelyikben az érintett nyugdíjas lakóhellyel 
rendelkezik] említett személyekre.  
Visszatérítés  
4. Amennyiben egy személy vagy családtagjai:  
(a) rendelkeznek az (1) bekezdésben említett okmánnyal;   
(b) az (1) bekezdés szerint az okmányt nyilvántartásba vetették  a lakóhely szerinti intézménynél; 
valamint  
(c) az adott személy vagy családtagjaik által vagy nevében a tartózkodás szerinti állam számára az 
adott államba való belépési, tartózkodási, munkavállalási vagy letelepedési engedély iránti 
kérelem részeként egészsé gügyi díjat fizettek,  
ez a személy vagy családtagjai kérhetik a lakóhely szerinti állam intézményétől a befizetett 
egészségügyi díj (adott esetben részben vagy egészben történő) visszatérítését.  
4. Amennyiben a kérelem benyújtására az (1) bekezdéssel összhangban kerül sor, a kérelmet a 
lakóhely szerinti állam intézménye ítéli meg a kérelem kézhezvétele napjától számított meg három 
naptári hónapon belül, és a visszatérítést e cikkel összhangban térítik meg.   
5. Amennyiben az (1) bekezdésben említett dok umentum érvényességi ideje rövidebb annál az 
időtartamnál, amelyre vonatkozóan az egészségügyi díjat megfizették, a visszatérített összeg nem 
haladhatja meg az egészségügyi díj azon részét, amely megfelel annak az időszaknak, amelyre 
vonatkozóan a dokument umot kiállították.  
6. Amennyiben az egészségügyi díjat az e cikk hatálya alá tartozó személy nevében egy másik 
személy fizette meg, visszatérítés nyújtható e másik személy részére.  
SSCI.22. cikk: Az illetékes államtól eltérő államban való tartózkodás  
Eljár ás és a jog hatálya  
1. Az SSC.17. cikkének [Ideiglenes tartózkodás az illetékes állam területén kívül] alkalmazása 
céljából a biztosított bemutatja a tartózkodás helye szerinti állam egészségügyi ellátást nyújtó 
intézményének a biztosított illetékes intézmén ye által kibocsátott, jogosultságot igazoló 
dokumentumot, amely igazolja a biztosított természetbeni ellátásokhoz való jogosultságát.  Ha a 
biztosított nem rendelkezik az említett dokumentummal, a tartózkodási hely szerinti intézmény – 
kérelemre, vagy ha sz ükséges, anélkül – az illetékes intézményhez fordul a dokumentum beszerzése 
érdekében.  
2. E dokumentum igazolja, hogy a biztosított ugyanazon feltételek mellett jogosult a 
jegyzőkönyv SSC.17. cikkében [Tartózkodás az illetékes állam területén kívül] meghatáro zott 
feltételek szerinti természetbeni ellátásokra, mint amelyek a tartózkodási hely szerinti állam joga 
szerint biztosítottakra vonatkoznak, és megfelel az SSCI.2. függelékben foglalt követelményeknek.  
3. A jegyzőkönyv SSC.17. cikkének [Tartózkodás az illeté kes állam területén kívül] (1) 
bekezdésében említett természetbeni ellátások azokat az orvosi okokból szükségessé váló 
természetbeni ellátásokat jelentik, amelyeket a tartózkodási hely szerinti államban, ennek 
 
1302  jogszabályai alapján nyújtanak annak érdekében , hogy a biztosított a szükséges kezelés céljából ne 
kényszerüljön tervezett tartózkodásának vége előtt visszatérni lakóhelyére.  
A természetbeni ellátások költségeinek viselésére és megtérítésére vonatkozó eljárás és szabályok  
4. Amennyiben a jegyzőkönyv SSC .17. cikke [Tartózkodás az illetékes állam területén kívül] 
keretében biztosított természetbeni ellátásoknak vagy azok egy részének költségét ténylegesen a 
biztosított viselte, és a tartózkodási hely szerinti intézmény által alkalmazott jogszabályok lehető vé 
teszik e költségek biztosítottnak való visszatérítését, a biztosított a visszatérítés iránti kérelmét a 
tartózkodási hely szerinti intézménynek küldheti el.  Ebben az esetben ez az intézmény az ellátások 
költségének összegét – a jogszabályaiban a visszat érítésre vonatkozóan előírt mértékben és 
feltételekkel – közvetlenül a biztosított személynek téríti vissza.  
5. Ha az ilyen költségek megtérítését nem közvetlenül a tartózkodási hely szerinti intézménytől 
kérték, akkor a felmerült költségeket az illetékes int ézmény téríti vissza az érintett személynek, 
mégpedig a tartózkodási hely szerinti intézmény által alkalmazott visszatérítés mértékében, vagy 
annak az összegnek megfelelően, amely e melléklet SSCI.47. cikkének [Elvek] a kérdéses esetben való 
alkalmazása es etén a tartózkodási hely szerinti intézménynek lenne visszatérítendő.  
A tartózkodási hely szerinti intézmény kérésre minden szükséges felvilágosítást megad az illetékes 
intézménynek az említett mértékről vagy összegről.  
6. Az (5) bekezdéstől eltérve, az ille tékes intézmény megtérítheti a felmerült költségeket saját 
jogszabályainak megfelelően és az azokban megállapított visszatérítési mérték feltételei szerint, 
feltéve, hogy a biztosított hozzájárult e rendelkezés alkalmazásához.  
7. Ha a tartózkodási hely szerin ti állam joga nem rendelkezik a kérdéses esetben a (4) és (5) 
bekezdés szerinti visszatérítésről, az illetékes intézmény a biztosított beleegyezése nélkül a saját 
jogszabályainak keretein belül és az azokban megállapított visszatérítési mérték feltételei s zerint 
térítheti meg a költségeket.  
8. A biztosítottnak nyújtott visszatérítés semmilyen esetben sem haladhatja meg a biztosított 
ténylegesen felmerült költségeinek összegét.  
9. Nagy összegű kiadások esetén az illetékes intézmény megfelelő előleget folyósíthat a 
biztosítottnak, amint az visszatérítés iránti kérelmét benyújtotta ezen intézménynek.  
Családtagok  
10. Az (1) –(9) bekezdést értelemszerűen alkalmazni kell a biztosított csalá dtagjaira.  
Visszatérítés diákoknak  
11. Amennyiben a személy:  
(a) rendelkezik az illetékes intézmény által kibocsátott, az SSCI -2. függelékben említett 
érvényes jogosultságot igazoló dokumentummal;  
(b) az illetékes államtól (a tanulmányok szerinti állam) eltérő állam felsőoktatási 
intézményébe felvételt nyert, hogy fő tevékenységként olyan nappali tagozatos 
tanulmányokat folytasson, amelyek eredményeként az adott állam által elismert 
felsőfokú képesítést  szerez, ideértve a felsőoktatási intézményben olyan oklevelet, 
 
1303  bizonyítványt vagy doktori fokozatot, amely a nemzeti joggal összhangban, az említett 
oktatást megelőző, előkészítő tanfolyamra vagy a kötelező gyakorlatra is kiterjedhet;  
(c) nem dolgozott, illet ve nem dolgozik alkalmazottként vagy vállalkozóként annak az 
államnak a területén, ahol a tanulmányait folytatja abban az időszakban, amelyre az 
egészségügyi díj vonatkozik; és  
(d) az adott személy által vagy nevében egészségügyi díjat fizettek a tanulmányok helye 
szerinti államba való belépésre, ott -tartózkodásra vagy letelepedésre vonatkozó 
engedély iránti kérelem részeként, az adott államban nappali tagozatos tanulmányok 
folytatása céljából;  
ez a személy kérheti a tanulmányok helye szerinti állam intézményétől a befizetett egészségügyi 
díj (adott esetben részben vagy egészben történő) visszatérítését.  
12. Amennyiben a kérelem benyújtására a (11) bekezdéssel összhangban kerül sor, a kérelmet a 
tanulmányok helye szerinti állam intézménye ítéli meg a kére lem kézhezvétele napjától számított 
észszerű időn belül, de nem később mint hat naptári hónapon belül, és a visszatérítést e cikkel 
összhangban folyósítja.  
13. Amennyiben a (11) bekezdés a) pontjában említett, jogosultságot igazoló dokumentum 
érvényességi idej e rövidebb annál az időtartamnál, amelyre vonatkozóan az egészségügyi díjat 
megfizették, a visszatérített egészségügyi díj összege az az összeg, amely megfelel annak az 
időszaknak, amelyre vonatkozóan a dokumentumot kiállították.  
14. Amennyiben az egészségügyi  díjat az e cikk hatálya alá tartozó személy nevében egy másik 
személy fizette meg, visszatérítés nyújtható e másik személy részére.  
15. A (11) –(14) bekezdést értelemszerűen alkalmazni kell a szóban forgó személy családtagjaira.  
16. E cikk e megállapodás hatálybal épését követő 12 hónappal lép hatályba.  
17. Az a személy, aki eleget tesz a (11) bekezdésben foglalt feltételeknek az e megállapodás 
hatálybalépése és a (16) bekezdésben meghatározott időpont közötti időszakban, e cikk 
hatálybalépésekor a (11) bekezdés szerint i visszatérítés iránti kérelmet nyújthat be az említett 
időszakra vonatkozóan.  
18. Az SSC.5 cikk [Egyenlő bánásmód] (1) bekezdésétől eltérve, a tanulmányok helye szerinti 
állam a nemzeti jogával összhangban díjat szabhat ki azon természetbeni ellátásokra vonatkozóan, 
amelyek nem felelnek meg az SSC.17. cikk [Tartózkodás az illetékes álla m területén kívül] (1) 
bekezdésének a) pontjában foglalt kritériumoknak, és amelyeket olyan személynek nyújtanak, aki 
már a tartózkodása során részesült visszatérítésben azon időszakban, amelyre a visszatérés 
vonatkozik.  
SSCI.23. cikk:  Tervezett gyógykez elés 
Engedélyezési eljárás  
1. A jegyzőkönyv SSC.18.cikke [Utazás természetbeni ellátás igénybevétele céljából – Engedély 
megfelelő kezelés igénybevételére a lakóhely szerinti államon kívül]  (1) bekezdésének alkalmazása 
céljából a biztosított az illetékes int ézmény által kibocsátott dokumentumot mutat be a tartózkodási 
hely szerinti intézménynek.  E cikk alkalmazásában az illetékes intézmény azon intézmény, amely a 
tervezett gyógykezelés költségeit viseli; a jegyzőkönyv SSC.18. cikkének [Utazás természetbeni 
ellátás igénybevétele céljából – Engedély megfelelő kezelés igénybevételére a lakóhely szerinti 
 
1304  államon kívül]  (4) bekezdésében és SSC.25. cikkének [A nyugdíjasnak vagy családtagjainak a lakóhely 
szerinti államtól eltérő államban való tartózkodása – az illet ékes államban való tartózkodás – a 
lakóhely szerinti államon kívüli megfelelő kezelés engedélyezése] (5) bekezdésében említett 
esetekben, amikor a lakóhely szerinti államban nyújtott természetbeni ellátásokat rögzített összegek 
alapján térítik vissza, az i lletékes intézmény a lakóhely szerinti intézmény.   
2. Amennyiben a biztosított személy lakóhelye nem az illetékes állam területén van, az 
engedélyt a lakóhely szerinti intézménytől igényli, amely azt haladéktalanul továbbítja az illetékes 
intézménynek.  
Ebben az esetben a lakóhely szerinti intézmény nyilatkozatban igazolja, hogy a lakóhely szerinti 
államban teljesülnek -e a jegyzőkönyv SSC.18. cikke [Utazás természetbeni ellátás igénybevétele 
céljából – Engedély megfelelő kezelés igénybevételére a lakóhely  szerinti államon kívül]  (2) 
bekezdésének második mondatában foglalt feltételek.  
Az illetékes intézmény csak akkor tagadhatja meg a kért engedélyt, ha a lakóhely szerinti intézmény 
értékelése szerint a jegyzőkönyv SSC.18. cikke [Utazás természetbeni ellátá s igénybevétele céljából – 
Engedély megfelelő kezelés igénybevételére a lakóhely szerinti államon kívül] (2) bekezdésének 
második mondatában foglalt feltételek a biztosított lakóhelye szerinti államban nem teljesülnek, 
vagy ha ugyanaz a kezelés az illetéke s államban – orvosilag indokolt határidőn belül, figyelembe véve 
az érintett személy aktuális egészségi állapotát és betegségének várható lefolyását – is biztosítható.  
Az illetékes intézmény döntéséről tájékoztatja a lakóhely szerinti intézményt.  
Amennyiben az intézmény államának nemzeti jogszabályaiban megállapított határidőkön belül nem 
érkezik válasz, az engedélyt az illetékes intézmény által megadottnak kell tekinteni.  
3. Amennyiben egy biztosítottnak, akinek lakóhelye nem az illetékes félnél van , sürgős, 
életmentő ellátásra van szüksége, és az engedély a jegyzőkönyv SSC.18. cikke [Utazás természetbeni 
ellátás igénybevétele céljából – Engedély megfelelő kezelés igénybevételére a lakóhely szerinti 
államon kívül] (2) bekezdésének második mondatával összhangban nem tagadható meg, az 
engedélyt az illetékes intézmény nevében a lakóhely szerinti intézmény adja meg, és erről azonnal 
értesíti az illetékes intézményt.  
Az illetékes intézmény elfogadja az engedélyt kiadó, lakóhely szerinti intézmény által jóv áhagyott 
orvosoknak a sürgős, életmentő ellátás szükségességét alátámasztó megállapításait és kezelési 
módszereit.  
4. Az illetékes intézménynek bármikor joga van ahhoz, hogy az engedélyezési eljárás során a 
biztosítottat a tartózkodási vagy lakóhely szerinti  félnél az általa kiválasztott orvossal 
megvizsgáltassa.  
5. A tartózkodási hely szerinti intézmény – az engedélyezést érintő bármely döntés sérelme 
nélkül – értesíti az illetékes intézményt, amennyiben a meglévő engedélyben szereplő kezelésen 
kívüli kiegészí tő kezelés tűnik orvosilag indokoltnak.  
A természetbeni ellátásoknak a biztosított számára felmerülő költségeinek viselése  
6. A (7) bekezdés sérelme nélkül e melléklet SSCI.22. cikkének [Az illetékes államtól eltérő 
államban való tartózkodás] (4) és (5) bek ezdése értelemszerűen alkalmazandó.  
7. Amennyiben az engedélyezett gyógykezelés költségét részben vagy egészben a biztosított 
személy ténylegesen maga viselte, és az illetékes intézmény által a tartózkodás helye szerinti 
 
1305  intézménynek vagy a biztosítottnak a (6) bekezdés értelmében visszatérítendő költség (tényleges 
költség) alacsonyabb, mint amelyet ugyanazon kezelésért az illetékes államban kellett volna fizetnie 
(fiktív költség), az illetékes intézmény a biztosított gyógykezelésének költségeit, annak kérésé re, 
visszatéríti azon összeg erejéig, amennyivel a fiktív költség meghaladja a tényleges költséget. A 
visszatérített összeg azonban nem haladhatja meg a biztosított számára ténylegesen felmerült 
költségeket, és megállapításánál figyelembe veheti azt az öss zeget, amelyet a biztosítottnak akkor 
kellett volna fizetnie, ha a kezelést az illetékes államban veszi igénybe.  
A tervezett gyógykezelés részét képező utazás és tartózkodás költségeinek viselése  
8. Ha az illetékes intézmény nemzeti jogszabályai rendelkezne k a biztosított kezelésétől 
elválaszthatatlan utazás és tartózkodás költségeinek megtérítéséről, az érintett személy, valamint 
szükség esetén a kísérő személy költségeit ezen intézmény vállalja, amennyiben egy más államban 
való kezelésre engedélyezte.  
Családtagok   
9. Az (1) –(8) bekezdést értelemszerűen alkalmazni kell a biztosított családtagjaira.  
SSCI.24. cikk: Keresőképtelenség esetén járó pénzbeli ellátások az illetékes államtól eltérő államban 
való tartózkodás vagy lakóhely esetén  
A biztosított által követendő eljárás  
1. Amennyiben az illetékes állam jogszabályai előírják, hogy a biztosítottnak 
keresőképtelensége esetén igazolást kell bemutatnia ahhoz, hogy a jegyzőkönyv SSC.19. cikkének 
[Pénzbeli ellátások] (1) bekezdése szerinti pén zbeli ellátásokra jogosult legyen, a biztosítottnak 
kérnie kell az egészségi állapotát elbíráló orvost a lakóhelye szerinti államban, hogy igazolja 
keresőképtelenségét és annak várható időtartamát.   
2. A biztosított az illetékes állam jogszabályaiban megállap ított határidőn belül elküldi az 
igazolást az illetékes intézménynek.  
3. Ha a lakóhely szerinti államban az ellátást nyújtó orvosok nem állítanak ki 
keresőképtelenségre vonatkozó igazolást, és ha az illetékes állam jogszabályai igénylik ezt az 
igazolást, az é rintett személy közvetlenül a lakóhelye szerinti intézményhez fordul.  Ez az intézmény 
azonnal intézkedik az érintett személy keresőképtelenségének orvosi elbírálásáról és az (1) 
bekezdésben említett igazolás kiállításáról. Az igazolást haladéktalanul továb bítani kell az illetékes 
intézménynek.  
4. Az (1), (2) és (3) bekezdésben szereplő dokumentum továbbítása nem mentesíti a 
biztosítottat az alkalmazandó jogszabályok értelmében fennálló kötelezettségeinek teljesítése alól, 
különösen a munkáltatójával szemben. A dott esetben a munkáltató, illetve az illetékes szerv olyan 
tevékenységekben való részvételre szólíthatja fel a munkavállalót, melynek célja a munkába történő 
visszailleszkedés elősegítése és támogatása.  
A lakóhely szerinti állami intézmény által követend ő eljárás  
5. Az illetékes intézmény kérésére, a lakóhely szerinti intézmény elvégzi az érintett személlyel 
kapcsolatos bármely szükséges igazgatási ellenőrzést és orvosi felülvizsgálatot, az utóbbi intézmény 
által alkalmazott jogszabályokban előírtak szerint . Az ellenőrzést végző orvos jelentését – különösen 
a keresőképtelenség várható időtartamát – a lakóhely szerinti intézmény haladéktalanul továbbítja 
az illetékes intézményhez.  
 
1306  Az illetékes intézmény által követendő eljárás   
6. Az illetékes intézménynek joga  van ahhoz, hogy a biztosítottat az intézmény által választott 
orvossal vizsgáltassa meg.  
7. A jegyzőkönyv SSC.19. cikke [Pénzbeli ellátások] (1) bekezdése második mondatának sérelme 
nélkül az illetékes intézmény a pénzbeli ellátásokat közvetlenül az érintett  személynek folyósítja, és 
amennyiben szükséges, értesíti erről a lakóhely szerinti intézményt.  
8. A jegyzőkönyv SSC.19. cikke [Pénzbeli ellátások] (1) bekezdésének alkalmazása céljából a 
biztosított részére a vizsgálatot végző orvos vagy intézmény megállapít ása alapján egy másik 
államban kiállított keresőképtelenségi igazolásban szereplő adatok jogilag egyenértékűek az illetékes 
államban kiállított igazolással.  
9. Ha az illetékes intézmény úgy dönt, hogy elutasítja a pénzbeli ellátás iránti kérelmet, 
döntéséről értesíti a biztosítottat és ezzel egyidejűleg a lakóhely szerinti intézményt is.  
Az illetékes államtól eltérő államban való tartózkodás esetén követendő eljárás  
10. Az (1) –(9) bekezdést értelemszerűen alkalmazni kell, amennyiben a biztosított az illetékes 
államtól eltérő államban tartózkodik.  
SSCI.25. cikk:  Nyugdíjasok által fizetendő járulékok  
Ha egy személy egynél több államból kap nyugdíjat, a kifizetett összes nyugdíjból levont járulékok 
összege semmilyen körülmények között nem lehet magasabb, mint az olyan személytől levont 
összeg, aki az illetékes államtól azonos összegű nyugdíjat kap.  
SSCI.26. cikk:  Különös végrehajtási rendelkezések  
1. Ha egy személy vagy csoport kérésre mentesül a kötelező betegbiztosítás alól, és így ezekre a 
személyekre nem érvényes valamely olyan betegbiztosítási rendszer, amelyre a jegyzőkönyvet 
alkalmazni kell, kizárólag e mentesség miatt valamely állam intézménye nem válik felelőssé a 
jegyzőkönyv III. címe I. fejezetének [Betegségi, anyasági és azzal egyenértékű apasági e llátások] 
értelmében e személyeknek vagy családtagjuknak nyújtott természetbeni vagy pénzbeli ellátások 
költségeinek viseléséért.   
2. Ha az (1) bekezdésben említett személyek és családtagjaik olyan államban laknak, amelyben 
a természetbeni ellátásra való jogo sultságnak nem feltétele a biztosítás, vagy a munkaviszony 
keretében vagy önálló vállalkozóként végzett tevékenység, a lakóhely szerinti államban nyújtott 
természetbeni ellátás teljes költségét meg kell téríteniük.  
2. FEJEZET:  MUNKAHELYI BALESETEKKEL ÉS F OGLALKOZTATÁSI MEGBETEGEDÉSEKKEL 
KAPCSOLATOS ELLÁTÁSOK  
SSCI.27. cikk: Természetbeni és pénzbeli ellátásokra való jogosultság az illetékes államtól eltérő 
államban lévő lakóhely vagy tartózkodás esetén  
1. A jegyzőkönyv SSC.31. cikkének [Természetbeni és pénzbe li ellátásokra való jogosultság] 
végrehajtása céljából e melléklet SSCI.21 [Az illetékes államon kívüli más állam területén található 
lakóhely] –SSCI.24. cikkét [Keresőképtelenség esetén járó pénzbeli ellátások az illetékes államtól 
eltérő államban való tar tózkodás vagy lakóhely esetén] értelemszerűen kell alkalmazni.   
 
1307  2. A munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések esetén a lakóhely vagy tartózkodási 
hely szerinti állam nemzeti jogszabályai alapján nyújtott különleges, természetbeni ellátások esetén 
az adott állam intézményének haladéktalanul értesítenie kell az illetékes intézményt.  
SSCI.28. cikk: Eljárás az illetékes államtól eltérő állam területén bekövetkezett munkabaleset vagy 
foglalkozási megbetegedés esetén  
1. Amennyiben az illetékes államtól eltér ő állam területén történik a munkabaleset, vagy a 
foglalkozási megbetegedést először ott állapítják meg, a munkabalesetről vagy a foglalkozási 
megbetegedésről – amennyiben a nemzeti jogszabályokban létezik ilyen nyilatkozat vagy értesítés – 
az illetékes ál lam jogszabályainak megfelelően kell nyilatkozatot vagy értesítést benyújtani – adott 
esetben azon állam egyéb alkalmazandó hatályos jogszabályi rendelkezéseinek sérelme nélkül –, 
ahol a munkabaleset bekövetkezett vagy a foglalkozási megbetegedést orvosila g először 
megállapították, mely utóbbi rendelkezéseket az ilyen esetekben továbbra is alkalmazni kell.  A 
nyilatkozatot vagy értesítést az illetékes intézményhez kell címezni.  
2. Azon állam intézménye, amelynek területén a munkabaleset bekövetkezett vagy a 
foglalkozási megbetegedést először megállapították, tájékoztatja az illetékes intézményt az ezen 
állam területén kiállított orvosi igazolásokról.   
3. Ha az illetékes államtól eltérő állam területén a munkahelyre való utazás vagy az onnan való 
hazatérés közben e lszenvedett baleset következtében vizsgálatot kell indítani ez utóbbi állam 
területén a megfelelő ellátásokra való jogosultság megállapítása céljából, az illetékes intézmény e 
célra kijelölhet egy vizsgálatot végző személyt, és erről tájékoztatnia kell a m ásik állam hatóságait.  Az 
intézményeknek együtt kell működniük valamennyi lényeges információ kiértékelése érdekében, és 
meg kell vizsgálniuk a balesettel kapcsolatos jelentéseket és minden egyéb dokumentumot.  
4. A kezelést követően az illetékes intézmény ké résére a baleset vagy a megbetegedés tartós 
következményeire – és különösen a sérülést szenvedett személy aktuális állapotára, valamint a 
gyógyulásra vagy a sérülések stabilizálódására – vonatkozó orvosi igazolásokkal kísért részletes 
jelentést kell külden i. A fizetendő díjakat a lakóhely vagy a tartózkodási hely szerinti intézmény fizeti, 
adott esetben saját térítési díjai szerint, az illetékes intézmény terhére.  
5. Adott esetben a lakóhely vagy a tartózkodási hely szerinti intézményt, kérésére az illetékes 
intézmény értesíti a gyógyulás vagy a sérülés stabilizálódása időpontjára vonatkozó határozatról, 
valamint adott esetben a nyugdíj megállapítására vonatkozó határozatról.  
SSCI.29. cikk: A baleset vagy a megbetegedés foglalkozási jellegének vitatása  
1. Amennyib en az illetékes intézmény vitatja a jegyzőkönyv SSC.31. cikkének [Természetbeni és 
pénzbeli ellátásokra való jogosultság] (2) bekezdése szerinti munkahelyi balesetekre vagy 
foglalkozási megbetegedésekre vonatkozó jogszabályok alkalmazását, erről haladéktal anul értesíti a 
természetbeni ellátásokat nyújtó lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti intézményt, és ezt 
követően az ellátásokat betegségi ellátásoknak kell tekinteni.  
2. Amint e tárgyban végleges határozatot hoznak, az illetékes intézmény haladéktalanul  értesíti 
a természetbeni ellátásokat nyújtó, lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti intézményt.  
Amennyiben munkabaleset vagy foglalkozási megbetegedés nem állapítható meg, ezt követően a 
természetbeni ellátásokat betegségi ellátásként kell nyújtani, ha az érintett személy jogosult rá.  
Amennyiben megállapítható a munkabaleset vagy foglalkozási megbetegedés, akkor az érintett 
személynek nyújtott természetbeni betegségi ellátásokat munkahelyi baleset vagy foglalkozási 
 
1308  megbetegedés esetén járó ellátásnak ke ll tekinteni attól a naptól kezdve, amikor a munkahelyi 
baleset megtörtént, vagy a foglalkozási megbetegedést először orvosilag megállapították.  
3. E melléklet SSCI.6. cikke [Jogszabályok ideiglenes alkalmazása és ellátások ideiglenes 
nyújtása] (5) bekezdésének második albekezdését értelemszerűen kell alkalmazni.  
SSCI.30. cikk: Eljárás a két vagy több államban foglalkozási megbetegedés kockázatának való 
kitettség esetén  
1. A jegyzőkönyv SSC.33. cikkében [Foglalkozási megbetegedés esetén nyújtott ellátás ok, ha az 
ilyen megbetegedésben szenvedő személy több állam területén volt kitéve ugyanannak a 
kockázatnak] említett esetben a foglalkozási megbetegedésről szóló nyilatkozatot vagy értesítést 
azon utolsó állam foglalkozási betegségek esetében illetékes hat óságának kell megküldeni, amely 
jogszabályainak hatálya alatt az érintett személy az említett betegséget feltételezhetően okozó 
tevékenységet folytatott.  
Ha azon intézmény, amelynek a nyilatkozatot vagy értesítést megküldték, megállapítja, hogy a 
szóban fo rgó megbetegedést feltételezhetően okozó tevékenységet utoljára egy másik állam 
jogszabályai szerint gyakorolták, akkor a nyilatkozatot vagy értesítést és az azt kísérő valamennyi 
igazolást továbbítja azon állam megfelelő intézményének.  
2. Amennyiben azon utolsó állam intézménye, amely jogszabályai szerint az érintett személy a 
szóban forgó foglalkozási megbetegedést feltételezhetően okozó tevékenységet utoljára gyakorolta, 
megállapítja, hogy az érintett személy vagy annak túlélői nem teljesítik e jogszabál yok előírásait – 
többek között azért, mert az érintett személy sosem gyakorolta az adott államban a foglalkozási 
megbetegedést okozó tevékenységet vagy azért, mert az az állam nem ismeri el a megbetegedés 
foglalkozási jellegét – az említett intézmény a nyi latkozatot vagy értesítést és az azt kísérő 
valamennyi igazolást az első intézmény által elvégzett orvosi vizsgálatok alapján született 
megállapításokkal és jelentésekkel együtt haladéktalanul továbbítja azon előző állam 
intézményének, amely jogszabályai s zerint az érintett személy előzőleg gyakorolta a szóban forgó 
megbetegedést feltételezhetően okozó tevékenységet.  
3. Adott esetben az intézmények megismétlik a (2) bekezdés szerinti eljárást, azon állam 
megfelelő intézményéhez utalva az ügyet, amely jogszabál yai szerint az érintett személy először 
gyakorolta a szóban forgó foglalkozási megbetegedést feltételezhetően okozó tevékenységet.  
SSCI.31. cikk: Információcsere az intézmények között, valamint előleg folyósítása elutasító határozat 
elleni fellebbezés eset én 
1. Abban az esetben, ha fellebbezés történik valamely olyan állam intézményének az ellátások 
elutasításáról szóló határozata ellen, amely jogszabályai szerint az érintett személy a szóban forgó 
foglalkozási megbetegedést feltételezhetően okozó tevékenysége t folytatott, ez az intézmény erről 
értesíti azt az intézményt, amelyhez a nyilatkozatot vagy az értesítést e melléklet SSCI.30. cikkének 
[Eljárás a két vagy több államban foglalkozási megbetegedés kockázatának való kitettség esetén] (2) 
bekezdésében szere plő eljárás szerint megküldték, majd értesíti a végleges határozatról is.  
2. Ha valamely személy azon intézmény által alkalmazott jogszabályok alapján jogosult 
ellátásokra, amelynek a nyilatkozatot vagy értesítést elküldték, akkor ennek az intézménynek 
előleg et kell folyósítania, amelyek összegét adott esetben azon intézménnyel folytatott konzultációt 
követően állapítják meg, amelynek határozata ellen a fellebbezést benyújtották és oly módon, hogy 
ne kerüljön sor túlfizetésre.  Ez utóbbi intézmény megtéríti a k ifizetett előlegeket, amennyiben a 
fellebbezés eredményeképpen köteles az említett ellátásokat biztosítani. Az említett összeget ekkor 
 
1309  az e melléklet SSCI.56. [Jogosulatlanul felvett ellátások] és 57. cikkében [Ideiglenesen folyósított 
pénzbeli ellátások v agy járulékok] szereplő eljárásnak megfelelően levonják az érintett személynek 
járó ellátások összegéből.  
3. E melléklet SSCI.6. cikke [Jogszabályok ideiglenes alkalmazása és ellátások ideiglenes 
nyújtása] (5) bekezdésének második albekezdését értelemszerűen kell alkalmazni.  
SSCI.32. cikk:  Foglalkozási megbetegedés súlyosbodása  
A jegyzőkönyv SSC.34. cikkében [Foglalkozási megbetegedés súlyosbodása] szereplő esetekben az 
igénylőnek a szóban forgó foglalkozási megbetegedés tekintetében korábban megállapított 
ellátásokról részletesen tájékoztatnia kell azon állam intézményét, amelyhez ellátás iránti igényével 
fordul. Ez az intézmény az általa szükségesnek ítélt tájékoztatásért bármely korábban illetékes 
intézményhez fordulhat.  
SSCI.33. cikk: A keresőképtelenség m értékének megállapítása a korábbiakban vagy a későbbiekben 
bekövetkező munkahelyi balesetek vagy foglalkozási megbetegedések esetén  
Amennyiben egy korábbi vagy későbbi munkaképtelenséget egy akkor bekövetkezett baleset 
okozott, amikor az érintett személy olyan állam jogszabályainak hatálya alá tartozott, amely nem 
tesz különbséget a munkaképtelenség eredete szerint, az illetékes intézm ény vagy a szóban forgó 
állam illetékes hatósága által kijelölt szerv:  
(a) valamely másik állam illetékes intézményének kérésére tájékoztatást ad a korábbi vagy 
későbbi munkaképtelenség mértékéről, valamint – amennyiben lehetséges – megadja azon 
információkat , amelyek alapján megállapítható, hogy a munkaképtelenség a másik állam 
intézménye által alkalmazott jogszabályok értelmében munkabaleset következménye -e; 
(b) az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően az ellátásokra való jogosultságnak és az ellátás 
összegén ek meghatározásakor figyelembe veszi az ilyen korábbi vagy későbbi esetek által 
okozott munkaképtelenség mértékét.  
SSCI.34. cikk: Nyugdíj vagy kiegészítő juttatás iránti kérelmek benyújtása és vizsgálata  
Ahhoz, hogy az érintett személy, illetve túlélő hozz átartozói, aki vagy akik egy másik állam területén 
rendelkeznek lakóhellyel, valamely állam jogszabályai alapján nyugdíjban vagy kiegészítő juttatásban 
részesüljenek, kérelmüket vagy az illetékes intézményhez, vagy adott esetben a lakóhely szerinti 
intézmé nyhez kell benyújtaniuk, amely intézmény továbbítja azt az illetékes intézménynek.  
A kérelemnek tartalmaznia kell az illetékes intézmény által alkalmazott jogszabályok szerint 
szükséges információkat.  
3. FEJEZET: HALÁLESETI JUTATTÁSOK  
SSCI.35. cikk:  Halá leseti juttatás iránti kérelem  
A jegyzőkönyv SSC.37. [Juttatásra való jogosultság, ha a haláleset az illetékes államtól eltérő 
államban következik be] és SSC.38. cikkének [Ellátás biztosítása nyugdíjas halála esetén] 
alkalmazásában a haláleseti juttatás ir ánti kérelmet vagy az illetékes intézményhez vagy az igénylő 
lakóhelye szerinti intézményhez kell benyújtani, mely utóbbi elküldi azt az illetékes intézménynek.   
A kérelemnek tartalmaznia kell az illetékes intézmény által alkalmazott jogszabályok szerint 
szükséges információkat.  
 
1310  4. FEJEZET:  ROKKANTSÁSI ELLÁTÁSOK, VALAMINT ÖREGSÉGI ÉS TÚLÉLŐ HOZZÁTARTOZÓI 
NYUGDÍJAK  
SSCI.36. cikk: Az ellátások kiszámítására vonatkozó további rendelkezések  
1. Az ellátás elméleti és tényleges összegének a jegyzőkönyv SSC.47. cik ke [Ellátások 
megállapítása] (1) bekezdése b) pontjának megfelelő kiszámítására az e melléklet SSCI.11. cikkének 
[Időszakok összesítése] (3), (4), (5) és (6) bekezdésében előírt szabályokat kell alkalmazni.  
2. Amennyiben az önkéntes vagy szabadon választható folytatólagos biztosítási időszakokat e 
melléklet SSC.11. cikkének [Időszakok összesítése] (3) bekezdése alapján nem vették figyelembe, 
azon állam intézménye, amelynek jogszabályai alapján ezen időszakokat m egszerezték, az általa 
alkalmazandó jogszabályok alapján számítja ki az ezen időszakoknak megfelelő összeget. Az ellátás 
tényleges, a jegyzőkönyv SSC.47. cikke [Ellátások megállapítása] (1) bekezdésének b) pontja alapján 
számított összegét meg kell növelni  az önkéntes vagy szabadon választható folytatólagos biztosítási 
időszakoknak megfelelő összeggel.  
3. Minden állam intézménye az általa alkalmazott jogszabály alapján kiszámítja az önkéntes 
vagy szabadon választható folytatólagos biztosítási időszakoknak meg felelő, azok után járó összeget, 
amely időszakokra a jegyzőkönyv 48. cikke [A halmozódás megakadályozására szolgáló szabályok] (3) 
bekezdésének c) pontja alapján más állam visszavonásra, csökkentésre vagy felfüggesztésre 
vonatkozó szabályainak hatálya nem terjedhet ki.  
Amennyiben az illetékes intézmény által alkalmazott jogszabályok nem teszik lehetővé ezen összeg 
közvetlen meghatározását amiatt, hogy ezen jogszabályok a biztosítási időszakokat különbözően 
értékelik, fiktív összeg állapítható meg. A szociá lis biztonsági rendszerek koordinálásával foglalkozó 
szakbizottság meghatározza a fiktív összeg megállapításának módjára vonatkozó részletes 
szabályokat.  
SSCI.37. cikk:  Ellátások iránti kérelmek  
A. Öregségi  és túlélő hozzátartozói nyugdíj iránti kérelem beny újtása  
1. Az igénylő a lakóhelye szerinti intézményhez vagy azon utolsó állam intézményéhez nyújt be 
kérelmet, amelynek jogszabályai hatálya alá utoljára tartozott.  Amennyiben az érintett személy soha 
nem tartozott az említett, lakóhely szerinti intézmény ál tal alkalmazott jogszabályok hatálya alá, ez 
az intézmény továbbítja a kérelmet azon utolsó állam intézményéhez, amelynek jogszabályai hatálya 
alá az érintett személy utoljára tartozott.  
2. A kérelem benyújtásának időpontját minden érintett intézménynél irán yadónak kell 
tekinteni.  
3. A (2) bekezdéstől eltérően, ha az igénylő a felhívás ellenére sem tünteti fel, hogy más 
államokban vállalt munkát vagy más államokban lakott, azt az időpontot kell a kérelemnek a szóban 
forgó jogszabályt alkalmazó intézményhez való benyújtása időpontjának tekinteni, amikor az igénylő 
az eredeti kérelmét kiegészíti, vagy új kérelmet nyújt be a valamely államban való munkavállalás 
vagy/és tartózkodás hiányzó időszakai tekintetében, e jog kedvezőbb rendelkezéseire is figyelemmel.   
SSCI. 38. cikk: Az igénylő által a kérelemhez csatolandó igazolások és információk  
1. Az igénylő a kérelmet az e melléklet SSCI.37. cikkének [Ellátások iránti kérelmek] (1) 
bekezdésében említett intézmény által alkalmazott jogszabályok rendelkezéseivel összhangban 
nyújtja be, és csatolja hozzá az e jogszabályok által előírt igazoló dokumentumokat.  Az igénylőnek be 
 
1311  kell nyújtania különösen minden olyan lényeges, rendelkezésre álló információt és igazoló 
dokumentumot, amely olyan biztosítási (intézmények, azonosítószá mok), munkavállalási 
(munkáltatók) vagy önálló vállalkozói (a tevékenység jellege és helye) és tartózkodási (lakcímek) 
időszakokra vonatkozik, amelyeket más jogszabályok szerint szerezhetett meg, továbbá az 
igénylőnek fel kell tüntetnie ezen időszakok tart amát.  
2. Amennyiben a jegyzőkönyv SSC.45. cikke [Általános rendelkezések] (1) bekezdésének 
megfelelően az igénylő az egy vagy több állam jogszabályai szerinti öregségi ellátások megadásának 
elhalasztását kéri, kérelmében meg kell jelölnie ezt a tényt, valamin t azt, hogy mely állam joga 
alapján kéri az elhalasztást.  Annak érdekében, hogy az igénylő élhessen e jogával, az érintett 
intézmények – az igénylő kérésére – értesítik a rendelkezésükre álló valamennyi információról, hogy 
lehetővé tegyék az általa kért ellátások egyidejű vagy egymást követő megállapítása 
követk ezményeinek megismerését.  
3. Ha az igénylő visszavonja egy adott állam jogszabályai alapján járó ellátások iránti kérelmét, 
ez a visszavonás nem minősül a más államok jogszabályai szerinti ellátások iránti kérelmek egyidejű 
visszavonásának.   
SSCI.39. cikk:  A kérelmek intézmények általi megvizsgálása  
Kapcsolattartó intézmény  
1. Azon intézményre, amelyhez a jegyzőkönyv e melléklete SSCI.37. cikke [Ellátások iránti 
kérelmek] (1) bekezdésének megfelelően benyújtják vagy továbbítják az ellátás iránti kérelmet, a 
továbbiakban „kapcsolattartó intézményként” kell hivatkozni.  A lakóhely szerinti intézményt nem 
lehet kapcsolattartó intézménynek tekinteni, amennyiben az érintett személy soha nem tartozott az 
ezen intézmény által alkalmazott jogszabályok hatálya alá.  
Az in tézmény – az általa alkalmazott jogszabályok szerinti ellátás iránti kérelem megvizsgálása 
mellett – kapcsolattartó intézményi minőségében előmozdítja az adatcserét és a kérelem érintett 
intézmények általi megvizsgálásához szükséges határozatokról és művel etekről folyó 
kommunikációt, továbbá az igénylő számára – annak kérésére – a vizsgálat a jegyzőkönyv szerint 
felmerülő aspektusaira vonatkozó bármely lényeges információt megadja, és tájékoztatja az igénylőt 
a vizsgálat előrehaladásáról.  
Öregségi  és túlél ő hozzátartozói nyugdíj iránti kérelem vizsgálata  
2. A kapcsolattartó intézmény haladéktalanul megküldi az ellátás iránti kérelmeket, a 
rendelkezésére álló valamennyi dokumentumot, és adott esetben az igénylő által benyújtott 
megfelelő dokumentumot valamenny i érintett intézménynek annak érdekében, hogy azok 
egyidejűleg megkezdhessék a kérelem megvizsgálását. A kapcsolattartó intézmény értesíti a többi 
intézményt a saját jogszabályai szerinti biztosítási vagy tartózkodási időszakokról. Továbbá jelzi, hogy 
mely  dokumentumok benyújtására kerül sor későbbi időpontban, és a kérelmet a lehető 
leghamarabb kiegészíti.  
3. Az érintett intézmények mindegyike a lehető leghamarabb értesíti a kapcsolattartó 
intézményt és valamennyi egyéb érintett intézményt az általa alkalmazo tt jogszabályok szerinti 
biztosítási vagy tartózkodási időszakokról.  
4. Az érintett intézmények mindegyike a jegyzőkönyv SSC.47. cikke [Ellátások megállapítása] 
alapján kiszámítja az ellátások összegét, és döntéséről, a megállapított ellátások összegéről, va lamint 
bármely, a jegyzőkönyv SSC.48 [A halmozódás megakadályozására szolgáló szabályok] –SSC.50. cikke 
 
1312  [Különböző típusú ellátások halmozódása] alkalmazásában előírt információról értesíti a 
kapcsolattartó intézményt és a többi érintett intézményt.  
5. Amennyi ben egy intézmény az e cikk (2) és (3) bekezdésében említett információk alapján 
megállapítja, hogy a jegyzőkönyv SSC.52. cikkének [Egy évnél rövidebb biztosítási vagy tartózkodási 
idő] (2) vagy (3) bekezdése alkalmazandó, erről értesíti a kapcsolattartó i ntézményt és a többi 
érintett intézményt.   
SSCI.40. cikk:  A határozatok közlése az igénylővel  
1. Minden intézmény értesíti az igénylőt az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban hozott 
határozatáról. Minden határozatnak meg kell neveznie a jogorvoslati lehe tőségeket és fellebbezési 
határidőket. Miután a kapcsolattartó intézmény az egyes intézmények által hozott valamennyi 
határozatról megkapta az értesítést, e határozatokról összefoglalót küld az igénylőnek és a többi 
érintett intézménynek. Az összefoglaló m intáját a szociális biztonsági rendszerek koordinálásával 
foglalkozó szakbizottság készíti el.  Az összefoglalót vagy az intézmény nyelvén kell az igénylőnek 
megküldeni, vagy – az igénylő kérésére – az általa választott, az Unió hivatalos nyelveként elismer t 
valamely nyelven, ideértve az angol nyelvet is.  
2. Amennyiben az igénylő az összefoglaló kézhezvételét követően úgy véli, hogy a két vagy 
több intézmény határozata közötti kölcsönhatás esetleg sértheti a jogait, az igénylőnek jogában áll a 
határozatok érint ett intézmények általi felülvizsgálatát kérni az adott nemzeti jogszabályokban 
meghatározott határidőn belül.  A határidőt az összefoglaló kézhezvételének időpontjától kell 
számítani. Az igénylőt a felülvizsgálat eredményéről írásban kell tájékoztatni.  
SSCI.41. cikk:  A rokkantság fokának meghatározása  
Valamennyi intézménynek lehetősége van arra, hogy – az általa alkalmazott jogszabállyal 
összhangban – a rokkantság fokának meghatározása céljából az igénylőt az általa választott orvossal 
vagy más szakértő vel megvizsgáltassa. Mindazonáltal az állami intézmények a bármely más állam 
intézménye által összegyűjtött dokumentumokat, orvosi jelentéseket és adminisztratív 
információkat ugyanúgy figyelembe veszik, mintha azokat a saját területükön állították volna k i. 
SSCI.42. cikk:  Ellátások ideiglenes kifizetése és előlegek fizetése  
1. E melléklet SSC.7. cikkének [Az ellátások és járulékok ideiglenes számítása] ellenére bármely 
intézmény, amely az ellátások iránti kérelem vizsgálata folyamán megállapítja, hogy az alk almazandó 
jog szerint az igénylő önálló ellátásra jogosult, az SSC.47. cikk [Ellátások megállapítása] (1) bekezdése 
a) pontjának megfelelően haladéktalanul folyósítja ezen ellátást.  Ezt a folyósítást ideiglenesnek kell 
tekinteni, ha az igényelbírálási eljá rás eredménye befolyásolhatja az összeget.  
2. Amennyiben a rendelkezésre álló információk alapján nyilvánvaló, hogy a jegyzőkönyv 
SSC.47. cikke [Ellátások megállapítása] (1) bekezdésének b) pontja értelmében az igénylő jogosult az 
ellátás valamely intézmény részéről történő kifizetésére, az érintett intézmény előleget folyósít 
számára, amelynek összege a lehető legközelebb áll ahhoz az összeghez, amelyet a jegyzőkönyv 
SSC.47. cikke [Ellátások megállapítása] (1) bekezdésének b) pontja alapján valószínűleg fize tni kell.   
3. Az (1) vagy a (2) bekezdés szerint ideiglenes ellátások vagy előleg folyósítására kötelezett 
valamennyi intézmény erről haladéktalanul értesíti az igénylőt, és kifejezetten felhívja a figyelmét az 
intézkedés ideiglenes jellegére, és az általa al kalmazott jogszabályok szerinti fellebbezési jogokra.  
 
1313  SSCI.43. cikk:  Az ellátások újbóli kiszámítása  
1. A jegyzőkönyv SSC.45. cikke [Általános rendelkezések] (4) bekezdésének és 54. cikke [Az 
ellátások újraszámítása és értékállóságának biztosítása] (1) bekez désének alapján az ellátások újbóli 
kiszámítása esetében e melléklet SSCI.42. cikkét [Ellátások ideiglenes kifizetése és előlegek fizetése] 
értelemszerűen kell alkalmazni.  
2. Az ellátás újbóli kiszámítása, visszavonása vagy felfüggesztése esetén a határozatot meghozó 
intézmény haladéktalanul értesíti az érintett személyt, és értesít valamennyi intézményt, amely 
tekintetében az érintett jogosultsággal rendelkezik.  
SSCI.44. cikk: A nyugdíj kiszámításának felgyorsítására irányuló intézkedések  
1. A kérelme k kivizsgálásának és az ellátások kifizetésének megkönnyítése és felgyorsítása 
érdekében az intézmény, amelynek joghatósága alá valamely személy tartozott:   
(a) a többi állam intézményeivel kicseréli vagy azok rendelkezésére bocsátja azokat az adatokat, 
amelye k egy alkalmazandó nemzeti jogszabály hatálya alól egy másik nemzeti jogszabály 
hatálya alá átkerülő személy azonosításához szükségesek, és az intézmények együtt biztosítják 
az azonosító adatok megőrzését és megfelelőségét, vagy ennek hiányában az érintett  
személyek számára biztosítják az azonosító adataikhoz való közvetlen hozzáférés eszközeit;  
(b) a nyugdíjjogosultság megnyílásának alsó korhatárát megfelelő idővel megelőzően, vagy a 
nemzeti jogszabályok által meghatározott életkor előtt, az érintett személlye l és a többi állam 
intézményeivel kicseréli vagy azok rendelkezésére bocsátja azon információkat (megszerzett 
idő, illetve más fontos adatok), amelyek az olyan személyek nyugdíjjogosultságaira 
vonatkoznak, akik egy alkalmazandó jogszabály hatálya alól egy másik jogszabály hatálya alá 
kerültek át, vagy ennek hiányában tájékoztatja e személyeket a várható nyugdíjjogosultságaik 
megismeréséhez szükséges eszközökről vagy biztosítja számukra azokat.  
2. Az (1) bekezdés alkalmazásában a szociális biztonsági rendszere k koordinálásával foglalkozó 
szakbizottság meghatározza a kicserélendő vagy rendelkezésre bocsátandó információkat, és 
megállapítja a megfelelő eljárásokat és mechanizmusokat, figyelembe véve a nemzeti 
nyugdíjrendszerek sajátosságait, azok igazgatási és te chnikai szervezetét, valamint a rendelkezésükre 
álló technológiai eszközöket. A szociális biztonsági rendszerek koordinálásával foglalkozó 
szakbizottság a meghozott intézkedések és azok alkalmazása nyomon követésének 
megszervezésével gondoskodik e nyugdíjr endszerek végrehajtásáról.  
3. Az (1) bekezdés alkalmazásában azon első állam intézménye számára, amelyben valamely 
személynek szociális biztonsági igazgatási célból személyi azonosítószámot (PIN) adtak, biztosítani 
kell az e cikkben említett információkat.  
SSCI.45. cikk:  Állami koordinációs intézkedések  
1. A jegyzőkönyv SSC.46. cikkének [Az időszakok összesítésére vonatkozó különös 
rendelkezések] sérelme nélkül, amennyiben a nemzeti jogszabályok tartalmaznak szabályokat a 
felelős intézmény vagy az alkalmazandó r endszer meghatározására, vagy valamely különleges 
rendszer tekintetében a biztosítási időszakok megállapítására vonatkozóan, akkor ezeket a 
szabályokat kizárólag azon biztosítási időszakok figyelembevétele mellett kell alkalmazni, amelyek 
megszerzésére az érintett állam jogszabályainak hatálya alatt került sor.  
 
1314  2. Amennyiben a nemzeti jogszabályok tartalmaznak a köztisztviselőkre vonatkozó különleges 
rendszereknek és a munkavállalók általános rendszerének koordinációjára vonatkozó szabályokat, 
azokat a jegyző könyv és e melléklet rendelkezései nem érintik.  
5. FEJEZET:  MUNKANÉLKÜLI ELLÁTÁS  
SSCI.46. cikk:  Az időszakok összesítése és az ellátások kiszámítása  
1. E melléklet SSCI.11. cikkének [Időszakok összesítése] (1) bekezdése értelemszerűen 
alkalmazandó a jegyzőkönyv SSC.56. cikkére [A biztosítási, szolgálati vagy önálló vállalkozóként 
folytatott tevékenységi idő összesítésére vonatkozó különös szabályok].  Az érintett személy – az 
érintett intézmények kötelezettségeinek sérelme nélkül – benyújthat az illeté kes intézménynek 
olyan dokumentumot, amelyet azon állam intézménye állított ki, amely jogszabályainak hatálya alá 
az adott személy legutóbbi munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenysége tekintetében 
tartozott, és amely megjelöli az ezen jogszabály al apján megszerzett időszakokat.   
2. A jegyzőkönyv SSC.57. cikkének [A munkanélküli -ellátások kiszámítása] alkalmazása céljából 
egy olyan állam illetékes intézménye, amelynek jogszabályai szerint az ellátások kiszámítása a 
családtagok száma szerint változik, az  érintett személy más államban lakó családtagjait is úgy veszi 
számításba, mintha azok az illetékes államban laknának.  Ez a rendelkezés nem alkalmazandó, ha a 
családtagok lakóhelye szerinti államban egy másik személy olyan munkanélküli -ellátásokra jogosult , 
amelyek kiszámításához figyelembe veszik e családtagok számát.  
IV. CÍM: PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK  
1. FEJEZET:  AZ ELLÁTÁSOK KÖLTSÉGEINEK MEGTÉRÍTÉSE A JEGYZŐKÖNYV SSC.30. CIKKÉNEK [Az 
intézmények közötti megtérítések] és SSC.36. CIKKÉNEK [Az intézmények köz ötti megtérítések] 
ALKALMAZÁSÁBAN  
1. szakasz:  Megtérítés a tényleges kiadások alapján  
SSCI.47. cikk: Elvek  
1. A jegyzőkönyv SSC.30. [Az intézmények közötti megtérítések] és SSC.36. cikkének [Az 
intézmények közötti megtérítések] alkalmazása céljából a termész etbeni ellátások költségeinek az 
azokat nyújtó intézmény elszámolásában szereplő tényleges összegét az illetékes intézmény 
visszatéríti az intézménynek, kivéve ahol e melléklet SSCI.57. cikke [Ideiglenesen folyósított pénzbeli 
ellátások vagy járulékok] alk almazandó.    
2. Ha az (1) bekezdésben említett ellátások költségének tényleges összege részben vagy 
egészben nem szerepel azon intézmény nyilvántartásában, amely azokat nyújtotta, a megtérítendő 
összeget a rendelkezésre álló adatokból nyert valamennyi hivatko zási alapból kiindulva számított 
átalányfizetés alapján kell megállapítani. A szociális biztonsági rendszerek koordinálásával foglalkozó 
szakbizottság felméri, hogy melyek az átalány kiszámításának alapjai, és megállapítja annak 
összegét.   
3. Az (1) bekezdésb en említett ellátásokat nyújtó intézmény által alkalmazott jogszabályok 
hatálya alá tartozó biztosítottaknak nyújtott természetbeni ellátásokra alkalmazandónál magasabb 
díjak nem vehetők figyelembe a megtérítéskor.  
2. szakasz:  Visszatérítés rögzített össz egek alapján  
 
1315  SSCI.48. cikk: Az érintett államok felsorolása  
1. A jegyzőkönyv SSC.30. cikkének [Az intézmények közötti megtérítések] (2) bekezdésében 
említett államokat, amelyek jogi vagy igazgatási struktúrái következtében a tényleges költségek 
alapján történ ő megtérítés nem alkalmazható, e melléklet SSCI -3. függeléke sorolja föl.   
2. E melléklet SSCI -3. függelékében felsorolt államok esetében az alábbi személyeknek nyújtott 
természetbeni ellátások összegét:    
(a) a jegyzőkönyv SSC.15. cikke [Az illetékes államon kív üli más állam területén található lakóhely] 
szerint azon családtagok, akik a biztosított lakóhelye szerinti államtól eltérő államban laknak;  
valamint    
(b) a jegyzőkönyv SSC.22. cikkének [Természetbeni ellátásokra való jogosultság hiánya a lakóhely 
szerinti ál lam jogszabályai szerint] (1) bekezdése, SSC.23. cikke [A lakóhely szerinti tagállamtól 
eltérő egy vagy több tagállam jogszabályai szerinti nyugdíjak, ha a természetbeni ellátásokra 
való jogosultság a lakóhely szerinti tagállamban áll fenn] és SSC.24. cikk e [A nyugdíjas azon 
családtagjai, akiknek a lakóhelye egy másik államban található, mint amelyikben az érintett 
nyugdíjas lakóhellyel rendelkezik] szerinti nyugdíjasok és családtagjaik;   
az illetékes intézmény az egyes naptári évekre megállapított rögzítet t összegek alapján téríti meg az 
említett ellátásokat nyújtó intézménynek. E rögzített összegnek a lehető legközelebb kell állnia a 
tényleges kiadásokhoz.  
SSCI.49. cikk: A havi rögzített összegek és a teljes rögzített összeg kiszámításának módszere  
1. Minden egyes hitelező állam esetében valamely naptári évre vonatkozóan az egy főre eső 
havi rögzített összeg (Fi) meghatározása úgy történik, hogy a korcsoportok (i) szerint bontott, egy 
főre jutó éves átlagos költséget (Yi) elosztják 12 -vel, és a kapott eredmény t az alábbi képletnek 
megfelelően (X -szel) csökkentik:    
Fi = Y i*1/12*(1 -X)   
ahol:   
- az index (i = 1, 2 és 3) a rögzített összegek kiszámítására alkalmazott három 
korcsoportot jelzi:    
- i = 1: 20 évnél fiatalabb személyek,   
- i = 2: 20 és 64 év közötti személyek,  
- i = 3: 65 éves és annál idősebb személyek,  
- Yi a (2) bekezdésben meghatározott, az i korcsoportra vonatkozó, egy főre 
jutó éves átlagos költség,   
- az X együttható (0,20 vagy 0,15) a (3) bekezdésben meghatározott 
csökkentést mutatja.   
2. Az i korcsoportban felmerülő, egy főre jutó éves átlagos költség (Yi) úgy számítható ki, hogy 
a hitelező állam jogszabályainak hatálya alá tartozó és annak területén lakóhellyel rendelkező 
valamennyi, az érintett korcsoportba tartozó személy számára az eze n állam intézményei által 
 
1316  nyújtott természetbeni ellátásokra fordított éves kiadást elosztjuk az érintett naptári évben az adott 
korcsoportba tartozó személyek átlagos számával. A számításnak e melléklet SSCI.20. cikkében [A 
lakóhely vagy a tartózkodási he ly szerinti államban egynél több rendszer létezése esetén 
alkalmazandó rendszer] említett rendszerek keretében felmerülő kiadásokon kell alapulnia.  
3. A havi rögzített összeget érintő csökkentés általában 20  % (X = 0,20). Nyugdíjasok és 
családtagjaik esetében  a csökkentés 15  % (X = 0,15), amennyiben az illetékes állam nem szerepel az 
SSC-3. mellékletben [Kiegészítő jogosultságok az illetékes államba visszatérő nyugdíjasok részére] 
található felsorolásban.  
4. Minden adós állam esetében az egy naptári évre vonatkoz ó teljes rögzített összeg az olyan 
módon kapott szorzatok összegével egyenlő, ahol az egyes i korcsoportokban az egy főre 
meghatározott havi rögzített összeget megszorozzák az adott korcsoportba tartozó érintett 
személyek által a hitelező államban eltöltöt t teljes hónapok számával.  
Az érintett személyek által a hitelező államban eltöltött teljes hónapok száma valamely naptári év 
azon naptári hónapjainak száma, amelyek során az érintett személyek – mivel lakóhelyük a hitelező 
állam területén volt – e terület en az adós állam költségére természetbeni ellátásokra voltak 
jogosultak. A hónapok számát a lakóhely szerinti intézmény által e célból az illetékes intézmény által 
megadott, az érdekeltek jogaira vonatkozó igazoló dokumentumok alapján vezetett jegyzék alap ján 
határozzák meg.    
5. A szociális biztonsági rendszerek koordinálásával foglalkozó szakbizottság olyan 
módosításokat tartalmazó javaslatot nyújthat be, amelyek szükségesek lehetnek ahhoz, hogy a 
számított rögzített összegek a lehető legjobban megközelítsék  a ténylegesen felmerült kiadásokat, és 
a (3) bekezdésben említett csökkentések ne eredményezzenek az államok számára 
kiegyensúlyozatlan vagy kettős kifizetéseket.    
6. A szociális biztonsági rendszerek koordinálásával foglalkozó szakbizottság megállapítja az  
(1)–(5) bekezdésben említett rögzített összegek kiszámításához szükséges elemek meghatározásának 
módszereit.  
SSCI.50. cikk:  Az éves átlagos költségek jelentése  
A különböző korcsoportok meghatározott évre vonatkozó, egy főre jutó, éves átlagos költségét 
legkésőbb a tárgyévet követő második év végéig jelenteni kell a szociális biztonsági rendszerek 
koordinálásával foglalkozó szakbizottságnak. Ha a költséget a fenti határidőn belül nem jelentik, a 
szociális biztonsági rendszerek koordinálásával foglalkozó sz akbizottság által egy előző évre 
meghatározott, egy főre jutó éves átlagos költséget kell figyelembe venni.  
3. szakasz:  Közös rendelkezések  
SSCI.51. cikk:  Az intézmények közötti megtérítési eljárás  
1. Az államok közötti megtérítést a lehető legrövidebb időn  belül rendezni kell.  Valamennyi 
érintett intézmény köteles a követeléseket az e szakaszban említett határidőkön belül – amint 
lehetősége nyílik rá – megtéríteni. Egy adott követelés vitatása nem lehet akadálya egyéb 
követelés(ek) megtérítésének.   
2. A jegyző könyv SSC.30. cikkében [Az intézmények közötti megtérítések] és SSC.36. cikkében 
[Az intézmények közötti megtérítések] meghatározott, a tagállamok és az Egyesült Királyság 
intézményei közötti visszatérítésre az összekötő szerven keresztül kerül sor. Külön összekötő szerv 
 
1317  működhet a jegyzőkönyv SSC.30. cikke [Az intézmények közötti megtérítések] és SSC.36. cikke [Az 
intézmények közötti megtérítések] szerinti visszatérítések rendezésére.  
SSCI.52. cikk: A követelések benyújtásának és rendezésének határideje  
1. A tényleges kiadáson alapuló igényeket azon naptári félév végétől számított 12 hónapon 
belül kell benyújtani az adós állam összekötő szervéhez, amelyben ezek a követelések a hitelező 
intézmény nyilvántartásában megjelentek.  
2. Valamely naptári év tekintetében a  rögzített összegekre vonatkozó igényeket az azon 
hónapot követő 12 hónapon belül kell benyújtani az adós állam összekötő szervéhez, amelyben az 
érintett évi átlagköltségeket a szociális biztonsági rendszerek koordinálásával foglalkozó 
szakbizottság jóváha gyta. Az e melléklet SSCI.49. cikkének [A havi rögzített összegek és a teljes 
rögzített összeg kiszámításának módszere] (4) bekezdésében említett nyilvántartásokat a tárgyévet 
követő év végéig kell benyújtani.  
3. Az e melléklet SSCI.7. cikke [Az ellátások és járulékok ideiglenes számítása] (5) bekezdésének 
második albekezdésében említett esetben az e cikk (1) és (2) bekezdésében előírt határidő nem 
kezdődhet az illetékes hatóság kijelölését megelőzően.  
4. Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott határidőkön túl be nyújtott követeléseket nem 
veszik figyelembe.  
5. A követeléseket az adós intézménye azon hónap végétől számított 18 hónapon belül téríti 
meg a hitelező állam – e melléklet SSCI.51. cikke [Az intézmények közötti megtérítési eljárás] szerinti 
– összekötő szerve  számára, amelyben az érintett igényeket az adós állam összekötő szervéhez 
benyújtották. Ez a rendelkezés nem vonatkozik azokra a követelésekre, amelyeket az adós intézmény 
az említett időszakban elfogadható okból elutasított.  
6. A valamely igényre vonatkozó esetleges vitát az azon hónap végét követő 36 hónapon belül 
kell rendezni, amelyben a követelést benyújtották.  
7. A szociális biztonsági rendszerek koordinálásával foglalkozó szakbizottság segítséget nyújt az 
elszámolások végleges lezárásához olyan esetekben,  amikor az ügyet nem lehet a (6) bekezdésben 
előírt határidőn belül rendezni, valamint – valamely fél indokolt kérésére – vitás kérdésekben 
véleményt nyilvánít, mégpedig azon hónapot követő hat hónapon belül, amelyben az ügyet hozzá 
utalták.  
SSCI.53. cikk:  Késedelmi kamat és előleg  
1. Az e melléklet SSCI.52. cikkének [A követelések benyújtásának és rendezésének határideje] 
(5) bekezdésében előírt 18 hónapos időszak végétől a fennálló igényekre a hitelező intézmény 
kamatot számíthat fel, kivéve, ha az adós inté zmény – az azon hónap végétől számított hat hónapon 
belül, amelyben a követelést benyújtották – az e melléklet SSCI.51. cikkének [A követelések 
benyújtásának és rendezésének határideje] (1) vagy (2) bekezdése alapján benyújtott összigény 
legalább 90  %-ának  megfelelő előleget fizetett.  A követelésnek az előleg által nem fedezett részére 
vonatkozóan kamatot csak az e melléklet SSCI.53. cikkének (6) bekezdésében előírt 36 hónapos 
időszak végétől lehet felszámítani.  
2. Ezt a kamatot a szociális biztonsági rendszer ek koordinálásával foglalkozó szakbizottság által 
e célra kijelölt pénzügyi intézmény által az elsődleges refinanszírozó műveleteire alkalmazott 
referencia -kamatláb alapján kell kiszámítani. Az alkalmazandó referencia -kamatláb a fizetés 
esedékességi hónapj ának első napján hatályban lévő referencia -kamatláb.  
 
1318  3. Az összekötő szervek nem kötelesek az (1) bekezdésben előírt előleget elfogadni. Ha 
azonban egy összekötő szerv visszautasít egy ilyen ajánlatot, a hitelező intézmény a továbbiakban – 
az (1) bekezdés más odik mondatában foglaltaktól eltérően – nem jogosult késedelmi kamatot 
felszámítani a szóban forgó követeléssel kapcsolatban.  
SSCI.54. cikk:  Az éves elszámolások kimutatása  
1. A partnerségi tanács a szociális biztonsági rendszerek koordinálásával foglalkozó 
szakbizottság jelentése alapján minden naptári évre vonatkozóan megállapítja a követelések 
helyzetét.  E célból az összekötő szervek értesítik a szociális biztonsági rendszerek koordinálásával 
foglalkozó szakbizottságot – az általa megállapított határidőn b elül és eljárásoknak megfelelően – 
egyrészről a benyújtott, rendezett vagy vitatott követelések összegéről (hitelezői pozíció), másrészről 
a kapott, rendezett vagy vitatott követelések összegéről (adósi pozíció).  
2. A partnerségi tanács bármilyen megfelelő el lenőrzést elvégezhet az (1) bekezdésben 
meghatározott éves igénykimutatás elkészítésének alapjaként felhasznált statisztikai és számviteli 
adatokon, különösen, hogy meggyőződjön arról, hogy azok megfelelnek -e az e címben megállapított 
szabályoknak.  
2. FEJE ZET:  JOGOSULATLANUL FELVETT ELLÁTÁSOK BEHAJTÁSA, BESZÁMÍTÁSA ÉS A BEHAJTÁSSAL 
KAPCSOLATOS SEGÍTSÉGNYÚJTÁS  
1. szakasz: Alapelvek  
SSCI.55. cikk:  Közös rendelkezések  
A jegyzőkönyv SSC.64. cikkének [A járulékok beszedése és az ellátások visszatérítése] alkalmazásában 
és az abban meghatározott kereten belül a követelések behajtását lehetőség szerint az érintett 
tagállami intézmények és az Egyesült Királyság intézményei k özött vagy az érintett természetes vagy 
jogi személlyel szembeni beszámítás útján kell végezni, az e melléklet SSCI.56 [Jogosulatlanul felvett 
ellátások] –SSCI.58. cikkének [A beszámítással kapcsolatos költségek] megfelelően. Amennyiben a 
követelést vagy an nak egy részét nem lehetséges behajtani ezzel a beszámítási eljárással, az 
esedékes összeg fennmaradó részét e melléklet SSCI.59 [Fogalommeghatározások és közös 
rendelkezések] –SSCI.69. cikkével [A behajtással kapcsolatos költségek] összhangban kell behajta ni.  
2. szakasz:  Beszámítás  
SSCI.56. cikk:  Jogosulatlanul felvett ellátások  
1. Ha egy állam intézménye valamely személynek jogalap nélkül folyósított ellátást, ez az 
intézmény az általa alkalmazott jogszabályokban meghatározott feltételekkel és kereteken b elül 
felkérheti annak az államnak az intézményét, amely az ellátásoknak az érintett személy részére 
történő kifizetéséért felelős, hogy vonja le a jogalap nélkül folyósított összeget az érintett 
személynek járó hátralékokból vagy olyan összegekből, amelyek  kifizetése folyamatban van, 
függetlenül attól, hogy az ellátás mely szociális biztonsági ágazaton belül kerül folyósításra.  Ez utóbbi 
állam intézménye a szóban forgó összeget ugyanúgy az általa alkalmazott jogszabályokban az ilyen 
beszámítási eljárásokra meghatározott feltételek és korlátozások alapján vonja le, mintha egy saját 
maga által folyósított túlfizetésről lenne szó, és a levont összeget átutalja annak az intézménynek, 
amely a jogalap nélküli ellátást folyósította.   
2. Az (1) bekezdéstől eltérően, ha  a jegyzőkönyv III. címének [Az ellátások egyes csoportjaira 
vonatkozó különleges rendelkezések] 3 [Haláleseti juttatás] –4. fejezete [Rokkantsági ellátások] 
értelmében a rokkantsági ellátások, öregségi és túlélő hozzátartozói nyugdíjak megállapításánál vag y 
 
1319  felülvizsgálatánál valamelyik állam intézménye valamely személy részére jogalap nélkül fizetett 
ellátást, akkor ez az intézmény felkérheti azon állam intézményét, amely a megfelelő ellátásoknak az 
érintett személy részére történő kifizetéséért felelős, h ogy vonja le a túlfizetett összeget az érintett 
személynek járó hátralékokból.  Miután az utóbbi intézmény tájékoztatta a jogalap nélküli összeget 
folyósító intézményt az általa fizetendő e hátralékokról, a jogalap nélküli összeget folyósító 
intézmény két h ónapon belül közli a jogalap nélküli folyósítás összegét. Ha az az intézmény, 
amelynek hátralékot kell fizetnie, ezt az információt a határidőn belül kézhez kapja, a levont összeget 
átutalja a jogalap nélküli összeget folyósító intézménynek. Amennyiben a h atáridő lejár, az 
intézmény haladéktalanul folyósítja a hátralékot az érintett személy részére.   
3. Amennyiben valamely személy egy államban szociális jóléti támogatásban részesült egy 
olyan időszak alatt, amelynek folyamán egy másik állam jogszabálya alapján  ellátásokra volt jogosult, 
úgy a támogatást nyújtó szerv, ha jogosult az érintett személynek járó ellátások visszaigénylésére, 
felkérheti a másik állam azon intézményét, amely az ellátásoknak az érintett személy részére történő 
kifizetéséért felelős, hogy  vonja le a kifizetett támogatás összegét azokból az összegekből, amelyeket 
ezen állam az említett személynek folyósít.   
Ezt a rendelkezést értelemszerűen kell alkalmazni az érintett személy minden olyan családtagjára, aki 
valamely állam területén támogatá sban részesült egy olyan időszak alatt, amelynek során a 
biztosított személy egy másik állam joga alapján e családtag tekintetében ellátásokra volt jogosult.  
Annak az államnak az intézménye, amely jogalap nélkül folyósított támogatást, az esedékes összegr ől 
nyilatkozatot küld a másik állam intézményének, amely aztán az összeget az általa alkalmazott 
jogszabályokban az ilyen beszámítási eljárásokra meghatározott feltételek és korlátozások alapján 
levonja, és haladéktalanul átutalja annak az intézménynek, am ely a jogalap nélküli támogatást 
folyósította.  
SSCI.57. cikk: Ideiglenesen folyósított pénzbeli ellátások vagy járulékok  
1. E melléklet SSCI.6. cikkének [Jogszabályok ideiglenes alkalmazása és ellátások ideiglenes 
nyújtása] alkalmazása céljából az az intézmé ny, amely a pénzbeli ellátásokat ideiglenesen 
folyósította, legkésőbb az alkalmazandó jogszabályok vagy az ellátások folyósításáért felelős 
intézmény meghatározását követő három hónapon belül kimutatást készít az ideiglenesen folyósított 
összegről, és azt elküldi az illetékesként megjelölt intézménynek.  
Az ellátások folyósítása szempontjából illetékesként megjelölt intézmény az ideiglenes folyósítás 
tekintetében esedékes összeget levonja az általa az érintett személynek fizetendő megfelelő 
ellátások hátralé kából, és a levont összeget haladéktalanul átutalja a pénzbeli ellátásokat 
ideiglenesen folyósító intézménynek.  
Ha az ideiglenesen folyósított ellátások összege meghaladja a hátralékok összegét, vagy nincs 
hátralék, az illetékesként megjelölt intézmény ezt  az összeget az általa alkalmazott jogszabályokban 
az ilyen beszámítási eljárásokra meghatározott feltételek és korlátozások alapján levonja a 
folyamatban levő folyósításokból, és a levont összeget haladéktalanul átutalja annak az 
intézménynek, amely a pén zbeli ellátásokat ideiglenesen folyósította.  
2. Az az intézmény, amelynek egy jogi vagy természetes személy ideiglenesen járulékot fizetett, 
mindaddig nem térítheti vissza a szóban forgó összegeket az azokat befizető személynek, míg az 
illetékesként megjelölt  intézménytől meg nem bizonyosodott az e melléklet SSCI.6. cikkének 
[Jogszabályok ideiglenes alkalmazása és ellátások ideiglenes nyújtása] (4) bekezdése alapján neki járó 
összegről.  
 
1320  Az illetékesként megjelölt intézmény kérésére – amelyet legkésőbb az alkalmazandó jogszabály 
megállapítását követő három hónapon belül meg kell tenni – az az intézmény, amelynek 
ideiglenesen járulékot fizettek, a járulékokat átutalja az adott időszakra illetékesként megjelölt 
intézménynek annak érdekében, hogy a jogi vagy t ermészetes személy a járuléktartozást rendezze. 
Az átutalt járulékokat visszamenőlegesen úgy kell tekinteni, mintha azokat az illetékesként megjelölt 
intézménynek fizették volna.  
Amennyiben az ideiglenesen fizetett járulékok összege meghaladja azt az össze get, amellyel a jogi 
vagy természetes személy az illetékesként megjelölt intézmény felé tartozik, az az intézmény, 
amelynek ideiglenesen járulékot fizettek, a túlfizetés összegét megtéríti az érintett jogi vagy 
természetes személy részére.  
SSCI.58. cikk:  A beszámítással kapcsolatos költségek  
Nem kell költségtérítést fizetni, amennyiben az adósságot az e melléklet SSCI.56. [Jogosulatlanul 
felvett ellátások] és SSCI.57. cikkében [A beszámítással kapcsolatos költségek] megállapított 
beszámítási eljárással haj tják be.  
  
 
1321  3. szakasz: Behajtás  
SSCI.59. cikk:  Fogalommeghatározások és közös rendelkezések  
1. E szakasz alkalmazásában:  
- „követelés”: minden olyan követelés, amely jogalap nélkül befizetett járulékokra vagy 
jogalap nélkül folyósított vagy nyújtott ellátásokra vonatkozik, ideértve a követeléssel 
fellépő állam jogszabályainak megfelelő, a követeléssel kapcsolatos kamatokat, 
pénzbírságokat, közigazgatási pénzbüntetéseket és minden egyéb terhet és költséget;   
 
- „megkereső fél”: minden egyes állam esetében az az intézmény, amely a fentiekben 
meghatározott követelést illetően tájékoztatást, értesítést vagy behajtást kér;   
 
- „megkeresett fél”: minden egyes állam esetében az az intézmény, amelyhez 
tájékoztatásra, értesítésre vagy behajtásra irányuló meg kereséssel lehet fordulni.  
 
2. Az államok közötti kérelmek és az ezekkel kapcsolatos közlemények feldolgozását 
főszabályként a kijelölt intézmények végzik.  
3. A gyakorlati végrehajtási intézkedéseket, többek között az e melléklet SSCI.4. cikkével 
[Formanyomtatvá nyok, dokumentumok és az adatcsere módszere], valamint a behajtási kérelmek 
minimális összeghatárának megállapításával kapcsolatos intézkedéseket a szociális biztonsági 
rendszerek koordinálásával foglalkozó szakbizottság hozza meg.  
SSCI.60. cikk:  Információkérés  
1. A megkereső fél kérésére a megkeresett fél minden olyan információt megad, amely a 
megkereső fél számára követelésének behajtásához hasznos lehet.  
2. Az ezen információkhoz való hozzájutás érdekében a megkeresett fél élhet a saját államában 
felmerülő hasonló követelések behajtására alkalmazandó törvényi, rendeleti és közigazgatási 
gyakorlatok által ráruházott hatáskörökkel.  A tájékoztatás iránti kérelemben fel kell tüntetni annak a 
jogi vagy természetes személynek a nevét, utolsó ismert címét é s az azonosításával kapcsolatos 
egyéb lényeges információkat, akit a kért tájékoztatás érint, valamint annak a követelésnek a 
természetét és összegét, amelyre a kérelem vonatkozik.  
3. A megkeresett fél nem köteles olyan információt szolgáltatni:  
(a) amelyet a saj át területén felmerülő hasonló követelések behajtása érdekében nem tudna 
beszerezni;  
(b) amely kereskedelmi, ipari vagy szakmai titkokat fedne fel;  vagy  
(c) amelynek megismerése sérthetné valamely állam biztonságát vagy a közérdekével lehetne 
ellentétes.  
4. A megkere sett félnek tájékoztatnia kell a megkereső felet a tájékoztatás iránti kérelem 
megtagadásának okáról.   
 
1322  SSCI.61. cikk:  Értesítés  
1. A megkereső fél kérésére a megkeresett fél a saját területén hatályban lévő, hasonló jogi 
aktusokkal vagy határozatokkal kapcsolatos értesítésekre vonatkozó szabályoknak megfelelően 
értesíti a címzettet mindazon jogi eszközökről és határozatokról – beleértve a bírósági határozatokat 
is –, amelyek a megkereső fél államából származó követelésekre és/vagy azok behajtására 
vonat koznak.   
2. Az értesítés iránti kérelemben fel kell tüntetni a címzett nevét és címét, valamint a címzettre 
vonatkozó minden egyéb olyan információt, amelyhez a megkereső fél általában hozzáfér, az 
értesítés tárgyát képező jogi eszköz vagy határozat jellegét és tárgyát, adott esetben az adós nevét 
és címét, valamint az adós azonosítására vonatkozó minden más lényeges információt, továbbá azt a 
követelést, amelyre az adott jogi aktus vagy határozat vonatkozik, és minden egyéb hasznos 
információt.   
3. A megkeresett  fél haladéktalanul tájékoztatja a megkereső felet az értesítési kérelemmel 
kapcsolatban hozott válaszintézkedésről és különösen azon időpontról, amikor a határozatot vagy 
jogi eszközt a címzetthez továbbították.   
SSCI.62. cikk: Behajtás iránti kérelem  
1. A m egkereső fél kérésére a megkeresett fél behajtja a megkereső fél által kiállított 
végrehajtási okirat tárgyát képező követeléseket a megkeresett hatóság államának hatályos 
törvényei, rendeletei és közigazgatási gyakorlata által megengedett mértékben.  
2. A me gkereső fél csak akkor élhet behajtás iránti kérelemmel, ha:  
(a) a megkeresett félnek is eljuttatja a megkereső fél államában kiadott, a követelés végrehajtását 
engedélyező okirat egy hivatalos példányát vagy annak hitelesített másolatát, kivéve, ha e 
mellékle t SSCI.64. cikkének [A fizetésre vonatkozó szabályok és határidők] (3) bekezdése 
alkalmazandó;   
(b) a követelést vagy az annak végrehajtását engedélyező okiratot saját tagállamában nem 
vitatják;   
(c) saját államában az (1) bekezdésben említett okirat alapján rende lkezésére álló behajtási 
eljárást lefolytatta, és az így foganatosított intézkedések nem eredményezik a követelés teljes 
kifizetését;  
(d) az elévülési határidő saját jogszabályai szerint még nem járt le.  
3. A behajtás iránti kérelem a következőket tartalmazza:  
(a) az érintett természetes vagy jogi személy neve, címe és minden más, az azonosítására vagy e 
személy javait birtokló harmadik személy azonosítására vonatkozó lényeges információ;  
(b) a megkereső fél neve, címe, valamint minden, az azonosítására vonatkozó lényeges  
információ;   
(c) a megkereső fél államában kiadott, a követelés végrehajtását engedélyező okirat;   
 
1323  (d) a követelés jellege és összege, beleértve a tőkeösszeget, a kamatot, a pénzbírságokat, a 
közigazgatási pénzbüntetéseket és minden egyéb fizetendő terhet és költ séget a megkereső 
és a megkeresett fél államának pénznemében feltüntetve;   
(e) az okiratról a címzettnek a megkereső fél vagy a megkeresett fél által küldött értesítés 
időpontja;   
(f) az az időpont, amelytől kezdve, és az az időszak, amely alatt a megkereső fél ál lamában 
hatályos jogszabályok szerint a végrehajtás lehetséges;  
(g) bármely egyéb lényeges információ.  
4. A behajtás iránti kérelem ezenkívül a megkereső fél azon nyilatkozatát is tartalmazza, amely 
megerősíti, hogy a (2) bekezdésben foglalt feltételek teljesülne k. 
5. Amint a megkereső félnek bármely, a behajtás iránti kérelem tárgyát képező üggyel 
kapcsolatos lényeges információ a tudomására jut, azt továbbítja a megkeresett félnek.  
SSCI.63. cikk:  A behajtás végrehajtását engedélyező okirat  
1. A jegyzőkönyv SSC.64. ci kkének [A járulékok beszedése és az ellátások visszatérítése] (2) 
bekezdésével összhangban a követelés végrehajtását engedélyező okiratot közvetlenül a 
megkeresett fél szerinti állam követelésének érvényesítését engedélyező végrehajtási okiratként kell 
elismerni, illetve automatikusan ilyen okiratként kell kezelni.   
2. Az (1) bekezdés ellenére a követelés végrehajtását engedélyező végrehajtási okirat adott 
esetben, a megkeresett fél államában hatályos rendelkezéseknek megfelelően elfogadható, 
elismerhető, kieg észíthető vagy az ezen állam területén a követelés érvényesítését engedélyező 
végrehajtási okirattal helyettesíthető.  
Az államok a behajtás iránti kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül igyekeznek 
teljesíteni az okirat elfogadását, elismerés ét, kiegészítését vagy helyettesítését, kivéve azokat az 
eseteket, amikor e bekezdés harmadik albekezdése alkalmazandó. A végrehajtási okirat szabályos 
megfogalmazása esetén az államok ezen intézkedéseket nem tagadhatják meg. A megkeresett fél 
értesíti a m egkereső felet a három hónapos határidő esetleges túllépésének okairól.   
E melléklet SSCI.65. cikkét [A követelés vagy a behajtását engedélyező végrehajtási okirat és a 
végrehajtási intézkedések vitatása] kell alkalmazni, ha az intézkedések bármelyike a követeléssel 
és/vagy a megkereső fél által kiállított végrehajtási okirattal kapcsolatos jogvitával járna.  
SSCI.64. cikk: A fizetésre vonatkozó szabályok és határidő  
1. A követeléseket a megkeresett fél államának pénznemében kell behajtani.  A megkeresett fél 
az általa behajtott követelés teljes összegét átutalja a megkereső fél részére.   
2. A megkeresett fél – ha a saját államában hatályos törvényi, rendeleti és közigazgatási 
rendelkezések lehetővé teszik, és miután konzultált a megkereső féllel – fizetési haladé kot adhat az 
adósnak, vagy részletfizetést engedélyezhet.  A megkeresett fél által e fizetési haladékért felszámított 
esetleges kamatokat szintén át kell utalni a megkereső félnek.   
3. Azon időponttól kezdve, amikor a követelés behajtásának végrehajtását engedélyező 
okiratot e melléklet SSCI.63. cikke [A behajtás végrehajtását engedélyező okirat] (1) bekezdésének 
megfelelően közvetlenül elismerték, vagy e melléklet SSCI. 63. cikke [A beh ajtás végrehajtását 
 
1324  engedélyező okirat] (2) bekezdésének megfelelően elfogadták, elismerték, kiegészítették vagy 
helyettesítették, a megkeresett fél államában hatályos törvényi, rendeleti és közigazgatási 
rendelkezések szerint a fizetési késedelemért kamat ot kell felszámítani, és azt szintén át kell utalni a 
megkereső félnek.   
SSCI.65. cikk: A követelés vagy a behajtását engedélyező végrehajtási okirat és a végrehajtási 
intézkedések vitatása   
1. Ha a behajtási eljárás során valamely érdekelt fél vitatja a köve telést vagy az annak 
végrehajtását engedélyező, a megkereső fél államában kiállított okiratot, a keresetet a megkereső fél 
államának illetékes intézményéhez kell benyújtani, ez utóbbi állam hatályos jogszabályainak 
megfelelően.  Erről az intézkedésről a meg kereső félnek haladéktalanul tájékoztatnia kell a 
megkeresett felet. A lépésről az érdekelt fél is tájékoztathatja a megkeresett felet.  
2. Amint a megkeresett fél megkapja az (1) bekezdésben említett értesítést vagy tájékoztatást 
a megkereső féltől vagy az ér dekelt féltől, felfüggeszti a végrehajtási eljárást az ügyben illetékes 
szerv döntéséig, kivéve, ha a megkereső fél másként nem rendelkezik az e bekezdés második 
albekezdésének megfelelően.  E melléklet SSCI.68. cikkének [Biztosítási intézkedések] sérelme n élkül, 
és amennyiben a megkeresett fél szükségesnek tartja, óvintézkedéseket tehet a behajtás 
biztosítására, amennyiben az államában hatályban lévő törvények és rendelkezések hasonló igények 
esetében ilyen intézkedést lehetővé tesznek.  
Az első albekezdés e llenére a megkereső fél az államában hatályos törvényeknek, rendeleteknek és 
közigazgatási gyakorlatnak megfelelően felkérheti a megkeresett felet a vitatott követelés 
behajtására, feltéve, hogy a megkeresett fél államában hatályos törvények, rendeletek és  
közigazgatási gyakorlat ezt lehetővé teszik. Ha a jogvita eredménye az adósnak kedvez, a megkereső 
fél köteles megtéríteni minden behajtott összeget a megkeresett fél államában hatályos 
jogszabályokkal összhangban fizetendő esetleges kártérítéssel együtt.  
3. Amennyiben a jogvita a megkeresett fél államában hozott végrehajtási intézkedésekre 
vonatkozik, a keresetet – saját törvényi és rendeleti rendelkezéseinek megfelelően – ezen állam 
illetékes szervéhez kell benyújtani.  
4. Amennyiben az az illetékes hatóság, am elyhez az (1) bekezdésnek megfelelően a keresetet 
benyújtották, rendes vagy közigazgatási bíróság, e bíróság határozata – amennyiben az a megkereső 
fél számára kedvező, és lehetővé teszi a megkereső fél államában a követelés behajtását – e 
melléklet SSCI.6 2. [Behajtás iránti kérelem] és SSCI.63. cikke [A behajtás végrehajtását engedélyező 
okirat] értelmében „végrehajtási okiratnak” minősül, és az igény behajtását e határozat alapján 
hajtják végre.   
SSCI.66. cikk:  A segítségnyújtás korlátai  
1.  A megkeresett f él nem köteles:  
(a) az e melléklet SSCI.62 [Behajtás iránti kérelem] –SSCI.65. cikkében [A követelés vagy a 
behajtását engedélyező végrehajtási okirat és a végrehajtási intézkedések vitatása] 
meghatározott segítséget nyújtani, amennyiben a követelés behajtása a z adós helyzete miatt 
a megkeresett fél államában súlyos gazdasági vagy társadalmi nehézségeket okozna, 
amennyiben a megkeresett fél államában hatályos törvények, rendeletek és közigazgatási 
gyakorlat hasonló belföldi követelések esetében ilyen intézkedést  lehetővé tesznek;  
 
1325  (b) az e melléklet SSC.60 [Információkérés] –SSCI.65. cikkében [A követelés vagy a behajtását 
engedélyező végrehajtási okirat és a végrehajtási intézkedések vitatása] meghatározott 
segítséget nyújtani, amennyiben e melléklet SSCI.60 [Informác iókérés] –SSCI.62. cikke 
[Behajtás iránti kérelem] szerinti eredeti kérelem öt évnél régebbi követelésekre vonatkozik, a 
behajtást engedélyező okiratnak a megkereső fél államában a megkeresés időpontjában 
hatályos törvények, rendeletek vagy közigazgatási gy akorlat szerinti kiállításának időpontjától 
számítva.  Amennyiben azonban a követelés vagy az okirat jogvita tárgyát képezi, a határidő 
számítása attól az időponttól kezdődik, amikor a megkereső fél állama megállapítja, hogy a 
követelés vagy a behajtást eng edélyező végrehajtási okirat már nem vitatható.   
2. A megkeresett félnek tájékoztatnia kell a megkereső felet a segítségnyújtás céljából való 
megkeresés megtagadásának okairól.   
SSCI.67. cikk:  Elévülési határidő  
1. Az elévülési határidőkkel kapcsolatos kérdések re az alábbiak az irányadók:  
(a) a megkereső fél államában hatályos jogszabályok, amennyiben a követelésre vagy az annak 
végrehajtását engedélyező okiratra vonatkoznak;  valamint  
(b) a megkeresett fél államában hatályos jogszabályok, amennyiben a megkeresett államban 
végrehajtási intézkedésekre vonatkoznak.  
A megkeresett fél államában hatályos jogszabályok szerinti elévülési határidő a végrehajtási okirat 
közvetlen elismerésének időpontjától, illetve e melléklet SSCI.63. cikke [A behajtás végrehajtását 
engedél yező okirat] szerinti elfogadásának, elismerésének, kiegészítésének vagy helyettesítésének 
időpontjától kezdődik.  
2. A követelések behajtásával kapcsolatban a segítségnyújtás céljából való megkeresés 
értelmében a megkeresett fél által tett lépések, amelyek – ha azokat a megkereső fél hozta volna 
meg – a megkereső fél államában hatályos jogszabályok szerint megállapított elévülési határidőre 
felfüggesztő vagy megszakító hatással lennének, e hatást illetően úgy tekintendők, mintha ez utóbbi 
államban hajtották vo lna végre azokat.   
SSCI.68. cikk:  Biztosítási intézkedések  
A megkereső fél indokolt kérésére a megkeresett fél biztosítási intézkedéseket tesz a 
követelésbehajtás biztosítására olyan mértékben, amennyiben a megkeresett fél államában hatályos 
törvényi és r endeleti rendelkezések azt lehetővé teszik.  
Az első bekezdés végrehajtásához az e melléklet SSCI.62. [Behajtás iránti kérelem], SSCI.63. [A 
behajtás végrehajtását engedélyező okirat], SSCI.65. [A követelés vagy a behajtását engedélyező 
végrehajtási okirat és a végrehajtási intézkedések vitatása] és SSCI.66. cikkében [A segítségnyújtás 
korlátai] foglalt rendelkezéseket és eljárásokat értelemszerűen kell alkalmazni.   
SSCI.69. cikk:  A behajtással kapcsolatos költségek  
1. A megkeresett fél a nála a behajtással ka pcsolatosan felmerülő összes költséget behajtja az 
érintett természetes vagy jogi személytől, és azt visszatartja, a hasonló követelésekre vonatkozó, a 
megkeresett fél államában hatályos törvényeknek és rendeleteknek megfelelően.  
2. Az e szakasz alapján nyújt ott kölcsönös segítségnyújtás főszabályként térítésmentes. 
Amennyiben azonban a behajtás különös nehézséggel jár, vagy nagyon nagy összegű költséget érint, 
 
1326  a megkereső és a megkeresett fél a szóban forgó ügy tekintetében egyedi megtérítési módozatról 
állap odhatnak meg.  
A megkereső fél állama a megkeresett fél államával szemben felelősséggel tartozik minden olyan 
költség vagy veszteség tekintetében, amelyek a követelés tárgyát vagy a megkereső fél által kiállított 
okirat érvényességét illetően megalapozatlan nak ítélt eljárások eredményeként merülnek fel.   
 
V. CÍM: VEGYES, ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK  
SSCI.70. cikk:  Orvosi felülvizsgálat és igazgatási ellenőrzések  
1. Az egyéb rendelkezések sérelme nélkül, amennyiben az ellátásban részesülő, ellátást igénylő 
vagy ezek családtagja az adós intézmény szerinti államtól eltérő állam területén tartózkodik vagy 
lakik, az orvosi vizsgálatot ezen intézmény kérésére a kedvezményezett tartózkodási vagy lakóhelye 
szerinti intézmény végzi el az általa alkalmazott jogszabál yokban megállapított eljárások szerint.  
Az adós intézmény közli a tartózkodási vagy lakóhely szerinti intézménnyel a követendő szükséges 
különleges követelményeket, valamint azokat a pontokat, amelyekre az orvosi vizsgálatnak ki kell 
terjednie.  
2. A tartózkod ási vagy lakóhely szerinti intézmény jelentést küld az orvosi vizsgálatot kérő adós 
intézménynek. Az adós intézmény számára a tartózkodási vagy lakóhely szerinti intézmény 
megállapításai kötelező érvényűek.  
Az adós intézmény fenntartja a jogot arra, hogy a  kedvezményezettet egy saját választása szerinti 
orvossal vizsgáltassa meg. A kedvezményezett azonban csak akkor szólítható fel az adós intézmény 
szerinti államba való visszatérésre, ha egészségi állapota az út megtételét lehetővé teszi, valamint ha 
a kapc solódó utazási és tartózkodási költségeket az adós intézmény viseli.  
3. Amennyiben az ellátásban részesülő, ellátást igénylő vagy ezek családtagja az adós 
intézmény helye szerinti államtól eltérő állam területén tartózkodik vagy lakik, az igazgatási 
ellenőrzé st az adós intézmény kérésére a kedvezményezett tartózkodási vagy lakóhelye szerinti 
intézmény végzi el.  
A (2) bekezdést ebben az esetben is alkalmazni kell.  
4. A díjmentes kölcsönös igazgatási segítségnyújtásra vonatkozó, a jegyzőkönyv SSC.59. 
cikkének [Együ ttműködés] (3) bekezdésében foglalt elvtől eltérően, az (1) –(3) bekezdésben említett 
ellenőrzések tényleges költségeit az ellenőrzéseket kérő adós intézmény megtéríti az ellenőrzések 
elvégzésére felkért intézménynek.  
SSCI.71. cikk:  Értesítések  
1. Az államok értesítik a szociális biztonsági rendszerek koordinálásával foglalkozó 
szakbizottságot a jegyzőkönyv SSC.1. cikkében [Fogalommeghatározások] és e melléklet SSCI.1. cikke 
(2) bekezdésének a) és b) pontjában szereplő szervek és jogalanyok, valamint az e mell éklettel 
összhangban kijelölt intézmények adatairól.  
2. Az (1) bekezdésben meghatározott szerveket – azonosítási kód és elektronikus cím 
formájában – elektronikus azonosítóval kell ellátni.  
 
1327  3. A szociális biztonsági rendszerek koordinálásával foglalkozó szakbizo ttság megállapítja az (1) 
bekezdésben meghatározott adatokról való értesítés tekintetében alkalmazandó struktúrát, 
tartalmat és részletes szabályokat, beleértve a közös formátumot és a mintát is.  
4. A jegyzőkönyv végrehajtása érdekében az Egyesült Királyság r észt vehet a szociális 
biztonságra vonatkozó információk elektronikus cseréjében, és viseli az ehhez kapcsolódó 
költségeket.  
5. Az államok biztosítják az (1) bekezdésben szereplő információk állandó naprakésszé tételét.  
SSCI.72. cikk:  Tájékoztatás  
A szociális biztonsági rendszerek koordinálásával foglalkozó szakbizottság kidolgozza az ahhoz 
szükséges tájékoztatást, hogy az érdekeltek megismerhessék jogaikat, valamint az azok 
érvényesítéséhez szükséges alakiságokat. Amennyiben lehetséges, biztosítani k ell ezen információk 
elektronikus úton, a nyilvánosság számára hozzáférhető internetes oldalakon történő közzététellel 
történő terjesztését. A szociális biztonságért felelős koordinációs szakbizottság gondoskodik az 
információk rendszeres naprakésszé tétel éről, és figyelemmel kíséri az ügyfelek részére nyújtott 
szolgáltatások minőségét.  
SSCI.73. cikk:  Pénznemek átváltása  
A jegyzőkönyv, valamint e melléklet alkalmazásában a két pénznem közötti mindenkori átváltási 
arány a szociális biztonságért felelős koor dinációs szakbizottság által e célra kijelölt pénzügyi 
intézmény által közzétett referencia -árfolyam.  Az átváltási arány meghatározásához figyelembe 
veendő dátumot a szociális biztonságért felelős koordinációs szakbizottság rögzíti.  
SSCI.74. cikk:  Végreha jtási rendelkezések  
A szociális biztonsági rendszerek koordinálásával foglalkozó szakbizottság további útmutatásokat 
fogadhat el a jegyzőkönyv és e melléklet végrehajtásáról.  
SSCI.75. cikk:  A formanyomtatványokra és dokumentumokra vonatkozó átmeneti rende lkezések  
1. A szociális biztonsági rendszerek koordinálásával foglalkozó szakbizottság által 
meghatározott ideig tartó átmeneti időszak alatt az illetékes intézmények által a jegyzőkönyv 
hatálybalépése előtt közvetlenül kiadott, adott formátumú valamennyi for manyomtatvány és 
dokumentum a jegyzőkönyv alkalmazásában érvényesnek tekintendő és – adott esetben – továbbra 
is használandó az illetékes hatóságok közötti információcsere céljából.  Az említett átmeneti időszak 
előtt vagy alatt kiadott formanyomtatványok é s dokumentumok érvényességük végéig vagy 
visszavonásukig érvényesek.  
2. Az (1) bekezdésnek megfelelően érvényes formanyomtatványok és dokumentumok a 
következőket tartalmazzák:  
(a) az Egyesült Királyság által kiadott egészségbiztosítási kártya, amely e melléklet SSC.17. cikke 
[Ideiglenes tartózkodás az illetékes állam területén kívül], SSC.25. cikkének [A nyugdíjasnak 
vagy családtagjainak tartózkodása a lakóhelyüktől eltérő államban – Tartózkodás az illetékes 
államban – Engedély megfelelő kezelés igénybevételére a  lakóhely szerinti államon kívül] (1) 
bekezdése és SSCI.22. cikke [Az illetékes államtól eltérő államban való tartózkodás] 
alkalmazásában érvényes jogosultsági igazolás;  valamint  
(b) a személy társadalombiztosítási helyzetét tanúsító hordozható dokumentumok, a melyek 
szükségesek a jegyzőkönyv alkalmazhatóságához.   
 
1328   
 
  
 
1329  SSCI -1. FÜGGELÉK: KÉT VAGY TÖBB ÁLLAM KÖZÖTTI IGAZGATÁSI MEGÁLLAPODÁSOK (AZ E 
MELLÉKLET SSCI.8 CIKKÉBEN EMLÍTETTEK SZERINT)  
 
BELGIUM –EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
Az 1976. május 4 -i és június 14 -i levélváltás az 574/72/EGK rendelet 105. cikkének (2) bekezdéséről 
(az igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségeinek megtérítéséről való kölcsönös 
lemondás)  
Az 1982. május 4 -i és július 23 -i levélváltással (az 1408/71/EGK rendelet 22. cikke (1) bekezdésének 
a) pontja szerinti költségek megtérítéséről szóló megállapodás) módosított 1977. január 18 -i és 
március 14 -i levélváltás az 1408/71/EGK rendelet 36. cikkének (3) bekezdéséről (az 1408/71/EGK 
rendelet III. címe 1. fejezetének rendelke zései szerinti természetbeni ellátások megtérítésére vagy 
megtérítésükről való lemondásra vonatkozó megállapodás)  
 
DÁNIA –EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
Az 1989. november 8 -i és 1990. január 10 -i levélváltással módosított 1977. március 30 -i és április 19 -i 
levélváltás a természetbeni ellátások költségeinek, valamint az igazgatási ellenőrzések és orvosi 
felülvizsgálatok költségeinek megtérítéséről való lemondásról  
 
ÉSZTORSZÁG –EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
Az Észt Köztársaság és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között 2006.  március 29 -én 
véglegesített, az 1408/71/EGK rendelet 36. cikkének (3) bekezdése és 63. cikkének (3) bekezdése 
szerinti megállapodás a 883/2004/EK rendelet alapján a két ország által nyújtott természetbeni 
ellátások költségeinek egyéb megtérítési módjairól , 2004. május 1 -jei hatállyal  
 
FINNORSZÁG –EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
Az 1995. június 1 -jei és 20 -i levélváltás az 1408/71/EGK rendelet 36. cikkének (3) bekezdéséről és 63. 
cikkének (3) bekezdéséről (természetbeni ellátások költségeinek megtérítése, illetve a megté rítésről 
való lemondás) és az 574/72/EGK rendelet 105. cikkének (2) bekezdéséről (igazgatási ellenőrzések és 
orvosi vizsgálatok költségeinek megtérítéséről való lemondás)  
 
FRANCIAORSZÁG –EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
Az 1997. március 25 -i és április 28 -i levélváltás a z 574/72/EGK rendelet 105. cikkének (2) 
bekezdéséről (az igazgatási ellenőrzések és az orvosi vizsgálatok költségeinek megtérítéséről való 
kölcsönös lemondás)  
Az 1998. december 8 -i megállapodás az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet alapján a 
természetbe ni ellátások esetében megtérítendő összegek meghatározásának különös módszereiről  
 
MAGYARORSZÁG –EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
A Magyar Köztársaság és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között 2005. november 1 -jén 
véglegesített, a 883/2004/EGK rendelet 35. cikk ének (3) bekezdése és 41. cikkének (2) bekezdése 
szerinti megállapodás az ezen rendelet alapján mindkét ország által nyújtott természetbeni ellátások 
költségeinek egyéb megtérítési módjairól, 2004. május 1 -jei hatállyal  
 
1330   
ÍRORSZÁG –EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
Az 1975 . július 9 -i levélváltás az 1408/71/EGK rendelet 36. cikkének (3) bekezdéséről és 63. cikkének 
(3) bekezdéséről (az 1408/71/EGK rendelet III. címe 1. vagy 4. fejezetének rendelkezései szerinti 
természetbeni ellátások megtérítéséről vagy a megtérítésről val ó kölcsönös lemondásról szóló 
megállapodás) és az 574/72/EGK rendelet 105. cikkének (2) bekezdéséről (az igazgatási ellenőrzések 
és orvosi felülvizsgálatok költségeinek megtérítéséről való kölcsönös lemondás)  
 
OLASZORSZÁG –EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
Az Olasz Köztársaság és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között 2005. december 15 -én aláírt, 
az 1408/71/EGK rendelet 36. cikkének (3) bekezdése és 63. cikkének (3) bekezdése szerinti 
megállapodás a 883/2004/EK rendelet alapján a két ország által nyújtott t ermészetbeni ellátások 
költségeinek egyéb megtérítési módjairól, 2005. január 1 -jei hatállyal  
 
LUXEMBURG –EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
Az 1975. december 18 -i és 1976. január 20 -i levélváltás az 574/72/EGK rendelet 105. cikkének (2) 
bekezdéséről (az 574/72/EGK rendele t 105. cikkében említett, az igazgatási ellenőrzések és orvosi 
vizsgálatok költségeinek megtérítéséről való lemondás)  
 
MÁLTA –EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
A Málta és az Egyesült Királyság illetékes hatóságai között 2007. január 17 -én véglegesített, a 
883/2004/EGK ren delet 35. cikkének (3) bekezdése és 41. cikkének (2) bekezdése szerinti 
megállapodás az ezen rendelet alapján mindkét ország által nyújtott természetbeni ellátások 
költségeinek egyéb megtérítési módjairól, 2004. május 1 -jén kezdődő hatállyal  
 
HOLLANDIA –EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
Az 1954. augusztus 11 -i egyezmény végrehajtásáról szóló, 1956. június 12 -i igazgatási megállapodás 
3. cikkének második mondata.  
 
PORTUGÁLIA –EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
A 2004. június 8 -i megállapodás a két ország által nyújtott természetbeni ellátás ok egyéb megtérítési 
módszereinek meghatározásáról, 2003. január 1 -jei hatállyal  
 
SPANYOLORSZÁG –EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
Az 1999. június 18 -i megállapodás az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet rendelkezései alapján 
nyújtott természetbeni ellátások költségeine k megtérítéséről  
 
SVÉDORSZÁG –EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
Az 1997. április 15 -i megállapodás az 1408/71/EGK rendelet 36. cikkének (3) bekezdéséről és 63. 
cikkének (3) bekezdéséről (a természetbeni ellátások költségének megtérítése és a megtérítésről 
való lemondás), valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikkének (2) bekezdéséről (az igazgatási 
ellenőrzések és orvosi vizsgálatok költségeinek megtérítéséről való lemondás)  
 
1331  SSCI -2. FÜGGELÉK  
Jogosultsági igazolás  (SSC.17. cikk [Ideiglenes tartózkodás az illetékes állam ter ületén kívül], SSC.25. 
cikk [A nyugdíjasnak vagy családtagjainak a lakóhely szerinti államtól eltérő államban való 
tartózkodása – az illetékes államban való tartózkodás – a lakóhely szerinti államon kívüli megfelelő 
kezelés engedélyezése] (1) bekezdése és SSCI.22. cikk [Az illetékes államtól eltérő államban való 
tartózkodás])  
 
1. Az SSC.17. cikk [Ideiglenes tartózkodás az illetékes állam területén kívül] és az SSC.25. cikk [A 
nyugdíjasnak vagy családtagjainak a lakóhely szerinti államtól eltérő államban való tartózkodása – az 
illetékes államban való tartózkodás – a lakóhely szerinti államon kívüli megfelelő kezelés 
engedélyezése] (1) bekezdésének céljára a tagállami illetékes hatóságok által kiadott jogosultsági 
igazolásnak eleget kell tennie az európai egészs égbiztosítási kártyára vonatkozó technikai 
előírásokról szóló, 2009. június 12 -i S2. határozat előírásainak.  
  
2. Az SSC.17. cikk [Ideiglenes tartózkodás az illetékes állam területén kívül] és az SSC.25. cikk [A 
nyugdíjasnak vagy családtagjainak a lakóhely szerinti államtól eltérő államban való tartózkodása – az 
illetékes államban való tartózkodás – a lakóhely szerinti államon kívüli megfelelő kezelés 
engedélyezése] (1) bekezdése céljára az Egyesült Királyság illetékes hatóságai által kiadott 
jogosultsági ig azolásban a következő adatokat kell szerepeltetni:  
(a) az igazolás tulajdonosának családi és utóneve;  
(b) az igazolás tulajdonosának személyazonosító száma;   
(c) az igazolás tulajdonosának születési dátuma;  
(d) az igazolás lejáratának időpontja;  
(e) az Egyesült Királyságra ut aló ISO -kód helyett az „UK” -kód;  
(f) az egyesült királyságbeli kiállító hatóság azonosítószáma és rövidítése;  
(g) az igazolás logikai száma;  
(h) ideiglenes igazolás esetén az igazolás kiállításának és átadásának dátuma, valamint az egyesült 
királyságbeli intézmény alá írása és bélyegzője.  
 
3. Az Egyesült Királyság által kiadott jogosultsági igazolások technikai jellemzőiről – a 
dokumentumoknak a természetbeni ellátásokat nyújtó tagállami hatóságok általi elfogadásának 
megkönnyítése érdekében – haladéktalanul értesíteni kel l a szociális biztonsági rendszerek 
koordinációjával foglalkozó szakbizottságot.   
 
ELŐZETES MEGÁLLAPODÁSHOZ KÖTÖTT EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÁS (SSC.17. cikk [Ideiglenes 
tartózkodás az illetékes állam területén kívül]  és az SSC.25. cikk [A nyugdíjasnak vagy család tagjainak 
a lakóhely szerinti államtól eltérő államban való tartózkodása – az illetékes államban való 
tartózkodás – a lakóhely szerinti államon kívüli megfelelő kezelés engedélyezése] (1) bekezdése)  
 
1332  1. A jegyzőkönyv SSC.17. cikke [Ideiglenes tartózkodás az il letékes állam területén kívül] és 
SSC.25. cikke [A nyugdíjasnak vagy családtagjainak a lakóhely szerinti államtól eltérő államban való 
tartózkodása – az illetékes államban való tartózkodás – a lakóhely szerinti államon kívüli megfelelő 
kezelés engedélyezés e] (1) bekezdése értelmében nyújtott természetbeni ellátásnak részét képezi a 
krónikus vagy fennálló betegségekkel, valamint a terhességel és gyermekszüléssel kapcsolatos 
ellátás.   
2. E rendelkezés nem terjed ki a másik tagállamban való, kifejezetten kezelési céllal való 
tartózkodás során nyújtott természetbeni ellátásra, ideértve a krónikus vagy fennálló betegségre és 
a gyermekszülésre járó ellátást.  
3. A csak szakosodott egészségügyi eg ységben végzett vagy szakszemélyzet általi vagy 
felszereléssel történő valamennyi létfontosságú orvosi kezelésről a biztosított előzetes 
megállapodást köt az ellátó egységgel annak érdekében, hogy a biztosított az illetékes államtól vagy 
a lakóhelytől elté rő államban való tartózkodás során megkapja a szükséges kezelést.  
4. Az e feltételnek megfelelő kezelések nem teljes körű listája:  
(a) vesedialízis;  
(b) oxigénterápia;  
(c) különleges asztmakezelés;  
(d) krónikus autoimmun betegség esetén echokardiográfia;  
(e) kemoterápia.    
 
1333  SSCI -3. FÜGGELÉK  
(E MELLÉKLET SSCI.48. CIKKÉNEK [Az érintett államok felsorolása] (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT,) A 
TERMÉSZETBENI ELLÁTÁS KÖLTSÉGÉNEK MEGTÉRÍTÉSÉT RÖGZÍTETT ÖSSZEGEK ALAPJÁN IGÉNYLŐ 
ÁLLAMOK  
ÍRORSZÁG  
SPANYOLORSZÁG  
CIPRUS  
PORTUGÁLIA  
SVÉDORSZÁG  
EGYESÜLT KIRÁLYSÁG  
  
 
1334  SSC-8. MELLÉKLET: AZ SSC.11. CIKK [Kiküldött munkavállalók] ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ 
ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK  
TAGÁLLAMOK