20070628

Állásfoglalás [1]

az AKCS-országokban a természetes erőforrások kiterelésével kapcsolatban a felelősségteljes kormányzásról, az átláthatóságról és az elszámoltathatóságról

Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

- amely 2007. június 25. és 28. között ült össze a németországi Wiesbadenben,

- tekintettel eljárási szabályzata 17. cikkének (1) bekezdésére,

- tekintettel a 2005. június 25-én Luxembourgban aláírt megállapodással módosított, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és annak tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonou-ban (Benin) aláírt partnerségi megállapodásra (a Cotonou-i Megállapodás), és különösen annak 9., 68., 96. és 97. cikkére,

- tekintettel a korrupció elleni 2003. október 31-i ENSZ-egyezményre,

- tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság (ICC) 1998. július 17-én, Rómában történt létrehozására,

- tekintettel a nemzetközi kereskedelmi ügyletek során előforduló korrupció és megvesztegetés elleni 1996. december 16-i ENSZ nyilatkozatra,

- tekintettel az 1996. március 29-én Caracasban elfogadott korrupció elleni Amerika-közi Egyezményre,

- tekintettel az Afrikai Unió 2003. július 11-én Maputóban tartott közgyűlésének második rendes ülésén elfogadott, a korrupció megelőzéséről és az az elleni küzdelemről szóló egyezményre,

- tekintettel a külföldi közhivatalnokok nemzetközi üzleti tranzakciók során történő megvesztegetése elleni küzdelemről szóló, 1997. november 21-i OECD-egyezményre,

- tekintettel az AKCS-EU államokra alkalmazandó, a pénzmosásra vonatkozó nemzeti jogszabályokra,

- tekintettel a támogatások hatékonyságáról szóló, 2005. március 2-i párizsi nyilatkozatra,

- tekintettel az eviani G8-as csúcstalálkozón "A korrupció elleni küzdelem és az átláthatóság javítása" címmel 2003. június 2-án elfogadott nyilatkozatra, és tekintettel a németországi Heiligendammban megrendezett G8 csúcson 2007. június 8-án elfogadott "Növekedés és felelősség Afrikában" című nyilatkozatra,

- tekintettel az Európai Számvevőszék 2/2005 sz. különjelentésére az EFA-ból az AKCS-országoknak nyújtott költségvetési támogatásokról [2],

- tekintettel az IMF természeti erőforrásokból származó bevételek átláthatóságáról szóló, 2005. júniusában elfogadott útmutatójára,

- tekintettel a Világbank 2004-es, a nyersanyagkitermelő iparágakra kiterjedő vizsgálatára,

- tekintettel a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) a pénzmosással szembeni fellépésre vonatkozó 40 ajánlására,

- tekintettel a 2006. október 9– 13. között Vancouverben tartott FATF plenáris ülés eredményeire,

- tekintettel a "Tedd közzé, amit fizetsz" (PWYP) és a "Tedd közzé, amit keresel" (PWYE) kezdeményezésekre,

- tekintettel a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés (EITI) alapelveire és kritériumaira,

- tekintettel a gyémántok behozatalára és kivitelére vonatkozó kimberley-i folyamat tanúsítási rendszerének európai uniós támogatására és az AKCS-országok részvételére a kimberley-i folyamatban,

- tekintettel az erdészeti tárgyú jogszabályok végrehajtására, a kormányzásra és a kereskedelemre irányuló EU-s cselekvési tervre (FLEGT), valamint a 2173/2005/EK rendeletre,

- tekintettel a 2003-ban elfogadott, az erdészeti témájú jogszabályok végrehajtására és kormányzásra irányuló afrikai rendszerre,

- tekintettel az Európai Parlament az Európai Unió fejlesztési politikájának irányításáról szóló, 2004. március 31-i állásfoglalására [3], valamint a segélyek hatékonyságáról és a fejlődő országokban tapasztalható korrupcióról szóló 2006. április 6-i állásfoglalására [4],

- tekintettel a 2005. november 24-i, a nemzeti parlamenteknek a cotonou-i partnerségi megállapodás végrehajtásában betöltött szerepéről szóló állásfoglalásra, valamint a mezőgazdasági és bányászati árucikkekről szóló állásfoglalásra [5],

- tekintettel a Bizottság 2005. október 12-i, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett, "Az EU Afrika-stratégiája: európai-afrikai egyezmény Afrika fejlődésének gyorsításáért" címet viselő közleményére,

- tekintettel a Parlamenti Képviselők Korrupcióellenes Világszervezetének (GOPAC) korrupció elleni küzdelemről szóló parlamenti kézikönyvére,

- tekintettel a Transparency International 2006. november 6-án, Berlinben közzétett, korrupció érzékelési index (CPI) 2006 elnevezésű felmérésére,

- tekintettel a Közös Parlamenti Közgyűlés Elnöksége által 2006. február 23– 27. között Mauritániába kiküldött tényfeltáró küldöttség jelentésére,

- tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (AKCS-EU/3937/07/fin.),

A. megerősítve a kormányoknak a bevételek és a közkiadások kezelésében országaik és állampolgáraik közössége felé megnyilvánuló kormányzati felelősségére vonatkozó elvet,

B. mivel a természeti erőforrások kitermeléséből származó gazdasági és pénzügyi hozamnak a humán fejlődés jelentős fellendülésében kell megnyilvánulnia,

C. mivel a természeti erőforrásokban gazdag országok kormányai kötelesek és felelősek bevételeiket elsődlegesen a lakosság alapvető szükségleteinek kielégítésére fordítani, nevezetesen az egészségügyi ellátásra, oktatásra, valamint a szegénység elleni küzdelemre,

D. mivel a felelősségteljes kormányzásnak figyelembe kell vennie, hogy ez a nyereség jelentősen nagyobb lehet, ha a természeti kincseket az adott országban dolgozzák fel és dúsítják, mintha nyersanyagként exportálják,

E. mivel a szuverén kormányoknak és az állami hatóságoknak egyaránt feladata, hogy az országuk természeti erőforrásainak kiaknázásából származó bevételeket felelős módon országuk jelenlegi és jövendő lakosainak közvetlen hasznára fordítsák,

F. mivel a természeti erőforrások kitermelése csak akkor válhat a fenntartható fejlődés hajtóerejévé, ha annak negatív társadalmi és környezeti hatásait a lehető legkisebbre csökkentik, valamint hasznait és költségeit méltányosan osztják el,

G. mivel a természeti erőforrásokban gazdag országok lakosságának elidegeníthetetlen joga, hogy az ezen adottságokból eredő gazdagság és gazdasági fellendülés lehetőségeiből igazságosan részesedjenek,

H. mivel az érintett vállalatoknak egyaránt felelőssége annak biztosítása, hogy befektetéseikkel hozzájáruljanak azon természeti erőforrásokban gazdag országok fenntartható fejlődéséhez, ahol kitermelést végeznek,

I. mivel a kormányok felé teljesített – törvényes – kifizetések átláthatóságának hiánya jelentős üzleti kockázatot jelent, amely a vállalkozásokat sebezhetővé teszi korrupciós tevékenységben való bűnrészesség vádjával szemben és aláássa tevékenységük jogszerűségét,

J. mivel az európai kormányok kötelezettséget vállaltak az efféle gyakorlatok elleni küzdelemre,

K. mivel az elégtelen kormányzás és az átláthatóság hiánya a természeti erőforrásokból származó kormányzati bevételek kezelése terén súlyosbíthatja a politikai korrupciót és növelheti a közpénzek hűtlen kezelésének kockázatát,

L. szem előtt tartva az elmúlt 36 hónapban a kőolaj világpiaci árának emelkedését és az ebből származó többletbevételt,

M. mivel a fejlődő országokban a természeti erőforrások – különösen a kőolaj – kitermeléséből származó jelentős bevétel súlyos gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségekhez vezethet, fokozhatja a társadalmi igazságtalanságot, sőt erőszakos légkört teremthet, ha azt nem megfelelően használják fel a népesség valamennyi szegmensének javára és a nemzeti fejlesztés céljaira, és mivel az olaj esetében fennáll annak a veszélye, hogy a humán fejlesztési mutatók kárára mesterségesen magas növekedési mutatókat állapítanak meg,

N. mivel az Európai Parlament 2004 márciusában elfogadta az átláthatósági követelményekről szóló irányelvre vonatkozó módosítást, amely felhívja az Európai Unió tagállamait, hogy ösztönözzék az európai tőzsdékre bevezetett cégeket a kormányok felé teljesített kifizetéseiknek nyilvánosságra hozatalára,

O. mivel a kormányzás és az elszámoltathatóság javítása az államháztartás kezelésében a természeti erőforrások kiaknázása kapcsán felmerülő konfliktusok kockázatának csökkenését eredményezi,

P. mivel az adóügyi átláthatóság jelentős növelése és a közszférában jelentkező korrupció felszámolása a politikai kockázat enyhüléséhez vezetne és a nemzeti és külföldi befektetések számára stabilabb környezetet jelentene, különösen a nyersanyagkitermelő iparágak tekintetében, amint azt az összesen 12,3 milliárd euró összeget képviselő alapot kezelő intézményi befektetők elismerték,

Q. szem előtt tartva, hogy az adóügyi átláthatóság és az energiaellátás biztonsága összekapcsolódnak, mivel az energiaszolgáltató országokban tapasztalható korrupció és helytelen kormányzás felerősítheti az energiaszektor iránti helyi ellenérzéseket és fenyegetheti az energetikai létesítményeket, csökkentve ezzel a világpiac ellátását,

R. mivel a helytelen kormányzás és a természeti erőforrások kitermelésében az elszámoltathatóság hiánya egyaránt súlyos környezeti következményekkel járhat – a túlzott fakitermelés elsivatagosodáshoz vagy egyéb éghajlati változáshoz és környezeti károsodáshoz vezethet, ami érinti az embereket, az állatokat és a növényeket,

S. mivel a természeti erőforrások lelőhelyein élő lakosságot – amellett, hogy nem részesül kellő mértékben a kitermelésből adódó nyereségből – gyakran érintik az olyan tevékenységek mint például a levegő-, a víz- és a talajszennyezés súlyos környezeti hatásai,

T. mivel az ásványi kincsek mellett a növény- és állatvilág, a tiszta víz és a tiszta levegő is a természeti erőforrások közé tartozik, amelyeket óvni és javítani kell,

U. szem előtt tartva a kőolajforrások és az AKCS-országok fő természeti erőforrásainak kezelése területén alkalmazott legjobb, környezetkímélő gyakorlatok végrehajtásának fontosságát,

V. mivel a korrupciós gyakorlatok elképzelhetetlenné és lehetetlenné tétele céljából a közhivatalnokok között elő kell mozdítani az olyan értékeket és erényeket mint a pártatlanság, a feddhetetlenség, a felelősség, az átláthatóság és a becsületesség,

W. mivel a feddhetetlenség és az erkölcsi normák követése mindenekelőtt eszköz azon szolgáltatásoknak a népesség számára történő biztosításában, amelyeket a természeti erőforrások kiaknázásával összefüggésben jogosan várhatnak el az államtól,

X. szem előtt tartva, hogy szükség van a fejlődő országok parlamentjei és demokratikus intézményei kapacitásainak megerősítésére annak érdekében, hogy képesek legyenek a végrehajtás-ellenőrzési és költségvetési hatósági szerepüket hatékonyan gyakorolni,

Y. mivel azokban az országokban, ahol hiányzott a demokratikus ellenőrzés, az elszámoltathatóság és a jogállamiság, ahol a korrupciót és az erőszakos konfliktusokat az erőforrásokért folyó harc táplálta – amelyektől a helyi lakosság gyakran szenvedett –, a természeti erőforrásokban való gazdagság a múltban inkább átok mint áldás volt az érintett lakosság számára,

Z. mivel a gyorsan növekvő gazdaságok – mint például Kína – természeti erőforrások iránti növekvő igénye felgyorsította az ilyen erőforrások megszerzésére irányuló nemzetközi törekvéseket, és gyakran meghosszabbította az antidemokratikus rendszerek, az erőszakos konfliktusok és az emberi jogokkal való visszaélések fennállását,

AA. mivel az elfogadott alapvető ILO munkaügyi normákat be nem tartó egyes társaságok halálos balesetekért és gyermekmunka alkalmazásáért tehetők felelőssé; mivel ezek a társaságok felelősek az Afrikában folytatott növekvő mértékű fakitermelésért és az afrikai tiltott elefántcsont-kereskedelem fellendüléséért, továbbá többször kiderült róluk, hogy jogellenesen folytatnak halászatot afrikai vizeken,

1. felhívja az AKCS-országokat, hogy a természeti erőforrások kitermeléséből származó jövedelmüket elsősorban a népesség alapvető szükségleteinek kielégítésére fordítsák, különösen az egészségügyi ellátásra, az oktatásra, a természeti erőforrások megőrzésére és a környezet megóvására, és így járuljanak hozzá a millenniumi fejlesztési célok megvalósításához;

2. felhívja az AKCS- és az európai országokat, hogy teljes körűen tartsák tiszteletben és hajtsák végre a Cotonou-i Megállapodásnak a felelősségteljes kormányzáshoz kapcsolódó meghatározásait és ajánlásait (9. cikk (3) bekezdés);

3. felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a felelősségteljes kormányzás szellemében az AKCS-országok feldolgozóipara fejlesztésének tulajdonítsanak nagyobb jelentőséget, nem pedig az európai vállalatok számára az AKCS-országok természeti erőforrásaihoz való hozzáférés biztosításának;

4. felhívja az afrikai AKCS-országokat, hogy ratifikálják az Afrikai Uniónak a korrupció megelőzéséről és a korrupció elleni harcról szóló egyezményét; felhívja a karibi országokat, hogy ratifikálják a korrupció elleni amerika-közi egyezményt; felhív valamennyi AKCS-EU-országot, hogy ratifikálják a korrupció elleni ENSZ-egyezményt és a nemzetközi kereskedelmi ügyletek során előforduló korrupció és megvesztegetés elleni ENSZ-nyilatkozatot, valamint hozzanak létre konkrét mechanizmusokat a fenti 3. bekezdésben szereplő rendelkezések hatékony ellenőrzése és végrehajtása érdekében;

5. felkéri az Európai Unió tagállamainak és az AKCS-országoknak a kormányait, hogy fogadják el a természeti erőforrásokból származó bevételek kezelésének helyesebb irányítását célzó olyan magánkezdeményezésekben szereplő elveket, mint az EITI vagy a "Tedd közzé, amit fizetsz" és a "Tedd közzé, amit keresel" kampányok, és segítsék azok gyakorlati megvalósulását;

6. felkéri az Európai Bizottságot és az Európai Unió tagállamainak kormányait, hogy mozdítsák elő a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés (EITI) javítását és teljes körű végrehajtását, különösen az átláthatóságra vonatkozó rendelkezések kötelezővé tételével, hatékony ellenőrzési mechanizmusok elfogadásával, a civil társadalom EITI-tevékenységében történő aktív részvételére vonatkozó 5. alapkövetelmény végrehajtásával, valamint az EITI vagyonkezelői alapjának tett pénzügyi hozzájárulással;

7. felhívja az AKCS-országokat annak biztosítására, hogy bevételeiket használják fel gazdaságuk sokszínűbbé tételére, valamint olyan gazdasági tevékenységek kialakítására is, amelyek ahelyett, hogy kizárólag a természeti erőforrások kiaknázására korlátozódnának, a termelési eljárásban magasabb szinten helyezkednek el;

8. felkéri az Európai Bizottságot, hogy küldjön küldöttségeket az energiaszolgáltató fejlődő országokba az EITI végrehajtásának elősegítése érdekében;

9. felkéri az EITI-kezdeményezéshez hivatalosan csatlakozó valamennyi AKCS-országot, hogy folytassák a minimumkritériumok – különösen az 5. kritérium – gyakorlati végrehajtását, annak biztosításával, hogy a civil társadalomnak teljes szabadságban és bármilyen félelem vagy megfélemlítés nélkül módjában áll ellátni felügyeleti szerepét;

10. ösztönzi azokat a Cotonou-i Megállapodást aláíró, természeti erőforrásokban gazdag országokat, amelyek az EITI-hez eddig hivatalosan nem csatlakoztak, hogy tegyék meg azt, és felhívja az EU tagállamait és az AKCS-országok kormányait, hogy hajtsák végre a Cotonou-i Megállapodás 7. cikkének a civil társadalom kapacitásépítésére vonatkozó rendelkezéseit és a 2002-ben és 2006 áprilisában tartott két AKCS civil társadalmi fórum ajánlásait;

11. felhívja az AKCS és az EU kormányait, hogy ösztönözzenek minden befektetőt az EITI-hez való csatlakozásra, valamint arra, hogy csatlakozzanak más olyan kezdeményezésekhez és egyezményekhez, amelyek a természeti erőforrások kiaknázása tekintetében előmozdítják a felelősségteljes kormányzást, az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot;

12. felkéri az AKCS-országok és az EU kormányait, hogy szólítsák fel a felemelkedőben lévő országok kormányait kötelezettségvállalásaik – úgymint az alapvető nemzetközi munkaügyi normák betartása, a gyermekmunka felszámolása, különösen a konfliktussal érintett területeken a kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek (SALW) elterjedésének megakadályozása, valamint a nyersanyagok és a fa illegális behozatalának tilalma teljesítésére;

13. felhívja az Európai Bizottságot és az EU tagállamait, hogy az erőforrásokban gazdag országokra irányuló fejlesztési támogatásaikat tegyék függővé a természeti erőforrásokkal – az olyan kezdeményezésekhez mint a PWYP, a PWYE és az EITI való csatlakozással, illetve ezek tevékeny végrehajtásával – való gazdálkodással kapcsolatos felelősségteljes kormányzás, átláthatóság és elszámoltathatóság terén elért haladástól;

14. arra kéri az Európai Unió tagállamainak kormányait és az Európai Bizottságot, hogy megfelelő számviteli normák és társasági jogi rendelkezések bevezetésével támogassák a tagállamoknak az átláthatóság előmozdítására irányuló erőfeszítéseit a kitermelő iparágakban, tekintettel az Európai Parlament által 2004 márciusában az átláthatósági kritériumokról szóló irányelv módosításával és a Bizottság által az Afrikára vonatkozó stratégiáról szóló 2005. október 12-i közleményével nyújtott támogatásra;

15. felkéri az összes érintett szereplőt a közkiadásokat és a bevételeket kezelő rendszerek átláthatóságát és nagyobb mértékű elszámoltathatóságát megkövetelő alábbi normák végrehajtására:

- a Parlament és szervei által végzett költségvetési ellenőrzés,

- a költségvetések és a közkiadások független számvevőszékek általi különálló ellenőrzése,

- állami költségvetések átláthatósága,

- az AKCS-országokban a kormányzati bevételek és kiadások ellenőrzése,

- az információ közzétételére vonatkozó szabályok által érintett vállalatok elszámoltathatósága;

16. felkér minden szereplőt annak biztosítására, hogy a súlyos kormányzási és korrupciós problémákkal szembesülő energiaszolgáltató országok kormányai ne részesüljenek az alapvető fontosságú segítségen túl más támogatásban, kedvezményes kereskedelmi feltételekben vagy egyéb előnyökben mindaddig, amíg nem adják egyértelmű tanújelét az átláthatóbb működés iránti, számszerűen kifejezhető elkötelezettségüknek, különösen a nemzeti költségvetés esetében;

17. felkéri a két- és többoldalú adományozókat és az exporthitelügynökségeket egy olyan feltételrendszer kidolgozására, amely nem csupán elméleti, hanem a kormányoknak az állampolgáraik felé tanúsítandó letéteményesi kötelezettségen alapul, valamint egy olyan partnerségi rendszer kialakítására, amelyben a nem humanitárius segítségnyújtást egy sor közösen megtárgyalt, konkrét kritériumok teljesítésétől teszik függővé, nevezetesen előírják a természeti erőforrások kitermeléséből származó jövedelem nyilvános átláthatóságát a "természeti erőforrásokból származó bevételek átláthatóságáról szóló IMF útmutatóban" lefektetett alapelvekkel összhangban;

18. felhívja az AKCS-EU-államokat annak biztosítására, hogy a természeti erőforrások kitermelése tekintetében a felelősségteljes kormányzás, az átláthatóság és az elszámoltathatóság előmozdítása kölcsönös kötelezettségvállalások és közösen megtárgyalt kritériumok mentén történjen, a Cotonou-i Megállapodás 8. cikkében előírt politikai párbeszéd keretein belül;

19. felkéri az EU-tagállamok kormányait annak biztosítására, hogy az EU számára energiát szolgáltató országokban a bevételek felhasználása tekintetében az átláthatóság és a demokratikus ellenőrzés előmozdítását kiemelten kezeljék a közös európai energetikai stratégiában;

20. javasolja, hogy a természeti erőforrások kitermelése tekintetében a felelősségteljes kormányzással, az átláthatósággal és az elszámoltathatósággal kapcsolatos kérdések kiemelt helyet foglaljanak el a jövőbeli "közös EU-Afrika stratégiában";

21. ösztönzi a kőolajforrások kezelésével kapcsolatos legjobb gyakorlatok végrehajtását "a természeti erőforrásokból származó bevételek átláthatóságáról szóló IMF útmutatóban" meghatározottakkal összhangban;

22. felkéri az AKCS-országok és az EU kormányait és parlamentjeit annak biztosítására, hogy a természeti erőforrások kiaknázása nem vezet komoly ökológiai egyensúlytalansághoz; ennek kapcsán aggodalommal jegyzi meg, hogy a túlzott fakitermelés elsivatagosodáshoz és más éghajlati változásokhoz vezethet, amely ellen cselekedni kell felelős erdőgazdálkodás és megfelelő erdősítési gyakorlatok alkalmazásával, továbbá felhívja a természeti erőforrások kitermelését végző vállalatokat a környezetvédelmi normák betartására;

23. felhívja a nemzeti és a regionális kormányokat, parlamenteket és intézményeket annak biztosítására, hogy a természeti erőforrások jogszerűen történő kiaknázása képezze egy környezetvédelmi terv részét, amely a levegő, a víz és a talaj védelmét, valamint a növény- és állatvilág sokszínűségének megőrzését célzó intézkedéseket tartalmaz;

24. minden kormányt felkér olyan törvények elfogadására, amelyek megtiltják az illegálisan kivágott fa behozatalát; és mindemellett annak biztosítására, hogy a közbeszerzési eljárások kizárólag fenntartható és legális forrásokból származó fára vonatkozzanak;

25. felhívja a fakitermelő országokat, hogy biztosítsák országukban a fenntartható fakitermelést, tiszteletben tartva a helyi népesség jogait és figyelembe véve a környezeti hatásokat;

26. felhívja az EU-t egy átfogó és formális erdészeti felmérés elvégzésére, a helyi közösségek földhasználati és hozzáférési jogainak megszilárdítására és a jelentőségteljes nyilvános részvétel biztosítására;

27. sürgeti a gyémántkereskedelemben érintett országokat, hogy csatlakozzanak a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmére vonatkozó Kimberley tanúsítási rendszerhez; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy haladást érjenek el a részt vevő országok és a gyémántipar a gyémántok kereskedelmére vonatkozó iránymutatásoknak való megfelelőségének független tanúsítása tekintetében, illetve annak biztosítását, hogy a kimberly-i folyamatban részt vevők képesek legyenek a gyémántipar általi megfelelés ellenőrzésére;

28. felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagjait a "konfliktus erőforrások" meghatározásának elfogadására, és arra, hogy a béketeremtő bizottságnak felhatalmazást adjon a természeti erőforrások igazgatására;

29. ösztönzi információs rendszerek – úgymint a bányászati adatbank – létrehozását és megfelelő alkalmazását;

30. hangsúlyozza, hogy a természeti erőforrások kitermelésével foglalkozó vállalatoknak feladatuk az olyan átlátható gazdasági környezet előmozdítása, amely tiszteletben tartja a fenntartható fejlődést, és aminek megtétele saját érdeküket is szolgálja; ösztönzi e vállalatokat, hogy e célból hajtsanak végre olyan kollektív kezdeményezéseket, mint például a "tiszta" vállalatok tanúsítása;

31. rámutat, hogy a Cotonou-i Megállapodás 96. és 97. cikke értelmében súlyos korrupciós esetekben konzultációt lehet folytatni;

32. felhívja az AKCS-országokat, hogy kezdeményezzenek nyilvános nemzeti vitát a természeti erőforrásokból származó bevételek felhasználásáról és a társadalmi igazságosságról;

33. felhívja az olajkitermelő AKCS-országokat, hogy tartsák tiszteletben, támogassák és ösztönözzék a korrupcióellenes mozgalmak és az átláthatóság védelmezőinek tevékenységeit;

34. hangsúlyozza az AKCS-országok nemzeti parlamentjeinek szerepét a felelősségteljes kormányzás előmozdításában, és javasolja e szerep elismerését és hivatalos megjelenését a jövőbeni "közös EU-Afrika stratégiában";

35. felhívja az AKCS-országok és az EU nemzeti és regionális parlamentjeit, valamint a civil társadalom képviselőit, hogy tanúsítsanak együttműködést ellenőrzési funkciók létrehozásában, ideértve a büntetőjogi eljárásokat, a kormányoknál és az államigazgatási szerveknél felmerülő korrupció felszámolása érdekében;

36. sürgeti a kormányokat, intézményeket és valamennyi politikai vezetőt, hogy a természeti erőforrások felelős kiaknázásából származó bevételek egy részét fordítsák a köztisztviselők, rendőrök és a vonatkozó gazdasági ágazatokban dolgozó alkalmazottak keresetének növelésére annak érdekében, hogy a korrupció kevésbé legyen vonzó;

37. felhívja az AKCS-országok kormányait és az Európai Bizottságot, hogy megbeszélések, információk megosztása és kapacitásépítés útján támogassák az AKCS-országok nemzeti és regionális parlamentjeinek költségvetési hatóságként való működését;

38. felhívja a Bizottságot egy közlemény kidolgozására, amelyben meghatározzák az Európai Uniónak a parlamentáris demokrácia és a jogállamiság fejlődő országokban való megerősítéséről szóló stratégiáját;

39. ösztönzi az AKCS-országok nemzeti parlamentjeit, gyakoroljanak nyomást a kormányaikra annak érdekében, hogy azok vegyék fel a küzdelmet a belső korrupció ellen, és ekképpen mozdítsák elő a közkiadások kezelése tekintetében a felelősségteljesebb kormányzást, a korrupcióellenes jogszabályok és az olyan független ellenőrzési mechanizmusok bevezetésével, amelyek célja a nagyobb átláthatóság és a természeti erőforrások kiaknázásából származó jövedelmek felhasználására és felosztására vonatkozó információkhoz való nagyobb hozzáférés biztosítása;

40. hangsúlyozza, hogy az AKCS-országokban az igazságszolgáltatási rendszer, a független bírói kar és a számvevőszékek megerősítése egyaránt elsődleges fontosságú;

41. felhívja az AKCS-országok parlamentjeit, hogy a felelősségteljes kormányzásra vonatkozóan fogadjanak el konkrét magatartási kódexeket, hogy ezáltal elejét vegyék a belső korrupció kialakulásának; úgy véli, hogy a parlamenti képviselők jövedelmének közzététele szintén hozzájárulhat az átláthatóság javulásához;

42. felhívja a nemzeti és regionális parlamenteket, hogy támogassák és mozdítsák elő a civil társadalom képviselőinek a helytelen kormányzás és a korrupció elleni küzdelem terén végzett tevékenységét azáltal, hogy lehetővé teszik számukra, hogy a legjobb feltételek mellett és korlátozások nélkül végezhessék munkájukat, biztosítva számukra a cselekvőképességet, az eszközöket és a szükséges forrásokat;

43. felhívja a civil társadalmat és a nemzeti parlamenteket a költségvetés hatékony nyomon követésében való részvételre a közkiadások nyomon követésére irányuló felmérések (PETS) formájában, amelyek az OECD fejlesztéstámogatási bizottsága (DAC) által alkalmazott követelmények alapján részletes összehasonlítást végeznek a bevételek és a kiadások között;

44. helyénvalónak tartja külön társadalmi mutatók kidolgozását annak érdekében, hogy pontosabb adatokat kapjanak a Cotonou-i Megállapodást aláíró országok által a kormányzás minőségében elért eredményekről, valamint az érintett civil szervezetek részéről átláthatóságra hív fel a számukra biztosított pénzeszközök kezelése tekintetében;

45. felhívja a kormányokat, intézményeket és a politikai vezetőket annak biztosítására, hogy a köztisztviselők különleges képzésben részesülnek, és tudatosítják bennük a természeti erőforrások felelős felhasználásának és környezetkímélő kiaknázásának jelentőségét;

46. hangsúlyozza, hogy a korrupció elleni küzdelem hatékonyan hozzájárulhat egy biztonságosabb befektetési környezet előmozdításához; felhívja az Európai Uniót – mint a kedvezményezett országok ügygondnoki kockázatának értékelésére vonatkozó szabványos keretrendszert biztosító közkiadási és pénzügyi elszámoltathatósági program (PEFA) társelnökét –, hogy a korrupció szintjének mérésére vezessen be külön PEFA-mutatókat;

47. arra kéri a Bizottságot, hogy a korrupció ily módon feltárt szintjeit tekintse alapul a felelősségteljes kormányzás előmozdításához, illetve a Cotonou-i Megállapodás 96. és 97. cikke szerinti konzultációs kezdeményezések elindításához a korrupt rendszerek elleni megfelelő intézkedések tekintetében; rámutat azonban, hogy a felelősségteljes kormányzás előmozdítása nem szolgálhat ürügyként ahhoz, hogy egyoldalú feltételeket szabjanak a támogatáshoz;

48. rámutat arra, hogy a regionális kezdeményezések – mint például az afrikai szakértői értékelési mechanizmus (APRM) – mennyire fontos szerepet töltenek be a korrupció visszaszorításában és a felelősségteljes kormányzás előmozdításában; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az afrikai országok végrehajtsák ezeket a kezdeményezéseket, és a Bizottság és a tagállamok e célból technikai és pénzügyi segítséget nyújtsanak;

49. arra kéri az Európai Unió pénzügyi központokkal rendelkező tagállamait, hogy tegyék meg az összes szükséges jogi és közigazgatási intézkedést annak biztosítására, hogy a jogellenesen szerzett pénzeszközöket vissza lehessen juttatni a származási országba;

50. utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezen állásfoglalást az AKCS-EU Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, az Afrikai Unió Bizottságának, a Pánafrikai Parlamentnek és a nemzeti és regionális parlamenteknek, valamint Parlamentek Korrupcióellenes Világszervezetének (GOPAC).

[1] Az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés fogadta el 2007. június 28-án Wiesbadenben (Németország).

[2] HL C 249., 2005.10.7.

[3] HL C 103. E, 2004.4.29., 550. o.

[4] A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

[5] HL C 136., 2006.6.9., 17. o.

--------------------------------------------------