3. JEGYZŐKÖNYV

a származó termék fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről

Tartalomjegyzék

Együttes nyilatkozatok

Az Andorrai Hercegségre vonatkozó együttes nyilatkozat

A San Marino Köztársaságra vonatkozó együttes nyilatkozat

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

E jegyzőkönyv alkalmazásában:

II. CÍM

A SZÁRMAZÓ TERMÉK FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA

2. cikk

Általános követelmények

(1) A megállapodás végrehajtása céljából az alábbi termékek minősülnek a Közösségből származónak:

(2) A megállapodás végrehajtása céljából az alábbi termékek minősülnek Ciszjordániából és a Gázai övezetből származónak:

(3) Az (1) bekezdés c) pontjában foglalt rendelkezések csak akkor alkalmazandók, amennyiben szabadkereskedelmi megállapodás van hatályban egyrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet, másrészről pedig az EGT–EFTA-államok (Izland, Liechtenstein és Norvégia) között.

3. cikk

Kumuláció a Közösségben

(1) A 2. cikk bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a termékek a Közösségből származónak minősülnek, amennyiben ott létrejöttek vagy előállítottak, és azok Svájcból (ideértve Liechtensteint is) (1), Izlandról, Norvégiából, Törökországból vagy a Közösségből származó anyagokat tartalmaznak, feltéve, hogy a Közösségben végzett megmunkálás vagy feldolgozás meghaladja a 7. cikkben említett műveleteket. Nem szükséges, hogy a fenti anyagok kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson menjenek keresztül

(2) A 2. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a termékek a Közösségből származónak minősülnek, amennyiben ott létrejöttek vagy előállítottak, és azok a Feröer szigetekről vagy bármely olyan országból származó anyagokat tartalmaznak, amely az euro-mediterrán partnerség résztvevője az 1995. november 27–28-án tartott euro-mediterrán konferencián elfogadott barcelonai nyilatkozat alapján – kivéve Törökországot –, feltéve, hogy a Közösségben végzett megmunkálás vagy feldolgozás meghaladja a 7. cikkben említett műveleteket. Nem szükséges, hogy a fenti anyagok kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson menjenek keresztül.

(3) Amennyiben a Közösségben végzett megmunkálás vagy feldolgozás nem haladja meg a 7. cikkben említett műveleteket, a létrejött vagy előállított termék kizárólag akkor minősül a Közösségből származónak, amennyiben az ott hozzáadott érték nagyobb, mint az (1) és (2) bekezdésben említett bármely egyéb országból származó anyagok értéke. Amennyiben ez nem így van, a létrejött vagy előállított termék abból az országból származónak tekintendő, amely esetében a legmagasabb a Közösségben történő előállításhoz felhasznált származó anyagok értéke.

(4) Az (1) és (2) bekezdésben említett országok valamelyikéből származó olyan termékek, amelyek nem mennek keresztül semmilyen megmunkáláson vagy feldolgozáson a Közösségben, megtartják származásukat, amennyiben ezeknek az országoknak valamelyikébe kiviszik azokat.

(5) Az ebben a cikkben foglalt kumuláció kizárólag akkor alkalmazható, ha:

Az ebben a cikkben foglalt kumulációt az Európai Unió Hivatalos Lapjában (C sorozat) közzétett értesítésben megadott naptól kell alkalmazni.

A Közösség az Európai Közösségek Bizottságán keresztül tájékoztatja Ciszjordániát és a Gázai övezetet a megállapodások részleteiről, ideértve azok hatálybalépésének idejét és a vonatkozó származási szabályokat is, amelyeket az (1) és (2) bekezdésben említett egyéb országokkal kapcsolatosan alkalmaznak.

4. cikk

Kumuláció Ciszjordániában és a Gázai övezetben

(1) A 2. cikk bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a termékek Ciszjordániából és a Gázai övezetből származónak minősülnek, amennyiben ott létrejöttek vagy előállítottak, és azok Svájcból (ideértve Liechtensteint is) (2), Izlandról, Norvégiából, Törökországból vagy a Közösségből származó anyagokat tartalmaznak, feltéve, hogy a Ciszjordániában és a Gázai övezetben végzett megmunkálás vagy feldolgozás meghaladja a 7. cikkben említett műveleteket. Nem szükséges, hogy a fenti anyagok kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson menjenek keresztül.

(2) A 2. cikk (2) bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül a termékek Ciszjordániából és a Gázai övezetből származónak minősülnek, amennyiben ott létrejöttek vagy előállítottak, és azok a Feröer szigetekről vagy bármely olyan országból származó anyagokat tartalmaznak, amely az euro-mediterrán partnerség résztvevője az 1995. november 27–28-án tartott euro-mediterrán konferencián elfogadott barcelonai nyilatkozat alapján – kivéve Törökországot –, feltéve, hogy a Ciszjordániában és a Gázai övezetben végzett megmunkálás vagy feldolgozás meghaladja a 7. cikkben említett műveleteket. Nem szükséges, hogy a fenti anyagok kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson menjenek keresztül.

(3) Amennyiben a Ciszjordániában és a Gázai övezetben végzett megmunkálás vagy feldolgozás nem haladja meg a 7. cikkben említett műveleteket, a létrejött vagy előállított termék kizárólag akkor minősül Ciszjordániából és a Gázai övezetbőlszármazónak, amennyiben a hozzáadott érték nagyobb, mint az (1) és (2) bekezdésben említett egyéb országok bármelyikéből származó anyagok értéke. Amennyiben ez nem így van, a létrejött vagy előállított termék abból az országból származónak tekintendő, amelynél a legmagasabb a Ciszjordániában és a Gázai övezetben történő előállításhoz felhasznált származó anyagok értéke.

(4) Az (1) és (2) bekezdésben említett országok egyikéből származó termékek, amelyek nem mennek keresztül Ciszjordánia és a Gázai övezetben megmunkáláson vagy feldolgozáson, megtartják származásukat, amennyiben ezeknek az országoknak valamelyikébe kiviszik azokat.

(5) Az ebben a cikkben foglalt kumuláció kizárólag akkor alkalmazható, amennyiben:

Az ebben a cikkben foglalt kumulációt az Európai Unió Hivatalos Lapjában (C sorozat) közzétett értesítésben megadott naptól kell alkalmazni.

Ciszjordánia és a Gázai övezet az Európai Közösségek Bizottságán keresztül tájékoztatja a Közöséget a megállapodások részleteiről, ideértve azok hatálybalépésének idejét és vonatkozó származási szabályokat is, amelyeket az (1) és (2) bekezdésben említett egyéb országokkal kapcsolatosan alkalmaznak.

5. cikk

Teljes egészében létrejött vagy előállított termékek

(1) Az alábbiakat kell teljes egészében a Közösségben vagy Ciszjordániában és a Gázai övezetben létrejöttnek vagy előállítottnak tekinteni:

(2) Az (1) bekezdés f) és g) pontjában szereplő „hajóik” és „feldolgozó hajóik” kifejezés kizárólag az alábbi hajókra és feldolgozóhajókra vonatkozik:

6. cikk

Kielégítően megmunkált vagy feldolgozott termékek

(1) A 2. cikk alkalmazásában a nem teljes egészében létrejött vagy előállított termékek akkor minősülnek kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak, amennyiben a II. melléklet listájában megállapított feltételek teljesülnek.

A fent említett feltételek a megállapodás hatálya alá tartozó minden termékre vonatkozóan meghatározzák azt a megmunkálást vagy feldolgozást, amelyet az előállításkor használt nem származó anyagokon végre kell hajtani, és ezek a feltételek kizárólag a fenti anyagokra vonatkoznak. Ebből az következik, hogy ha egy olyan terméket, amely megszerezte a származó helyzetet azáltal, hogy eleget tett a listában megállapított feltételeknek, egy másik termék előállításában használnak fel, nem vonatkoznak rá az azt tartalmazó termékre vonatkozó feltételek, és nem veendők figyelembe azok a nem származó anyagok, amelyeket előállítása során esetleg felhasználtak.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, azok a nem származó anyagok, amelyeket – a II. mellékletben szereplő listában megállapított feltételeknek megfelelően – nem lehet felhasználni valamely termék előállítása során, mégis felhasználhatók, feltéve, hogy:

Ez a bekezdés nem alkalmazandó a Harmonizált Rendszer 50–63. árucsoportja alá tartozó termékekre.

(3) Az (1) és a (2) bekezdést a 7. cikk rendelkezéseire figyelemmel kell alkalmazni.

7. cikk

Nem kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás

(1) A (2) bekezdés sérelme nélkül, a származó helyzet megszerzéséhez nem kielégítő megmunkálásnak vagy feldolgozásnak kell tekinteni a következő műveleteket, függetlenül attól, hogy a 6. cikkben foglalt követelmények teljesülnek-e:

(2) Akár a Közösségben, akár Ciszjordániában és a Gázai övezetben egy adott termékkel kapcsolatban végzett összes művelet figyelembevételével történik annak meghatározása, hogy a terméken végzett megmunkálás vagy feldolgozás nem kielégítőnek minősül-e az (1) bekezdés értelmében.

8. cikk

Minősítési egység

(1) E jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazásában a minősítési egység az az adott termék, amelyet a Harmonizált Rendszer nómenklatúrája szerinti besorolás meghatározásakor alapegységnek kell tekinteni.

Ebből az következik, hogy:

(2) Amennyiben – a Harmonizált Rendszer 5. általános szabálya alapján – besorolási szempontból a csomagolás a termék részét képezi, akkor azt a származás meghatározásakor is figyelembe kell venni.

9. cikk

Tartozékok, pótalkatrészek és szerszámok

Azokat a berendezéssel, géppel, készülékkel vagy járművel együtt szállított tartozékokat, pótalkatrészeket és szerszámokat, amelyek a normál felszerelés részét képezik, és annak árában benne foglaltatnak, vagy amelyek nem kerülnek külön számlázásra, úgy kell tekinteni, mint amelyek a kérdéses berendezés, gép, készülék vagy jármű részei.

10. cikk

Készletek

A Harmonizált Rendszer 3. általános szabálya szerint meghatározott készleteket származónak kell tekinteni, ha az azokat alkotó összes termék is származó. Mindazonáltal, ha egy készlet származó és nem származó termékekből áll, a készletet, mint egészet származónak kell tekinteni, feltéve, hogy a nem származó termékek értéke nem haladja meg a készlet gyártelepi árának 15 %-át.

11. cikk

Semleges elemek

Annak meghatározásához, hogy a termék származó termék-e, nem szükséges meghatározni az alábbi, az előállítás során esetlegesen felhasznált áruk származását:

olyan áruk, amelyek nem épülnek be, és amelyeket nem is terveznek beépíteni a termék végső összetételébe.

III. CÍM

TERÜLETI KÖVETELMÉNYEK

12. cikk

A területiség elve

(1) A 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában, a 3. és 4. cikkben, valamint ennek a cikknek a (3) bekezdésében foglalt rendelkezések kivételével a II. címben meghatározott, a származó helyzet megszerzésére vonatkozó feltételeknek megszakítás nélkül teljesülniük kell a Közösségben és Ciszjordániában és a Gázai övezetben.

(2) A 3. és 4. cikkben foglaltak kivételével, amennyiben a Közösségből vagy Ciszjordániából és a Gázai övezetből más országba exportált származó áruk visszavitelre kerülnek, azokat nem származónak kell tekinteni, kivéve, ha a vámhatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítják, hogy:

(3) A származó helyzetnek II. címben meghatározott feltételeknek megfelelő megszerzését nem érinti a Közösségből vagy Ciszjordániából és a Gázai övezetből kivitt és oda később újra behozott anyagokon a Közösségen vagy Ciszjordánián és a Gázai övezeten kívül végzett megmunkálás vagy feldolgozás, feltéve, hogy:

(4) A (3) bekezdés alkalmazásában a II. címben felsorolt, a származó helyzet megszerzésére vonatkozó feltételek nem vonatkoznak a Közösségen vagy Ciszjordánián és a Gázai övezeten kívül végzett megmunkálásra vagy feldolgozásra. Amennyiben azonban a II. melléklet listájában az érintett végső termék származó helyzetének meghatározására a beépített nem származó anyagok maximális értékét meghatározó szabályt kell alkalmazni, az érintett fél területén beépített nem származó termékek teljes értéke és az e cikk rendelkezéseinek alkalmazása során létrejött teljes, a Közösségen vagy Ciszjordánián és a Gázai övezeten kívül hozzáadott érték együttesen nem haladhatja meg a meghatározott százalékos értéket.

(5) A (3) és (4) bekezdésben foglalt rendelkezések alkalmazásának céljából a „teljes hozzáadott érték” valamennyi, a Közösségen vagy Ciszjordánián és a Gázai övezeten kívül felmerült összes költség, beleértve az ott beépített anyagok értékét is.

(6) A (3) és (4) bekezdésben foglalt rendelkezések nem alkalmazhatók azokra a termékekre, amelyek nem felelnek meg a II. melléklet listájában szereplő feltételeknek, vagy amelyek csak a 6. cikk (2) bekezdésében megadott általános tűréshatár alkalmazásával tekinthetők megfelelően kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak.

(7) A (3) és (4) bekezdésben foglalt rendelkezések nem alkalmazandók a Harmonizált Rendszer 50–63. árucsoportjába tartozó termékekre.

(8) Az e cikk hatálya alá tartozó, a Közösségen vagy Ciszjordánián és a Gázai övezeten kívül végzett bármely megmunkálást vagy feldolgozást a passzív feldolgozásra vonatkozó vagy hasonló eljárások szerint kell elvégezni.

13. cikk

Közvetlen szállítás

(1) A megállapodásban előírt preferenciális elbánás kizárólag olyan termékekre vonatkozik, amelyek megfelelnek e jegyzőkönyv követelményeinek, és amelyeket közvetlen szállítanak a Közösség és Ciszjordánia és a Gázai övezet között vagy a 3. és 4. cikkben említett, kumulációt alkalmazó egyéb országok területén keresztül. Az egyetlen szállítmányt alkotó termékek átszállíthatók más területeken keresztül is – adott esetben átrakodással vagy ideiglenes raktározással az adott területeken –, feltéve, hogy a tranzitország vagy raktározás szerinti ország vámhatóságának felügyelete alatt maradnak, és a kirakodáson, újbóli berakodáson és a jó állapotuk megőrzésére irányuló bármilyen műveleten kívül semmilyen más műveleten nem esnek át.

A származó áruk csővezetéken más, a Közösséghez vagy Ciszjordániához és a Gázai övezethez nem tartozó területen keresztül is szállíthatóak.

(2) Az (1) bekezdésben foglalt feltételek teljesítését az alábbi okmányok benyújtásával kell bizonyítani az importáló ország vámhatóságainak:

14. cikk

Kiállítások

(1) Azok a származó termékek, amelyeket kiállítás céljából a 3. és 4. cikkben említett, kumulációt alkalmazó országoktól eltérő országba küldtek, majd a kiállítást követően a Közösségbe vagy Ciszjordániába és a Gázai övezetbe irányuló behozatal céljából értékesítettek, behozataluk alkalmával jogosultak e megállapodás rendelkezései szerinti kedvezményekre, amennyiben a vámhatóságok számára hitelt érdemlően igazolják, hogy:

(2) A származási igazolást az V. címben foglalt rendelkezéseknek megfelelően kell kiállítani vagy kiadni, és azt a szokásos módon kell benyújtani az importáló ország vámhatóságainak. Ezen fel kell tüntetni a kiállítás nevét és címét. Amennyiben szükséges, a termékek jellegével és a kiállításuk körülményeivel kapcsolatos további okmányszerű bizonyíték is megkövetelhető.

(3) Az (1) bekezdést kell alkalmazni minden olyan kereskedelmi, ipari, mezőgazdasági vagy kézműves kiállításra, vásárra vagy hasonló nyilvános rendezvényre vagy bemutatóra, amelyet nem eladóhelyeken vagy üzlethelyiségekben magáncélra, külföldi termékek értékesítése céljából szerveznek, és amelynek során a termékek vámfelügyelet alatt maradnak.

IV. CÍM

VISSZATÉRÍTÉS VAGY MENTESSÉG

15. cikk

A vámvisszatérítés vagy vámmentesség tilalma

(2) Az (1) bekezdés szerinti tilalom vonatkozik minden, a Közösségben vagy Ciszjordániában és a Gázai övezetben az előállítás során felhasznált anyagokra és az (1) bekezdés b) pontja szerinti termékekre alkalmazandó vámok vagy azzal azonos hatású díjak részleges vagy teljes visszatérítésére, elengedésére, meg nem fizetésére irányuló rendelkezésre, amennyiben a fenti visszatérítés, elengedés vagy meg nem fizetés kifejezetten vagy ténylegesen akkor alkalmazandó, ha az említett anyagokból nyert termékeket kiviszik, és nem akkor, ha belföldi forgalomra szánják azokat.

(3) A származási igazolás fedezete alá tartozó termékek exportőrének a vámhatóság kérésére bármikor be kell nyújtania minden olyan megfelelő okmányt, amely bizonyítja, hogy az adott termékek előállítása során a felhasznált nem származó anyagok tekintetében nem történt vámvisszatérítés, valamint hogy az ilyen anyagokra alkalmazandó minden vám vagy azzal azonos hatású díj ténylegesen megfizetésre került.

(4) Az (1)–(3) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni a 8. cikk (2) bekezdése szerinti csomagolásra, a 9. cikk szerinti tartozékokra, pótalkatrészekre és szerszámokra, valamint a 10. cikk szerinti készletben lévő termékekre, amennyiben e termékek nem származóak.

(5) Az (1)–(4) bekezdés rendelkezései kizárólag olyan fajta anyagok tekintetében alkalmazandók, amelyekre a megállapodás vonatkozik. Továbbá nem zárják ki a mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer alkalmazását, amely az e megállapodás rendelkezéseivel összhangban történő kivitel esetében alkalmazandó.

(6) Az (1) bekezdés szerinti tilalom nem vonatkozik arra az esetre, ha a termékek a Közösségből vagy Ciszjordániából és a Gázai övezetből származónak minősülnek, és nem alkalmaznak kumulációt a 3. és 4. cikkben említett egyéb országok valamelyikéből származó anyagokkal.

(7) Az (1) bekezdéstől eltérve Ciszjordánia és a Gázai övezet jogosult arra, hogy – a Harmonizált Rendszer 1–24. árucsoportjába tartozó termékek kivételével –vámvisszatérítést vagy vámmentességet alkalmazzon származó termékek előállítása során felhasznált nem származó anyagokra vonatkozó vámok vagy azzal azonos hatású díjak esetében, a következő rendelkezések szerint:

Az ebben a bekezdésben foglalt rendelkezéseket 2009. december 31-ig kell alkalmazni, és közös megegyezéssel felülvizsgálhatóak.

V. CÍM

SZÁRMAZÁSI IGAZOLÁS

16. cikk

Általános követelmények

(1) A megállapodás rendelkezéseiben szereplő kedvezményekre a Közösségből származó termékek a Ciszjordániába és a Gázai övezetbe irányuló behozatal esetén, illetve a Ciszjordániából és a Gázai övezetbőlszármazó termékek a Közösségbe irányuló behozatal esetén jogosultak, amennyiben benyújtják az alábbi származási igazolások valamelyikét:

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a 27. cikkben meghatározott esetekben a jegyzőkönyv szerinti származó termékek anélkül jogosultak a megállapodás rendelkezéseiben szereplő kedvezményekre, hogy szükséges volna az (1) bekezdésben említett származási igazolások bármelyikének benyújtása.

17. cikk

Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadására vonatkozó eljárás

(1) Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítványt az exportáló ország vámhatóságai adják ki az exportőr vagy – az exportőr felelősségére – meghatalmazott képviselője által írásban benyújtott kérelmére.

(2) E célból az exportőr vagy meghatalmazott képviselője kitölti mind az EUR.1 avagy az EUR-MED szállítási bizonyítványt, mind a kérelmet, melyeknek mintái a IIIa., illetve IIIb. mellékletben találhatók. Ezeket a formanyomtatványokat a megállapodás egyik hivatalos nyelvén és az exportáló ország nemzeti joga rendelkezéseinek megfelelően kell kitölteni. Kézírással történő kitöltés esetén a formanyomtatványokat tintával és nyomtatott betűkkel kell kitölteni. Az árumegnevezést az erre a célra fenntartott rovatban úgy kell megadni, hogy üres sorok ne maradjanak. Amennyiben a rovat nincs teljesen kitöltve, egy vízszintes vonalat kell húzni a megnevezés utolsó sora alatt, az üresen hagyott helyet pedig átlós vonallal kell áthúzni.

(3) Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadását kérelmező exportőrnek az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítványt kiadó exportáló ország vámhatóságainak kérésére, bármikor be kell nyújtania minden olyan megfelelő okmányt, amely az adott termékek származó helyzetét, valamint a jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesülését igazolja.

(4) Az (5) bekezdés sérelme nélkül az EUR.1 szállítási bizonyítványt a Közösség egy tagállamának vagy Ciszjordániaának és a Gázai övezetnek a vámhatóságai adják ki az alábbi esetekben:

(5) Az EUR-MED szállítási bizonyítványt a Közösség egy tagállamának vagy Ciszjordániának és a Gázai övezetnek a vámhatósága adja ki, amennyiben az adott termékek a Közösségből vagy Ciszjordániából és a Gázai övezetből, vagy a 3. és 4. cikkben említett, kumulációt alkalmazó egyéb országok valamelyikéből származó termékeknek tekinthetők, és teljesítik a jegyzőkönyv egyéb követelményeit, valamint:

(6) Az EUR-MED szállítási bizonyítvány a 7. rovatban a következő nyilatkozatok egyikét tartalmazza angol nyelven:

„CUMULATION APPLIED WITH …” (name of the country/countries),

(7) Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítványokat kiadó vámhatóságok minden szükséges lépést megtesznek annak érdekében, hogy ellenőrizzék a termékek származó helyzetét és a jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesítését. E célból jogukban áll bármilyen bizonyítékot bekérni, és az exportőr könyvelését megvizsgálni, vagy bármilyen egyéb megfelelőnek tartott ellenőrzést végezni. Továbbá biztosítják, hogy a (2) bekezdésben említett formanyomtatványok megfelelően legyenek kitöltve. Külön ellenőrzik, hogy az árumegnevezésre fenntartott helyet mindenfajta csalárd kiegészítés lehetőségét kizárva töltötték-e ki.

(8) Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadásának keltét a bizonyítvány 11. rovatában kell megjelölni.

(9) Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítványt a vámhatóságok adják ki és a tényleges kivitel lebonyolítását vagy biztosítását követően azonnal az exportőr rendelkezésére bocsátják.

18. cikk

Utólag kiadott EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány

(1) A 17. cikk (9) bekezdésétől eltérve az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány kivételes esetben azoknak a termékeknek a kivitelét követően is kiadható, amelyekre vonatkozik, ha:

(2) A 17. cikk (9) bekezdésétől eltérően az EUR-MED szállítási bizonyítvány azoknak a termékeknek a kivitelét követően is kiadható, amelyekre vonatkozik, és amelyekre a kivitel idején EUR.1 szállítási bizonyítványt adtak ki, amennyiben a vámhatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítják, hogy a 17. cikk (5) bekezdésében említett feltételek teljesülnek.

(3) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazása céljából az exportőr köteles kérelmében jelezni azon termékek kivitelének helyét és idejét, amelyekre az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány vonatkozik, továbbá elő kell adnia kérelmének okait.

(4) A vámhatóságok kizárólag akkor adhatnak ki utólag EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt, ha ellenőrizték, hogy az exportőr kérelmében megadott adatok megfelelnek a megfelelő ügyiratban foglaltaknak.

(5) Az utólag kiadott EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványokat a következő angol nyelvű záradékkal kell ellátni:

„ISSUED RETROSPECTIVELY”

A (2) bekezdés alkalmazásával utólag kiadott EUR-MED szállítási bizonyítványokat a következő angol nyelvű záradékkal kell ellátni:

„ISSUED RETROSPECTIVELY (Original EUR.1 No …) [date and place of issue]”.

(6) Az (5) bekezdésben említett záradékot az EUR.1 szállítási bizonyítvány 7. rovatába kell beilleszteni.

19. cikk

Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány másodlatának kiadása

(1) Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány ellopása, elvesztése vagy megsemmisülése esetén, az exportőr a kiadó vámhatóságoknál – az azok birtokában levő kiviteli okmányok alapján – másodlat kiadását kérheti.

(2) Az ily módon kiadott másodlatot az alábbi angol nyelvű szóból álló záradékkal kell ellátni:

„DUPLICATE”

(3) A (2) bekezdésben említett záradékot az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány másodlatának 7. rovatába kell beilleszteni.

(4) A másodlaton fel kell tüntetni az eredeti EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadásának napját, és a másodlat ettől a naptól hatályos.

20. cikk

EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadása előzőleg kiállított vagy kiadott származási igazolás alapján

Amennyiben származó termékeket a Közösségben vagy Ciszjordániában és a Gázai övezetben valamely vámhivatal felügyelete alá helyeznek, az eredeti származási igazolás egy vagy több EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvánnyal helyettesíthető a termékek összességének vagy egy részének a Közösségen vagy Ciszjordánián és a Gázai övezeten belül máshová küldése céljából. A helyettesítő EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványokat az a vámhivatal adja ki, amelynek felügyelete alá a termékeket helyezték.

21. cikk

Könyvelés szerinti elkülönítés

(1) Amennyiben az azonos és felcserélhető származó és nem származó anyagok elkülönített raktározása jelentős költségekkel vagy tényleges nehézségekkel járna, a vámhatóságok az érintettek írásbeli kérelmére engedélyezhetik az úgynevezett „könyvelés szerinti elkülönítés” módszerének (a továbbiakban: a módszer) alkalmazását az ilyen raktározás során.

(2) A módszernek egy bizonyos referencia-időszak folyamán biztosítania kell, hogy a „származónak” tekinthető, létrejött vagy előállított termékek száma ugyanannyi legyen, mint amely szám a készletek fizikai elkülönítésével adódott volna.

(3) A vámhatóságok a szükségesnek tartott feltételek mellett megadhatják az (1) bekezdésben említett engedélyt.

(4) A módszer alkalmazása és az alkalmazásának nyilvántartása az abban az országban alkalmazandó általános számviteli elvek alapján történik, ahol a terméket előállították.

(5) A módszer kedvezményezettje származási igazolásokat állíthat ki, vagy kérelmezhet a származónak tekinthető termékmennyiségre vonatkozóan. A vámhatóságok kérésére a kedvezményezettnek nyilatkozatot kell tennie arról, hogy a készleteket hogyan kezelték.

(6) A vámhatóságok felügyelik az engedély felhasználását, és visszavonhatják azt, amennyiben a kedvezményezett bármilyen módon nem megfelelően használja fel az engedélyt, vagy elmulasztja az e jegyzőkönyvben előírt egyéb bármely más feltétel teljesítését.

22. cikk

A számlanyilatkozat kiállításának vagy az EUR-MED számlanyilatkozat kiállításának feltételei

(1) A 16. cikk (1) bekezdésének (c) pontjában említett számlanyilatkozatot vagy EUR-MED számlanyilatkozatot kiállíthatja:

(2) A (3) bekezdés sérelme nélkül számlanyilatkozat állítható ki az alábbi esetekben:

(3) EUR-MED számlanyilatkozat állítható ki, amennyiben az adott termékek a Közösségből vagy Ciszjordániából és a Gázai övezetből vagy a 3. és 4. cikkben említett, kumulációt alkalmazó egyéb országok valamelyikéből származó termékeknek tekinthetők, és teljesítik e jegyzőkönyv egyéb követelményeit, valamint:

(4) Az EUR-MED számlanyilatkozat a következő nyilatkozatok egyikét tartalmazza angol nyelven:

„CUMULATION APPLIED WITH …” (name of the country/countries),

(5) A számlanyilatkozatot vagy az EUR-MED számlanyilatkozatot kibocsátó exportőr az exportáló ország vámhatóságának kérésére bármikor be kell, hogy mutasson minden olyan megfelelő okmányt, amely az adott termékek származó helyzetét, valamint a jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesülését igazolja.

(6) A számlanyilatkozatot vagy EUR-MED számlanyilatkozatot az exportőr a nyilatkozatnak a számlára, a szállítólevélre vagy egyéb kereskedelmi okmányra történő gépelésével, bélyegzésével vagy nyomtatásával készíti el; a nyilatkozatok szövege a IVa. és a IVb. mellékletben található, megírásuknál a mellékletben található valamelyik nyelvi változatot kell alkalmazni, az exportáló ország nemzeti joga rendelkezéseinek megfelelően. Amennyiben a nyilatkozat kézzel írott, tintával, nyomtatott betűvel kell kitölteni.

(7) A számlanyilatkozaton vagy EUR-MED számlanyilatkozaton az exportőr eredeti saját kezű aláírása szerepel. Mindazonáltal a 23. cikk szerinti elfogadott exportőr nem szükséges, hogy aláírja a fenti nyilatkozatokat, amennyiben írásban kötelezettséget vállal az exportáló ország vámhatóságai felé arra, hogy teljes körű felelősséget vállal minden olyan számlanyilatkozatért, amely személyét úgy azonosítja, mintha azt saját kezűleg írta volna alá.

(8) A számlanyilatkozatot vagy EUR-MED számlanyilatkozatot az exportőr elkészíti, amikor a termékeket, amelyekre vonatkozik, kiviszik, illetve a kivitelt követően azzal a feltétellel, hogy azoknak a termékeknek a behozatalát követően legkésőbb két éven belül, amelyekre vonatkozik, azt bemutatják az importáló országban.

23. cikk

Elfogadott exportőr

(1) Az exportáló ország vámhatóságai bármely, a megállapodás hatálya alá tartozó termékeket rendszeresen szállító exportőr (a továbbiakban: az elfogadott exportőr) számára engedélyezhetik, hogy számlanyilatkozatokat vagy EUR-MED számlanyilatkozatokat állítson ki az érintett termékek értékére való tekintet nélkül. Az ilyen engedélyt kérelmező exportőrnek a vámhatóságok megelégedésére meg kell adnia a termékek származó helyzetének, valamint a jegyzőkönyv egyéb követelményei teljesítésének igazolásához szükséges minden garanciát.

(2) A vámhatóságok az általuk szükségesnek tartott feltételek mellett engedélyezhetik az elfogadott exportőri státust.

(3) A vámhatóság az elfogadott exportőr részére vámfelhatalmazási számot ad, ami meg kell, hogy jelenjen a számlanyilatkozaton vagy az EUR-MED számlanyilatkozaton.

(4) A vámhatóság figyelemmel kíséri az engedélynek az elfogadott exportőr általi felhasználását.

(5) A vámhatóság bármikor visszavonhatja az engedélyt. Az engedélyt vissza kell vonni, ha az elfogadott exportőr a továbbiakban már nem biztosítja az (1) bekezdésben említett garanciákat, már nem tesz eleget a (2) bekezdésben említett feltételeknek, vagy ha egyébként nem megengedett módon használja fel az engedélyt.

24. cikk

A származási igazolás érvényessége

(1) A származási igazolás az exportáló országban történt kiállításának keltétől számított négy hónapig érvényes, és azt a fenti időszak alatt be kell nyújtani az importáló ország vámhatóságának.

(2) Az importáló ország vámhatóságai részére az (1) bekezdésben meghatározott bemutatási határidő után benyújtott származási igazolások preferenciális elbánás alkalmazása céljából elfogadhatók, amennyiben a fenti okmányok végső határidő előtti benyújtásának elmulasztása rendkívüli körülmények miatt történt.

(3) A késedelmes benyújtás egyéb eseteinél az importáló ország vámhatóságai elfogadhatják a származási igazolásokat, amennyiben a termékeket a fenti végső határidő letelte előtt bemutatták.

25. cikk

A származási igazolás benyújtása

A származási igazolásokat az importáló ország vámhatóságai részére az ezen országban alkalmazandó eljárásoknak megfelelően kell benyújtani. Az említett hatóságok megkövetelhetik a származási igazolás lefordítását, és azt is, hogy a behozatali nyilatkozatot az importőr arra vonatkozó nyilatkozata kísérje, hogy a termékek megfelelnek a megállapodás végrehajtásához szükséges feltételeknek.

26. cikk

Részletekben történő behozatal

Amennyiben az importőr kérésére és az importáló ország vámhatóságai által megállapított feltételek mellett – a Harmonizált Rendszer XVI. és XVII. áruosztályába vagy 7308 és 9406 vámtarifaszáma alá tartozó, a Harmonizált Rendszer 2 (a) általános szabályának értelmében vett össze nem állított vagy szétszerelt termékeket részletekben hoznak be, ezekre a termékekre egyetlen származási igazolást kell benyújtani a vámhatóság részére az első részlet behozatalának alkalmával.

27. cikk

A származási igazolás alóli mentességek

(1) A magánszemélytől magánszemélynek kiscsomagként küldött vagy az utasok személyes poggyászának részét képező termékeket származó termékként kell kezelni anélkül, hogy származási igazolást kellene benyújtani, amennyiben ezeket a termékeket nem kereskedelmi jelleggel hozzák be, és nyilatkozatot tettek arról, hogy teljesítik ennek a jegyzőkönyvnek a követelményeit, és amennyiben nem kétséges az ilyen nyilatkozat valóságtartalma. A postán küldött termékek esetében ezt a nyilatkozatot a CN22/CN23 vámáru-nyilatkozaton vagy az ezen okmányhoz csatolt papírlapon lehet megtenni.

(2) Az alkalmi jelleggel és kizárólag a címzett vagy utas vagy családjuk személyes használatára szánt termékekből álló behozatal nem minősül kereskedelmi célú behozatalnak, amennyiben a termékek jellegéből és mennyiségéből fakadóan nyilvánvaló, hogy nem áll fenn kereskedelmi célzat.

(3) Továbbá ezeknek a termékeknek az összértéke nem haladhatja meg az 500 EUR összeget kiscsomagok esetében vagy az1 200 EUR összeget az utasok személyes poggyászának részét képező termékek esetében.

28. cikk

Igazoló okmányok

A 17. cikk (3) bekezdésében és a 22. cikk (5) bekezdésében említett okmányok, amelyeket annak bizonyítására használnak, hogy az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvánnyal, számlanyilatkozattal vagy EUR-MED számlanyilatkozat fedezete alá tartozó termékek a Közösségből, Ciszjordániából és a Gázai övezetből vagy a 3. és 4. cikkben említett egyéb országok valamelyikéből származónak tekinthetők, teljesítik a jegyzőkönyv egyéb követelményeit, többek között az alábbiakból állhatnak:

29. cikk

A származási igazolás és az igazoló okmányok megőrzése

(1) Az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadását kérő exportőr legalább három évig köteles a 17. cikk (3) bekezdésében említett okmányokat megőrizni.

(2) A számlanyilatkozatot vagy EUR-MED számlanyilatkozatot kiállító exportőr köteles legalább három évig megőrizni e számlanyilatkozat másolatát, valamint a 22. cikk (5) bekezdésben említett okmányokat.

(3) Az exportáló ország vámhatósága, amely EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt ad ki, köteles legalább három évig megőrizni a 17. cikk (2) bekezdésében említett kérelmet.

(4) Az importáló ország vámhatósága köteles legalább három évig megőrizni a hozzá benyújtott EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványokat, számlanyilatkozatokat és EUR-MED számlanyilatkozatokat.

30. cikk

Eltérések és alaki hibák

(1) A származási igazoláson és a vámhivatalnak a termékek behozatalához szükséges formalitások elvégzése érdekében benyújtott okmányokon tett nyilatkozatok közötti kisebb eltérések felfedezése önmagában nem teszi érvénytelenné a származási igazolást, amennyiben kétséget kizáróan megállapítást nyer, hogy ez az okmány a benyújtott termékekre vonatkozik.

(2) A nyilvánvaló alaki hibák, mint például a származási igazoláson szereplő gépelési hibák nem eredményezhetik az okmány visszautasítását, amennyiben ezek a hibák nem teszik kétségessé az ezen okmányban tett nyilatkozatok helyességét.

31. cikk

Euróban kifejezett összegek

(1) A 22. cikk (1) bekezdés b) pontjában és a 27. cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezések olyan esetekben történő alkalmazásában, amikor a termékeket az eurótól eltérő pénznemben számlázzák, a Közösség tagállamai vagy Ciszjordánia és a Gázai övezet vagy a 3. és 4. cikkben említett egyéb országok valamelyikének nemzeti valutájában megadott, az euróban kifejezett összegekkel egyenértékű összegeket az érintett országok mindegyike évente határozza meg.

(2) Egy szállítmány a 22. cikk (1) bekezdésének b) pontjának vagy a 27. cikk (3) bekezdésének rendelkezései szerinti kedvezményben a kiállított számla pénzneme alapján részesülhet, az érintett ország által meghatározott összegeknek megfelelően.

(3) A bármely nemzeti valutában alkalmazandó összegek egyenértékűek az adott valuta október első munkanapján euróban kifejezett összegével. Az összegeket minden év október 15-ig közlik az Európai Közösségek Bizottságával, és azok a következő év január 1-jétől alkalmazandóak. Az Európai Közösségek Bizottsága valamennyi érintett országot értesíti a vonatkozó összegekről.

(4) Az adott ország fel- vagy lefele kerekítheti az euróban kifejezett összegnek a nemzeti valutájára történő átváltásából származó összeget. A kerekített összeg 5 %-nál nagyobb mértékben nem térhet el az átváltásból származó összegtől. Az adott ország változatlanul fenntarthatja az euróban kifejezett összeggel egyenértékű nemzeti valuta-összeget, amennyiben a (3) bekezdésben előírt éves kiigazításkor ezen összeg átváltása a kerekítés előtt 15 %-nál alacsonyabb növekedést eredményezne a nemzeti valuta-egyenértékben. A nemzeti valuta-egyenérték változatlanul fenntartható, amennyiben az átváltás az egyenérték csökkenését eredményezné.

(5) Az euróban kifejezett összegeket a Társulási Bizottság a Közösség vagy Ciszjordánia és a Gázai övezet kérésére felülvizsgálhatja. A felülvizsgálat elvégzésekor a Társulási Bizottság azt vizsgálja, hogy kívánatos-e az illető korlátozások hatásainak reálértéken történő fenntartása. Ebből a célból úgy határozhat, hogy módosítja az euróban kifejezett összegeket.

VI. CÍM

IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

32. cikk

Kölcsönös segítségnyújtás

(1) A Közösség tagállamai és Ciszjordánia és a Gázai övezet vámhatóságai – az Európai Közösségek Bizottságán keresztül – megadják egymás részére a vámhivatalaikban az EUR.1 és az EUR-MED szállítási bizonyítványok kiadásához használt bélyegzők lenyomatmintáit, továbbá az ezeknek a bizonyítványoknak, számlanyilatkozatoknak és EUR-MED számlanyilatkozatoknak az ellenőrzéséért felelős vámhatóságoknak a címét.

(2) A jegyzőkönyv megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a Közösség és Ciszjordánia és a Gázai övezet kölcsönösen segítséget nyújt egymásnak illetékes vámigazgatásain keresztül az EUR.1 és az EUR-MED szállítási bizonyítványok, a számlanyilatkozatok és az EUR-MED számlanyilatkozatok valódiságának, illetve az ezekbe az okmányokban foglalt adatok helyességének ellenőrzésében.

33. cikk

A származási igazolások ellenőrzése

(1) A származási igazolások utólagos ellenőrzését szúrópróbaszerűen, valamint akkor kell elvégezni, ha az importáló ország vámhatóságának alapos kétségei merülnek fel a fenti okmányok valódiságát, az adott termékek származó helyzetét vagy a jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesítését illetően.

(2) Az (1) bekezdés alkalmazása céljából az importáló ország vámhatósága visszaküldi az exportáló ország vámhatóságának az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványokat és – ha benyújtásra került – a számlát, a számlanyilatkozatot vagy az EUR-MED számlanyilatkozatot, illetve ezeknek az okmányoknak a másolatát, és amennyiben szükséges, megadva az ellenőrzés kérésének okát. Az ellenőrzésre irányuló megkeresés alátámasztására továbbításra kerül minden megszerzett és a származási igazolás szabálytalanságára utaló okmány vagy adat.

(3) Az ellenőrzést az exportáló ország vámhatóságai végzik el. E célból jogukban áll bármely bizonyítékot bekérni, az exportőr könyvelését ellenőrizni vagy bármilyen egyéb, megfelelőnek tartott ellenőrzést elvégezni.

(4) Amennyiben az importáló ország vámhatóságai úgy határoznak, hogy felfüggesztik az illető termékekre vonatkozó preferenciális elbánást mindaddig, amíg meg nem kapják az ellenőrzés eredményeit, a szükségesnek tartott óvintézkedések mellett ajánlja fel az importőrnek a termékek kiadását.

(5) Az ellenőrzést kérő vámhatóságokat a lehető leghamarabb értesítik annak eredményeiről. Az eredményeknek világosan jelezniük kell, hogy az okmányok valódiak-e, valamint hogy az adott termékek a Közösségből, Ciszjordániából és a Gázai övezetből vagy a 3. és 4. cikkben említett egyéb országok valamelyikéből származónak tekinthetők-e, és hogy teljesítik-e a jegyzőkönyv egyéb követelményeit.

(6) Amennyiben megalapozott kétség merül fel, és nem érkezik válasz az ellenőrzésre irányuló kérelem keltétől számított tíz hónapon belül, illetve ha a válasz nem tartalmaz elegendő információt a kérdéses dokumentum valódiságának vagy a termékek tényleges származásának megállapításához, a kérelmező vámhatóságok – a kivételes körülmények esetétől eltekintve – elutasítják a preferenciális elbánásra való jogosultságot.

34. cikk

A viták rendezése

Amennyiben viták merülnek fel a 33. cikkben foglalt ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatban, amelyet az ellenőrzést kérő és az annak lebonyolításáért felelős vámhatóságok közt nem lehet rendezni, vagy amennyiben kérdés merül fel ennek a jegyzőkönyvnek az értelmezésére vonatkozóan, a Társulási Bizottságnak nyújtják be azokat.

Az importőr és az importáló ország vámhatóságai közötti viták rendezésére vonatkozóan minden esetben az említett ország jogszabályai az irányadók.

35. cikk

Szankciók

Szankciót kell alkalmazni minden olyan személlyel szemben, aki termékek preferenciális elbánásának megszerzése céljából olyan okmányt készít, vagy készíttet, amely valótlan adatokat tartalmaz.

36. cikk

Vámszabad területek

(1) A Közösség és Ciszjordánia és a Gázai övezet minden szükséges lépést megtesz annak érdekében, hogy a származási igazolás fedezete alá tartozó kereskedelmi termékeket, amelyek szállítás közben átmenetileg saját területükön lévő vámszabad területen maradnak, ne cseréljék fel más termékekkel, és ne menjenek keresztül az állaguk megőrzésére irányuló szokásos műveletektől eltérő műveleteken.

(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezésektől eltérve, amikor a Közösségből vagy Ciszjordániából és a Gázai övezetből származó, származási igazolás fedezete alá tartozó termékeket vámszabad területre hoznak be és kezelésen vagy feldolgozáson mennek keresztül, az érintett hatóságok új EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt adnak ki az exportőr kérésére, amennyiben a rajtuk végzett kezelés vagy feldolgozás megfelel e jegyzőkönyv rendelkezéseinek.

VII. CÍM

CEUTA ÉS MELILLA

37. cikk

A jegyzőkönyv alkalmazása

(1) A 2. cikkben alkalmazott „Közösség” kifejezés nem vonatkozik Ceutára és Melillára.

(2) A Ciszjordániából és a Gázai övezetből származó termékek a Ceutára vagy Melillára történő behozatalkor minden tekintetben ugyanazt a vámelbánást élvezik, amelyet a Közösség vámterületéről származó termékekre alkalmaznak a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság Európai Közösségekhez való csatlakozási okmánya 2. jegyzőkönyvében foglaltak szerint. Ciszjordánia és a Gázai övezet a Ceutáról és Melilláról származó, a megállapodás hatálya alá tartozó termékek behozatala esetében ugyanazt a vámelbánást biztosítja, amely a Közösségből származó és onnan behozott termékekre vonatkozik.

(3) A (2) bekezdés alkalmazása céljából a Ceutáról és Melilláról származó termékekre a 38. cikkben meghatározott külön feltételek mellett értelemszerűen vonatkozik e jegyzőkönyv.

38. cikk

Különleges feltételek

(1) Amennyiben a szállításuk közvetlenül történt a 13. cikknek mgfelelően, az alábbiak minősülnek:

(2) Ceuta és Melilla egységes területnek minősül.

(3) Az exportőr vagy meghatalmazott képviselője a „Ciszjordánia és a Gázai övezet” illetve „Ceuta és Melilla” szavakat írja be az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány 2. rovatába, a számlanyilatkozatra vagy az EUR-MED számlanyilatkozatra. Továbbá a Ceutáról és Melilláról származó termékek esetében ezt jelölik az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány 4. rovatában vagy a számlanyilatkozaton vagy az EUR-MED számlanyilatkozaton.

(4) A spanyol vámhatóságok felelősek ennek a jegyzőkönyvnek Ceután és Melillán történő alkalmazásáért.

VIII. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

39. cikk

A jegyzőkönyv módosításai

A vegyes bizottság dönthet a jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról.

40. cikk

Az árutovábbításban vagy átmeneti megőrzésben lévő árukra vonatkozó átmeneti rendelkezések

A megállapodás rendelkezései olyan árukra alkalmazhatók, amelyek megfelelnek a jegyzőkönyv rendelkezéseinek, és amelyek a jegyzőkönyv hatálybalépésének napján vagy árutovábbításban, vagy a Közösség vagy Ciszjordánia és a Gázai övezet területén átmeneti megőrzésben vámraktárban vagy vámszabad területen vannak, és rájuk vonatkozóan az exportáló ország vámhatósága által utólag kiállított EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány nyújtandó be az importáló ország vámhatósága részére a fenti időponttól számított négy hónapon belül, azokkal az okmányokkal együtt, amelyek igazolják, hogy az árukat közvetlenül szállították a 13. cikknek megfelelően.

(1) A Liechtensteini Hercegség vámunióban van Svájccal, és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyik szerződő fele.

(2) Lásd az 1. lábjegyzetet.

I. MELLÉKLET

BEVEZETŐ MEGJEGYZÉSEK A II. MELLÉKLETBEN FOGLALT LISTÁHOZ

1. megjegyzés

A lista megállapítja azokat a szükséges feltételeket, amelyek alapján a termékek a jegyzőkönyv 6. cikke értelmében kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak tekinthetők.

2. megjegyzés

2.1. A lista első két oszlopa a létrejött vagy előállított terméket ismerteti. Az első oszlop tartalmazza a Harmonizált Rendszerben használt vámtarifaszámot vagy árucsoportszámot, a második oszlop pedig megadja az ebben a rendszerben az adott vámtarifaszámhoz vagy árucsoporthoz tartozó árumegnevezést. Az első két oszlopban szereplő minden egyes tételre egy, a 3. vagy a 4. oszlopban megállapított szabály vonatkozik. Ahol néhány esetben az első oszlopban lévő számot egy „ex” szó előzi meg, ez azt jelenti, hogy a 3. vagy 4. oszlopban szereplő szabály csak a vámtarifaszámnak a 2. oszlopban meghatározott részére vonatkozik.

2.2. Ahol az 1. oszlopban vámtarifaszámok csoportja vagy egy árucsoport száma szerepel, és ezért a 2. oszlop árumegnevezése általános jellegű, a 3. vagy 4. oszlopban hozzájuk tartozó szabályok az összes olyan termékek vonatkoznak, amelyek a Harmonizált Rendszer szerint az adott árucsoport vámtarifaszámai vagy az 1. oszlopban összevont vámtarifaszámok valamelyike alá kerültek besorolásra.

2.3. Ahol a listában egy vámtarifaszámon belüli különböző termékekre különböző szabályok vonatkoznak, minden egyes francia bekezdés a vámtarifaszám adott részének leírását tartalmazza, a 3. vagy 4. oszlopban hozzájuk tartozó szabályokkal együtt.

2.4. Ahol az első két oszlopban szereplő tételre mind a 3. mind a 4. oszlop meghatároz egy szabályt, az exportőr választhat, hogy a 3. vagy a 4. oszlopban ismertetett szabályt alkalmazza. Ha a 4. oszlopban nem szerepel származási szabály, a 3. oszlopban ismertetett szabályt kell alkalmazni.

3. megjegyzés

3.1. A jegyzőkönyv 6. cikkének a származó helyzetet szerzett, más termékek előállításához felhasznált termékekre vonatkozó rendelkezéseit tekintet nélkül arra, hogy a származó helyzetet abban a gyárban nyerték el, ahol e termékeket felhasználják vagy az egyik szerződő fél területén lévő másik gyárban.

Példa:

Egy, a 8407 vámtarifaszám alá tartozó motor – amelyre vonatkozóan a szabály úgy szól, hogy a beépíthető nem származó anyagok értéke nem haladhatja meg a gyártelepi ár 40 %-át – az ex ex 7224 vámtarifaszám alá tartozó „kovácsolással durván alakított más ötvözött acél”-ból készül.

Ha ezt a kovácsolást a Közösségben végezték el nem származó ingotból, akkor a kovácsolt termék már megszerezte a származó helyzetet a listában az ex ex 7224 vámtarifaszámra vonatkozó szabály értelmében. A kovácsolás ekkor származónak számíthat a motor értékkalkulációjában, függetlenül attól, hogy ugyanabban a gyárban vagy a Közösségben egy másik gyárban állították-e elő. A nem származó ingot értékét így nem veszik figyelembe a felhasznált nem származó anyagok értékének összegzésekor.

3.2. A listában szereplő szabály a megkövetelt legkisebb mennyiségű megmunkálást vagy feldolgozást jelöli, több megmunkálás vagy feldolgozás elvégzése szintén a származó helyzet megszerzését eredményezheti; ellenben kevesebb megmunkálás vagy feldolgozás elvégzése nem eredményez származó helyzetet. Így, ha egy szabály azt írja elő, hogy az előállítás bizonyos szintjén nem származó anyag felhasználható, az előállítás korábbi szakaszában az ilyen anyag felhasználása megengedett, de a későbbi szakaszban már nem.

3.3. A 3.2. megjegyzés sérelme nélkül, ha egy szabályban az „Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból” kifejezés szerepel, akkor bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagot (a termékkel azonos vámtarifaszám és árumegnevezés alá tartozó anyagot is) fel lehet használni, figyelemmel azonban azokra a különös korlátozásokra, amelyeket a szabály ezeken túl tartalmazhat.

Az „Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve”, illetve az „Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termékkel megegyező vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve” kifejezés azonban azt jelenti, hogy bármely vámtarifaszám alá tartozó termék felhasználható, kivéve azokat, amelyek megnevezése megegyezik a terméknek a 2. oszlopban szereplő megnevezésével.

3.4. Ha a lista valamely szabálya meghatározza, hogy egy termék egynél több anyagból is előállítható, ez azt jelenti, hogy az anyagok bármelyike vagy több ilyen anyag is felhasználható. Ez nem jelenti azt, hogy mindegyiket fel kell használni.

Példa:

Az 5208–5212 vámtarifaszám alá tartozó szövetekre vonatkozó szabály úgy rendelkezik, hogy természetes szálak használhatók, és hogy egyéb anyagok mellett vegyi anyagok is felhasználhatók. Ez nem jelenti azt, hogy mindkettőt fel is kell használni; lehet az egyiket, a másikat vagy mindkettőt.

3.5. Ha a lista valamely szabálya meghatározza, hogy egy terméket egy bizonyos anyagból kell előállítani, a feltétel nem gátolja más olyan anyagok felhasználását, amelyek belső tulajdonságaiknál fogva nem tudnak eleget tenni a szabályban foglaltaknak (lásd még az alábbi 6.2. megjegyzést a textíliákkal kapcsolatban).

Példa:

A 1904 vámtarifaszám alá tartozó elkészített élelmiszerre vonatkozó szabály, amely kifejezetten kizárja a gabonafélék és származékaik felhasználását, nem tiltja a nem gabonafélékből nyert ásványi sók, vegyi anyagok és egyéb olyan adalékanyagok használatát.

Ez azonban nem vonatkozik olyan termékekre, amelyek – bár nem állíthatók elő a listában szereplő adott anyagból – az előállítás korábbi szakaszában ugyanolyan jellegű anyagból is előállíthatók.

Példa:

Az ex 62. árucsoportba tartozó, nem szőtt anyagokból készült ruházati cikkek esetében, ha e áruosztályra vonatkozóan csupán nem származó fonal felhasználása megengedett, nem lehet a nem szőtt szövetből kiindulni, még akkor sem, ha a nem szövött szövetet általában nem is lehet fonalból készíteni. Ilyen esetekben a kiinduló anyag általában a fonal előtti fázis – azaz a szál fázis lesz.

3.6. Ha a lista valamely szabályában két százalékértéket is megadnak a felhasználható nem származó anyagok maximális értékére, akkor e százalékértékeket nem lehet összeadni. Más szavakkal a felhasznált nem származó anyagok maximális értéke semmiképpen nem haladhatja meg a megadott legmagasabb százalékértéket. Nem lehet továbbá túllépni az egyes adott anyagok vonatkozásában alkalmazandó egyes százalékos arányokat sem.

4. megjegyzés

4.1. A listában használt „természetes szálak” kifejezés a nem mesterséges vagy szintetikus egyéb szálakra vonatkozik. A fonást megelőző fázisokra korlátozódik, beleértve a hulladékot is, és – amennyiben másként nem határozzák meg – tartalmazza a kártolt, fésült, vagy másként feldolgozott, de nem fonott szálakat.

4.2. A „természetes szálak” kifejezés magában foglalja a 0503 vámtarifaszám alá tartozó lószőrt, az 5002 és az 5003 vámtarifaszám alá tartozó selymet, valamint az 5101–5105 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszálakat, a finom vagy durva állati szőrt, az 5201–5203 vámtarifaszám alá tartozó pamutszálakat és az 5301–5305 vámtarifaszám alá tartozó más növényi szálakat is.

4.3. A listában használt „textilpép”, „vegyi anyagok” és „papír előállítására szolgáló anyagok” kifejezések a mesterséges, szintetikus vagy papírszálak vagy -fonalak előállítására felhasználható, az 50–63. árucsoportba nem sorolt anyagok megnevezésére szolgálnak.

4.4. A listában használt „vágott műszál” kifejezés az 5501–5507 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vagy mesterséges fonókábel, vágott szál vagy hulladék megjelölésére szolgál.

5. megjegyzés

5.1. Ha a lista egy adott termékével kapcsolatban erre a megjegyzésre hivatkoznak, a 3. oszlopban meghatározott feltételek nem alkalmazandók e termék előállítása során felhasznált textilalapanyagokra, amelyek együttesen a felhasznált textilalapanyagok teljes tömegének legfeljebb 10 %-át teszik ki (lásd még az 5.3. és 5.4. megjegyzést is).

5.2. Az 5.1. megjegyzésben említett tűréshatárt azonban csak a kevert, két vagy több textilalapanyagból készült termékekre lehet alkalmazni.

A textilalapanyagok a következők:

— selyem,

— gyapjú,

— durva állati szőr,

— finom állati szőr,

— lószőr,

— pamut,

— papír előállítására szolgáló anyagok és papír,

— len,

— valódi kender,

— juta és más textilrost szál,

— szizál és az Agave nemhez tartozó más növények rostjai,

— kókuszdiórost, abaka (manilakender), rami és más növényi eredetű rost,

— szintetikus végtelen szál,

— mesterséges végtelen szál,

— áramvezető végtelen szál,

— szintetikus vágott műszál polipropilénből,

— szintetikus vágott műszál poliészterből,

— szintetikus vágott műszál poliamidból,

— szintetikus vágott műszál poliakrilnitrilből,

— szintetikus vágott műszál poliimidből,

— szintetikus vágott műszál politetrafluor-etilénből,

— szintetikus vágott műszál polifenilén-szulfidből,

— szintetikus vágott szál polivinil-kloridból,

— egyéb szintetikus vágott műszál,

— mesterséges vágott műszál viszkózból,

— egyéb mesterséges vágott műszál,

— rugalmas poliéter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is,

— rugalmas poliészter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is,

— az 5605 vámtarifaszám alá tartozó termékek (fémezett fonal), amelyek egy legfeljebb 5 mm széles, alumíniumfólia-magból vagy műanyagfilm-magból – alumíniumporral bevonva is – álló, két műanyagfilm-réteg között átlátszó vagy színezett ragasztóval összeillesztett szalagot tartalmaznak,

— az 5605 vámtarifaszám alá tartozó más termékek.

Példa:

Egy, az 5205 vámtarifaszám alá tartozó fonal, amelyet az 5203 vámtarifaszám alá tartozó pamutszálból és az 5506 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vágott műszálból készítenek, kevert fonal. Ezért a nem származó szintetikus vágott műszálak, amelyek nem felelnek meg a származási szabályoknak (amelyek a vegyi anyagból vagy textilpépből történő előállítást írják elő), felhasználhatók, feltéve, hogy össztömegük nem haladja meg a fonal tömegének 10 %-át.

Példa:

Egy, az 5112 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszövet, amelyet az 5107 vámtarifaszám alá tartozó gyapjú fonalból és az 5509 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vágott műszálból készítenek, kevert szövet. Következésképpen a származási szabályokat (amelyek a vegyi anyagokból vagy textilpépből történő előállítást írják elő) nem kielégítő szintetikus fonal, vagy a származási szabályokat (amelyek előírják a nem kártolt vagy nem fésült vagy fonásra más módon nem előkészített természetes szálakból történő előállítást) nem kielégítő gyapjú fonal, vagy a kettő keveréke akkor használható fel, ha e fonalak össztömege nem haladja meg a szövet tömegének 10 %-át.

Példa:

Az 5205 vámtarifaszám alá tartozó pamutfonalból és az 5210 vámtarifaszám alá tartozó pamutszövetből készített, az 5802 vámtarifaszám alá tartozó tűzött szövet, csak akkor kevert termék, ha a pamutszövet maga két különböző vámtarifaszám alá tartozó fonalból készült kevert szövet, vagy ha a felhasznált pamutfonalak önmagukban keverékek.

Példa:

Ha a szóban forgó tűzött szövetet az 5205 vámtarifaszám alá tartozó pamutfonalból és az 5407 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus szövetből készült, a felhasznált két fonal nyilvánvalóan két különböző textilalapanyag, így a tűzött szövet ennek megfelelően kevert termék.

5.3. A „rugalmas poliéter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is” megnevezésű fonalat tartalmazó termék esetében ez a tűréshatár e fonal tekintetében 20 %.

5.4. A „legfeljebb 5 mm széles, alumíniumfólia-magból vagy műanyagfilm-magból – alumíniumporral bevonva is – álló, két műanyagfilm-réteg között átlátszó vagy színezett ragasztóval összeillesztett szalagot tartalmazó szalag”-ot tartalmazó termékek tekintetében ez a tűréshatár 30 százalék.

6. megjegyzés

6.1. Ahol e listában erre a megjegyzésre történik utalás, az érintett konfekcionált termékre a lista 3. oszlopában meghatározott szabálynak nem megfelelő textilanyagok (a bélések és közbélések kivételével) felhasználhatók, feltéve, hogy a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartoznak, és hogy értékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 8 %-át.

6.2. A 6.3. megjegyzés sérelme nélkül, az 50–63. árucsoportba nem sorolható anyagok korlátlanul felhasználhatók a textiltermékek előállítása során, textiltartalmuktól függetlenül.

Példa:

Ha a lista valamely szabálya azt írja elő, hogy egy bizonyos textiltermék (például nadrág) előállításához fonalat kell használni, ez nem akadályozza meg a fém részek – például gombok – használatát, mivel a gombok nem sorolandók az 50–63. árucsoportba. Ugyanebből az okból kifolyólag a húzózár használatát sem akadályozza, annak ellenére, hogy a húzózárak rendszerint textilt is tartalmaznak.

6.3. Amennyiben a százalékos szabály alkalmazandó, a nem az 50–63. árucsoportba tartozó anyagok értékét figyelembe kell venni a felhasznált nem származó anyagok értékének kiszámításakor.

7. megjegyzés

7.1. Az ex ex 2707, 2713–2715, ex ex 2901, ex ex 2902 és ex ex 3403 vámtarifaszám alkalmazásában a „meghatározott eljárások” céljára a következők:

a) vákuumdesztilláció;

b) átdesztillálás nagyon alapos frakcionált desztillációval;

c) krakkolás;

d) reformálás;

e) extrakció szelektív oldószerrel;

f) a következő műveleteket magukba foglaló eljárások: kezelés tömény kénsavval, óleummal vagy kénsav-anhidriddel; semlegesítés alkáli reagenssel; színtelenítés és tisztítás természetes aktív földdel, aktivált földdel, aktivált faszénnel vagy bauxittal;

g) polimerizáció;

h) alkilezés;

i) izomerizálás.

7.2. A 2710, 2711 és 2712 vámtarifaszám alkalmazásában a „meghatározott eljárások” céljára a következők:

a) vákuumdesztilláció;

b) átdesztillálás nagyon alapos frakcionált desztillációval;

c) krakkolás;

d) reformálás;

e) extrakció szelektív oldószerrel;

f) a következő műveleteket magukba foglaló eljárások: kezelés tömény kénsavval, óleummal vagy kénsav anhidriddel; semlegesítés alkáli reagenssel; színtelenítés és tisztítás természetes aktív földdel, aktivált földdel, aktivált faszénnel vagy bauxittal;

g) polimerizáció;

h) alkilezés;

ij) izomerizálás;

k) kizárólag az ex ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó nehézolajok tekintetében olyan, hidrogénnel történő kéntelenítés, amelynek eredményeképpen a kezelt termék kéntartalmának legalább 85 térfogatszázaléka redukálódik (ASTM D 1266-59 T módszer);

l) kizárólag a 2710 vámtarifaszám alá tartozó termékek tekintetében parafinmentesítés a szűrés kivételével;

m) kizárólag az ex ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó nehézolajok esetén hidrogénnel legalább 20 bar nyomáson és legalább 250 °C hőmérsékleten végzett katalitikus kezelés, a kéntelenítési eljáráson kívül, ha a hidrogén a vegyi folyamat aktív szereplője. Az ex ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó kenőolajok további, különösen a szín vagy stabilitás javítása céljából végzett hidrogénes kezelését (pl. hidrofiniselés vagy színtelenítés) azonban nem lehet „meghatározott eljárásnak” tekinteni;

n) kizárólag az ex ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó fűtőolajok esetében atmoszférikus desztilláció, azzal a feltétellel, hogy ezeknek a termékeknek az ASTM D 86 módszerrel, a veszteségeket is beleértve kevesebb mint 30 térfogatszázaléka desztillál át 300 °C-on;

o) kizárólag az ex ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó egyéb nehézolajok – a gázolaj és fűtőolaj kivételével – esetében kezelés nagyfrekvenciás elektromos koronakisülésekkel;

p) kizárólag az ex ex 2712 vámtarifaszám alá tartozó nyers termékek tekintetében (a 0,75 tömegszázaléknál kevesebb olajat tartalmazó vazelin, ozokerit, lignitviasz, tőzegviasz, paraffinviasz kivételével) olajmentesítés frakcionált kristályosítással.

7.3. Az ex ex 2707, 2713–2715, ex ex 2901, ex ex 2902 és az ex ex 3403 vámtarifaszám alkalmazásában az olyan egyszerű műveletek, mint a tisztítás, ülepítés, sótalanítás, víztelenítés, szűrés, színezés, jelölés, kéntartalom-beállítás különböző kéntartalmú termékek keverése révén, vagy e műveletek bármilyen kombinációja, illetve hasonló műveletek nem elegendőek a származó helyzet megszerzéséhez.