49. felszólítja az EU tagállamokat, hogy vizsgálják meg az exporthitel-ügynökségeik által nyújtott hite-
leknek a harmadik országokban a békére, biztonságra és fejlődésre gyakorolt igen problematikushatását, és arra kéri az összes tagállamot, hogy tegyenek közzé részletes információkat a fegyverkivi-telhez nyújtott hitelekről, amelyek –egyes becslések szerint –a kifizetett összes exporthitel körülbelül
20 %-át teszik ki, egyes tagállamokban pedig 50 %-át vagy ennél is többet, és különösen arra kéri a
tagállamokat, hogy vállaljanak kötelezettséget arra nézve, hogy a jövőben nem nyújtanak hitelt fegyver-
kivitelhez;
50. utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS-EU Tanácsnak, az Európai Bizott-
ságnak, a tagállamok kormányainak, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, a kézi lőfegyverekkel és
könnyű fegyverekkel foglalkozó parlamenti fórumnak, az Interparlamentáris Unió Közgyűlésének, az
Egyesült Államok Kongresszusának és a Pánafrikai Parlamentnek.
ÁLLÁSFOGLALÁS (1)
a fejlődő országokban a vízről
Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés,
– amely 2006. november 20. és 23. között ült össze Bridgetownban (Barbados),
– tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 177., 178., 179., 180., 181. és 181a. cikkére,
– tekintettel a 2000. június 23-án, Cotonou-ban (Benin) aláírt AKCS-EU partnerségi megállapodásra, és
különösen annak 23. cikkére, amely elismeri, hogy az AKCS-államok természeti erőforrásai felhasználá-sának javítására van szükség,
– tekintettel a Mexikóban, 2006. március 16. és 22. között megrendezett 4. Víz Világfórum kimenete-
lére,
– tekintettel az Egyesült Nemzetek (ENSZ) 1992-es Rio de Janeiro-i, környezettel és fejlődéssel foglalkozó
konferenciája által elfogadott Agenda 21 programra, és különösen annak 18. bekezdésére,
– tekintettel a millenniumi nyilatkozatra és a millenniumi fejlesztési célokra, valamint az ENSZ vízügyi és
közegészségügyi millenniumi projekt munkacsoportjának „Egészség, méltóság és fejlődés: mire lesz
szükség? ”című zárójelentésére (2005),
– tekintettel a fenntartható fejlődéssel foglalkozó, 2002. augusztus 26. és szeptember 4. között,
Johannesburgban megrendezett világszintű csúcstalálkozón elfogadott politikai nyilatkozatra, amely öt
kulcsfontosságú területen határozott meg prioritásként kezelt cselekvéseket az ENSZ millenniumifejlesztési céljainak elérése érdekében: ezek a vízügy és közegészségügy, az energia, az egészségügy, a
mezőgazdaság és a biológiai sokféleség,
– tekintettel a társadalmi fejlődéssel foglalkozó, Koppenhágában megtartott világszintű csúcstalálkozóra
(1995), valamint a szegénység elleni küzdelemmel összefüggésben a vízellátásról és a közegészség-
ügyről szóló nyilatkozatára,
– tekintettel az édesvízről szóló bonni nemzetközi konferenciára (2001),
– tekintettel az ENSZ Mar del Platában tartott vízügyi konferenciájára, valamint a vízforrások értékelésére
és felhasználására vonatkozó cselekvési tervére (1977),
– tekintettel a biztonságos vízzel és a hulladékok ártalmatlanításának megfelelő módjaival foglalkozó
újdelhi globális konzultációra (1990),
– tekintettel az Afrikai Egységszervezet (OAU) 37. csúcstalálkozóján elfogadott keretdokumentumra,
amely kimondja, hogy az új partnerség Afrika fejlesztéséért (NEPAD) 10 célkitűzése közül a kilencedikaz„infrastruktúrák kiépítése és fejlesztése, beleértve az információs és kommunikációs technológiát
(ICT), az energiát, a közlekedést, a vizet és a közegészségügyet”,2006.12.30. C 330/31 Az Európai Unió Hivatalos Lapja HU
(1) Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés fogadta el 2006. november 23-án, Bridgetownban (Barbados).
– tekintettel a fejlődő országokban a vízgazdálkodásról és az EU fejlesztési együttműködés prioritásairól
szóló, 2003. szeptember 4-i európai parlamenti állásfoglalásra (P5_TA(2003)0377),
– tekintettel az EU vízügyi kezdeményezésére (EUWI), amelyet a fenntartható fejlődéssel foglalkozó,
2002. évi johannesburgi világszintű csúcstalálkozón (WSSD) indítottak el,
– tekintettel a 2004-ben elindított AKCS-EU vízellátási rendszerre,
– tekintettel a 2003 márciusában, Kiotóban megtartott 3. Víz Világfórumon ismertetett, a víz finanszíro-
zásáról szóló jelentésre,
– tekintettel az ENSZ 2006. március 9-én „A víz, mint közös felel ősségünk” címmel megjelent Vízgazdál-
kodási Világjelentésére,
– tekintettel a Szociális és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (AKCS-EU 3916/06 végleges),
A. mivel 1,1 milliárd ember nem jut megfelelően ivóvízhez, és 2,6 milliárdan élnek nem megfelelő köz-
egészségügyi körülmények között (a WHO/UNICEF közös megfigyelő programja, 2004) (1),
B. mivel a népesség növekedése miatt 2015-re 1,1 milliárd főnek kell ivóvizet biztosítani és 2,6 milli-
árdnak közegészségügyi létesítményeket, akik közül 400, illetve 410 millióan Afrikában élnek; mivel az
ivóvíz iránti igény folyamatosan nőni fog, tekintve, hogy a Föld népessége 2050-re várhatóan több
mint 9 millió főre fog nőni,
C. mivel jól ismert a víz jelentősége a társadalmi-gazdasági fejlődés szempontjából, ugyanis a termelési
tevékenységek egyik fontos tényezője, és kulcsfontosságú szerepet játszik a gazdálkodás, a halászat, azegészségügy, az ipar, az energia, az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség védelme, valamint azemberek jólétét szolgáló fogyasztás valamennyi formája terén,
D. mivel az ivóvízhez való hozzáférést a társadalmi, gazdasági és kulturális jogokról szóló nemzetközi
egyezményekben elfogadottak szerint alapvető emberi jogként ismerik el, és mivel az élethez és az
emberek jólétéhez nélkülözhetetlen vizet nem lehet pusztán árucikknek tekinteni, de a szociális javakegyikeként kell tekinteni,
E. mivel a víz és a megfelelő közegészségügyi körülmények a millenniumi fejlesztési célok szempontjából
kulcsfontosságú horizontális kérdések, és mivel a millenniumi fejlesztési célok elérése érdekében alap-vető fontosságú, hogy azokra megfelelő megközelítést alkalmazzanak,
F. mivel a szegénység leküzdését szolgáló stratégiák egyike sem hagyhatja figyelmen kívül, hogy víz az
emberek számára létszükséglet, és a társadalom egészének érdekében ezzel a nélkülözhetetlen forrással
igazságos és fenntartható módon kell gazdálkodni,
G. mivel a víz fenntartható és környezetbarát kezelésének előmozdítása tiszta vizet biztosít, és lehetőséget
ad az élelmiszertermelésre használt mezőgazdasági földterületek trágyázására; mivel a millenniumifejlesztési célok a vizet kulcsfontosságú környezeti tényezőként azonosítják,
H. mivel az ivóvízhez és a megfelelő közegészségügyi körülményekhez való elégtelen hozzáférés jelenti
számos betegség okát; mivel Afrikában széles körben elterjedtek a higiénia hiányához kapcsolódó fertő-
zések és általában véve a közegészségügyi kockázatok, és ezek oka elsősorban a vízforrások szennye-
zettsége, a víz nem megfelelő felhasználása vagy a nem higiénikus magatartás,
I. mivel a világ vízforrásainak eloszlása nem egyenletes, így az édesvízkészletek 60 %-a kilenc országban
található (Brazília, Orosz Államszövetség, Kanada, Indonézia, Kína, Kolumbia, Egyesült Államok, Perués India), és mivel az édesvízhiánnyal küzdő országok elsősorban szigetek, kis országok vagy száraz
éghajlatú országok (beleértve Izraelt, Líbiát, Mauritániát, a Zöld-foki Köztársaságot, Dzsibutit és
Kuvaitot),2006.12.30. C 330/32 Az Európai Unió Hivatalos Lapja HU
(1) http://www.wssinfo.org.
J. mivel minden négy ország közül három –amelyek gyakran politikai, kulturális és gazdasági szem-
pontból is különböznek egymástól –ugyanazon nemzetközi folyók mentén találhatók, és mivel az
ésszerű és igazságos használatról szóló megállapodások hiányában a víz, az élet forrása feszültség és
vita forrásává válik, és ez konfliktussá fajulhat,
K. mivel az afrikai és ázsiai országokban a víz elérhetősége szezonális ingadozásoktól, illetve az aszályok
és áradások időszakos ciklusaitól függ, és mivel néhány parti és szigetállamban fennáll a sós víz talaj-
vízbe szivárgásának problémája,
L. mivel az aszályt gyakran a helytelen földhasználat, a túllegeltetés, az erdőirtás, valamint a nem fenntart-
ható jelentős öntözési projektek végrehajtása okozza,
M. mivel a többek között a demográfia, a városiasodás, az éghajlatváltozás, a környezet és a gazdasági
struktúrák terén megfigyelhető jelenlegi tendenciák a vízgazdálkodás szempontjából jelentős kihívás elé
állítják a fejlődő országokat, különösen a Sahel régió területén,
N. mivel az intenzív termelő gazdálkodás fogyasztja az öntözésre szánt édesvíz 70 %-át, 40 %-os veszte-
séggel, és mivel a földek öntözési technológiáinak javítása jelentős vízmegtakarítást és a mezőgazdaságitermelés növekedését eredményezné, ami ellensúlyozná, hogy az esővízre alapuló termelés nem képesfedezni a teljes élelmiszer-szükségletet,
O. mivel az alultáplált emberek számának felére csökkentésére irányuló millenniumi fejlesztési cél elérése
érdekében az elkövetkezendő 10 évben 50 %-kal növelni kell az élelmiszerek előállításához szükséges
víz jelenlegi mennyiségét,
P. mivel Afrika számos vidéki részén a helyi lakosságnak nincs hozzáférése kutakhoz, vízellátó háló-
zathoz, ivóvízforráshoz vagy esővíztárolóhoz,
Q. mivel a megfelelő közegészségügyi technológiák fejlesztése és támogatása, a belső pénzügyi források
mobilizálását szolgáló stratégiák végrehajtása, valamint a közösségek részvétele a következő évtizedben
lehetővé fogja tenni a fenntartható közegészségügyi módszerek alkalmazásának helyi szintű előmozdí-
tását,
R. mivel az infrastruktúra felújításához és a meglevő létesítmények karbantartásához és kezeléséhez szük-
séges pénzügyi források hiánya a szolgáltatások magas költsége miatt elkerülhetetlenül a vízszolgáltatásromlásához és a lakosság szegény rétegeinek kizárásához vezet, különösen a városok körül találhatóterületeken,
S. mivel az ésszerű vízgazdálkodáshoz a helyi lakosok –különösen a vízgazdálkodásban fontos szerepet
betöltő nők –nemzeti, helyi és regionális szintű bevonására, valamint megfelelő díjszabásra van
szükség az alapvető igények kielégítéséhez szükséges víz általános hozzáférhetőségének biztosítása
érdekében, ugyanakkor a hatékony vízhasználatot a fogyasztó felelősségének növelésével kell biztosí-
tani,
T. mivel a fejlődő országok kormányai nem képesek olyan vízdíjakat szabni, amelyek tükrözik az ellátás
költségeit,
U. mivel a vízkészletek és a vízszolgáltatások nem megfelelő kezelése a szükséges technikai, pénzügyi és
humán források hiányában gyökerezik,
V. mivel a vízkészlet-gazdálkodás privatizálásával és a közszolgáltatások liberalizálásával járó politikák
felgyorsították a déli országok eladósodottságának növekedését, így a rendelkezésükre álló forrásokat afenntartható fejlődés és az ivóvízhez, oktatáshoz, egészségügyi ellátáshoz, lakhatáshoz és energiáhozvaló hozzáférés helyett az adósság visszafizetésére fordítják,
W. mivel a fejlődő országokban továbbra is alacsony szintű a magánszektor részvétele a vízellátásban és a
közegészségügyben,
X. mivel a magánszektor vízszolgáltatásban történő részvétele továbbra is ellentmondásos, mert a víz
egyetemes, megkülönböztetéstől mentes felhasználását jognak kell tekinteni; mivel azonban a magán-
szektor részvétele bizonyos esetekben pénzügyi és irányítási szempontból segítheti a vízszolgáltatást, és
új technológiával és szakértelemmel járulhat hozzá,2006.12.30. C 330/33 Az Európai Unió Hivatalos Lapja HU
Y. mivel a legtöbb fejlődő országban a fejlesztési politikákban és stratégiákban (decentralizáció, a
szegénység elleni küzdelem, integrált vízkészlet-gazdálkodás stb.), illetve a víz és a közegészségügyfinanszírozására irányuló kezdeményezésekben (EU, NEPAD, Afrikai Fejlesztési Bank [ADB], a vízértfelelős afrikai miniszterek tanácsa [AMCOW] stb.) valóban figyelembe kívánják venni a vízzel, higié-niával és közegészségüggyel kapcsolatos kérdéseket,
Z. mivel a millenniumi fejlesztési célok teljesítése érdekében európai szintű kezdeményezések zajlanak,
beleértve az EUWI-t, amelyek arra törekszenek, hogy az AKCS-országok lakosságának hátrányos hely-zetű rétegei számára a finanszírozási hiány kérdésének aktív kezelésével segítsék az ivóvízhez és a
megfelelő közegészségügyi körülményekhez való hozzáférés javítását,
AA. mivel az EU és tagállamai vízügyi és közegészségügyi célokra évente hozzávetőleg 1,4 milliárd eurót
biztosítanak a fejlődő országok számára, így ebben az ágazatban az EU nyújtja a világon a legnagyobb
támogatást, és mivel ezt a finanszírozást a vízellátáshoz való hozzáférést biztosítani köteles közszektormegerősítésére kell felhasználni,
AB. mivel az EUWI célja az ivóvízre és közegészségügyre vonatkozó millenniumi fejlesztési célok és WSSD
célkitűzések elérését szolgáló nemzetközi mobilizáció növelése, az összes érdekelt fél –kormányok,
civil társadalom, helyi hatóságok és magánszektor –részvételével létrejövő regionális stratégiai partner-
ségek révén,
1. újólag hangsúlyozza, hogy a vízhez való általános, megkülönböztetéstől mentes hozzáférés jog, és úgy
véli, hogy a fejlesztési és a szegénység elleni küzdelmet szolgáló politikáknak és stratégiáknak figye-
lembe kell venniük az emberek, különösen a leghátrányosabb helyzetű csoportok alapvető vízszükség-
letét, valamint azt, hogy a társadalom egészének érdekében biztosítani kell a vízkészletek igazságos ésfenntartható kezelését;
2. felszólítja az AKCS-országokat, hogy jelentős vízmegtakarítást eredményező öntözési módszereket
támogató mezőgazdasági politikákat és stratégiákat vezessenek be, és a víz kérdésének szabályozását afenntartható élelmiszerbiztonság elérése érdekében kezeljék prioritásként;
3. ajánlja, hogy az AKCS-országok a fenntartható integrált vízkészlet-gazdálkodáson alapuló új módsze-
reket vezessenek be a víz előállítására és fogyasztására, figyelembe véve a víz társadalmi-gazdasági
vonatkozását, és kiemelt kérdésként kezelve a belső források mobilizálásán alapuló ökológiai mezőgaz-
dasági termelést, a megfelelő technológiák támogatását, illetve az összes érdekelt fél bevonását;
4. felszólítja az EU-t, hogy a számukra nyújtott finanszírozás növelésével fordítson különös figyelmet a
vízhiány, és az ezzel járó aszály és éhínség által erősen sújtott AKCS-országokra;
5. elismeri, hogy a víz privatizálása a fejlődő országokban továbbra is igen érzékeny és ellentmondásos
kérdés, amellyel ennek megfelelően kell foglalkozni; arra szólít fel, hogy az AKCS-országokban avízkészlet-gazdálkodás privatizálásával és a közszolgáltatások liberalizálásával járó politikák következe-tesen foglalkozzanak a társadalmi felelősséggel, valamint hogy azok a vízhez és a közegészségügyi léte-sítményekhez való –különösen a legszegényebb rétegek számára –megfizethet őés fokozottabb hozzá-
féréstől, továbbá attól az elvtől függjenek, hogy a víz általános és megkülönböztetéstől mentes felhasz-
nálását jognak kell tekinteni;
6. felszólít arra, hogy vessenek véget a fejlődő országokra a kétoldalú és többoldalú fórumokon, illetve
nemzetközi pénzügyi intézmények által a vízügyi ágazatuk liberalizálása céljából gyakorolt nemzetközinyomásnak, ami veszélyezteti az e területen nyújtott közszolgáltatásaikat;
7. emlékeztet arra, hogy a víz és a közegészségügy széles körű horizontális kérdés, ezeket mégsem
építették be megfelelően az egyéb kapcsolódó ágazatok, például a mezőgazdaság, az ipar, az egészség-ügy, az oktatás, az erdészet és a környezetvédelem fejlesztésére irányuló intézkedésekbe;
8. megállapítja, hogy a vízkészletek állapota az éghajlatváltozás miatt romlik, és emlékeztet arra, hogy a
vízi ökoszisztémák dinamikus fenntartható kezelése nélkülözhetetlen az éghajlatváltozás negatív hatá-
sainak megelőzéséhez és enyhítéséhez;2006.12.30. C 330/34 Az Európai Unió Hivatalos Lapja HU
9. emlékeztet arra, hogy a fenntartható gazdálkodási gyakorlatokkal kapcsolatos tudatosság növelése elen-
gedhetetlen a vízellátásnak a jövő generációi számára történő biztosításához, az élelmiszerbiztonság
növeléséhez, valamint a lakosság higiéniai és közegészségügyi magatartásának javításához;
10. felszólít a vízkészletek integrált kezelésére, figyelembe véve az összes jogszerű felhasználást és igényt,
hangsúlyt fektetve a föld- és vízhasználat integrálására, a folyóvizek mentén feljebb és lejjebb találhatóterületekre, a parti övezetek kezelésére, valamint a felszíni és talajvíz kezelésére;
11. elismeri, hogy a nemek és a kultúra szerepet játszanak a vízellátás és a közegészségügyi feltételek
fejlesztésében, és emlékeztet arra, hogy minden megközelítést és megoldást a helyi kultúrához és nemiszerepekhez kell igazítani;
12. emlékeztet arra, hogy a fejlődő országokban a víz fenntartható hozzáférhetősége és kezelése felé tett
előrehaladás az erős helyi politikai elkötelezettségen, átláthatóságon és az érintettek tulajdonosi viszo-nyain múlik;
13. emlékeztet annak fontosságára, hogy népszerűsítsék a fogyasztók vízzel kapcsolatos felelős magatar-
tását, ami a vízgazdálkodás terén az ellátáson alapuló megközelítéstől a keresleten alapuló megközelítésfelé történő elmozdulást jelent;
14. úgy véli, hogy a vízgazdálkodás ellenőrzésének a hatóságok kezében kell maradnia, a hozzáférést
mindenkinek biztosítaniuk kell, és a nyilvánosság számára átlátható díjtáblákat kell alkalmazniuk;
15. úgy véli, hogy a súlyosan eladósodott szegény országok (HIPC) kezdeményezés részeként előirányzott
pénzügyi forrásoknak segíteniük kell a víz, a közegészségügy, az oktatás és az egészségügy létfontos-
ságú területeinek nyújtott finanszírozás biztosítását;
16. ösztönzi az EU- és AKCS-országokat innovatív finanszírozási eszközök bevezetésére, mint például a
vízügyi politika támogatását szolgáló helyi, nemzeti, regionális és kontinentális alapok, valamint a
meglevő állami és magánfinanszírozási eszközök;
17. felszólítja az EU-t az AKCS-országok vízhez való fenntartható hozzáférésének biztosítása érdekében tett
erőfeszítéseinek folytatására, hogy a víz feletti ellenőrzés elsődleges stratégiai prioritássá váljon, ami
lehetővé teszi az AKCS-országok számára a leginkább sújtott országok strukturális sebezhetőségénekcsökkentését;
18. felszólít a víz és a közegészségügy területén zajló EU-AKCS együttműködési folyamat potenciáljának
megerősítésére; arra szólít fel, hogy az AKCS-országok fejlesztési stratégiáikban és terveikben kezeljék
kiemeltebb prioritásként a víz és a közegészségügy kérdését, és az EU az EUWI-hez, az EU-AKCS vízel-látási rendszerhez, valamint a Bizottság és a tagállamok fejlesztési támogatási programjaihoz hasonlómechanizmusokon keresztül összehangolt választ adjon;
19. felszólítja az EU-t a vízlecsapolás és a síkvidéki folyók megszüntetése terén végzett kutatások támogatá-
sára, mivel ezek mocsarak kialakulásához, a vízkészletek 50 %-ának elpárolgásához, valamint a folyó-vizek halai számára elérhető jód hiányához vezetnek, ami viszont a lakosság, különösen a gyermekek
körében jódhiányt eredményezhet;
20. felszólítja a Bizottságot, hogy végezze el az AKCS-EU Vízalap, illetve az általa finanszírozott projektek
felmérését és értékelését annak meghatározása érdekében, hogy a 10. EFA keretében elkülönítendő-ecélzott finanszírozás az e téren tett további kezdeményezésekre;
21. elismeri, hogy a szolgáltatások javítása és a lakosság magas vízszolgáltatási díjak kifizetésére képtelen
széles rétegeinek bevonása érdekében az infrastruktúra felújítását, illetve a vízügyi és közegészségügyilétesítmények karbantartását és kezelését fedező pénzügyi források jelentős növelésére van szükség;
22. emlékeztet arra, hogy az EUWI fő célja a vízzel és közegészségüggyel kapcsolatos politikai kötelezett-
ségvállalások megerősítése, valamint a vízgazdálkodás hatékonyságának a valamennyi érdekelttel, ezenbelül a civil társadalommal, illetve a köz- és magánszférával folytatott párbeszéden keresztül történőnövelése, támogatva a keresleten alapuló megközelítést és az adományozók válaszainak összehango-
lását; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fokozzák az e célok eléréséhez biztosított támo-
gatásukat és részvételüket;2006.12.30. C 330/35 Az Európai Unió Hivatalos Lapja HU
23. felszólít a vízügyi irányítás javítása és a korrupció leküzdése érdekében az intézmények jogi és politikai
reformok, humánerőforrás-fejlesztés, képzés és hálózatépítés révén elért erősítésére és kapacitás-építésére;
24. felszólítja az ugyanazon a vízgyűjtőterületen osztozó AKCS-országokat, hogy fejlesszék koordinációs
politikáikat, illetve beavatkozási és vízkészlet-gazdálkodási stratégiáikat, különösen a vízügyi politikáértfelelős regionális szervezetek létrehozásával és/vagy ezek kapacitásának növelésével, annak érdekében,hogy biztosítsák a víz használatával kapcsolatos viták rendezését, és előmozdítsák a közös értékekmegosztási kultúrájának kialakulását, továbbá támogassák ezen értékek nagyobb felelősséggel végzettkezelését; felszólítják az EU tagállamainak kormányait és a nemzetközi közösséget, hogy támogassák
az AKCS-országok erőfeszítéseit;
25. felszólít a különböző vízfelhasználók közötti kiterjedt helyi, nemzeti és határokon átnyúló szintű
párbeszédre, amelynek célja a hatékony horizontális tervezés kialakítása, a tartalékok megfelelő kezelé-
sének biztosítása, a kétoldalú vízügyi projektekre vonatkozó adatbázis elkészítése, a hosszú távú ikerin-
tézményi együttműködés és a felsőoktatási intézmények közötti együttműködés támogatása, a helyi
ismeretek megosztása és az ökoszisztémák védelme;
26. utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS-EU Tanácsnak, az Európai Bizott-
ságnak, az Egyesült Nemzetek főtitkárának, az Afrikai Uniónak és a vízgazdálkodásért felelős vala-mennyi szervezetnek.
ÁLLÁSFOGLALÁS (1)
a gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM-ek) folyó tárgyalások áttekintéséről
Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés,
– amely 2006. november 20. és 23. között ült össze Bridgetownban (Barbados),
– tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (2) bekezdésére,
– tekintettel a 2002. március 21-én, Fokvárosban (Dél-Afrika) elfogadott állásfoglalására (2),
– tekintettel a Cotonou-i Megállapodás 37. cikkének (1) bekezdésére, amely kimondja, hogy GPM-ekkel
kapcsolatos tárgyalásokra „az előkészítő szakaszban” fog sor kerülni, „amely legkéső bb 2007. december
31-én befejeződik”,
– tekintettel az Afrikai Unió tagállamainak kereskedelmi miniszterei által 2006. április 14-én, Nairobiban
(Kenya) elfogadott nyilatkozatra,
– tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodások (GPM-ek) fejlesztési hatásáról szóló, 2006.
március 23-i európai parlamenti állásfoglalásra (3),
– tekintettel az Általános Vám- És Kereskedelmi Egyezményre (GATT), különösen annak XXIV. cikkére,
– tekintettel az AKCS miniszterek tanácsa által a 2006. május 28. és 31. között Port Moresby-ben
megtartott 83. ülésen elfogadott határozatokra, állásfoglalásokra és nyilatkozatokra, különösen a gazda-sági partnerségi megállapodásokról szóló 2. határozatra,
A. mivel szükség van a GPM-ekkel kapcsolatos tárgyalások kritikai értékelésének elvégzésére,
B. megállapítva, hogy a GPM-ekkel kapcsolatos tárgyalásokon a legtöbb régióban gyakorlatilag patthelyzet
alakult ki a „fejlődési dimenzió” kifejezés értelmezésével kapcsolatos nézeteltérések miatt, amelyet a
GPM-ekkel kapcsolatos egyeztetések központi kérdésének kellene tekinteni,
C. mivel európai oldalról eddig nem születtek határozott és célzott kötelezettségvállalások a fejlődési
dimenzió finanszírozását illetően,2006.12.30. C 330/36 Az Európai Unió Hivatalos Lapja HU
(1) Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés fogadta el 2006. november 23-án, Bridgetownban (Barbados).
(2) HL C 231., 2002.9.27., 41. o.
(3) HL C 292. (E), 2006.12.1., 121. o.