III. MELLÉKLET

Megállapodás

az Európai Közösség és a Horvát Köztársaság között a szeszes italok és ízesített italok megnevezésének kölcsönös elismeréséről, oltalmáról és ellenőrzéséről

1. cikk

Célkitűzések

(1) A Szerződő Felek a megkülönböztetésmentesség és a viszonosság elvével összhangban megállapodnak a területükről származó szeszes italok és ízesített italok megnevezéseinek az itt meghatározott feltételek szerint történő elismeréséről, oltalmáról és ellenőrzéséről.

(2) A Szerződő Felek minden olyan szükséges általános és egyedi intézkedést megtesznek, amely az e Megállapodásban meghatározott kötelezettségek teljesítésének és az e Megállapodásban meghatározott célkitűzések elérésének biztosításához szükséges.

2. cikk

Hatály és alkalmazási terület

Ezt a Megállapodást a következő termékekre kell alkalmazni:

a) az 1983. június 14-én Brüsszelben kelt, a harmonizált áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény 2208 vámtarifaszáma alá tartozó szeszes italok a következő jogszabályokban meghatározottak szerint:

- a Közösség esetében a szeszes italok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1989. május 29-i 1576/89/EGK tanácsi rendelet [1],

- Horvátország esetében a szeszes italok minőségéről szóló rendeletek (Jugoszláv Szövetségi Köztársaság Hivatalos Lapjának 16/88 és 63/88 száma) és a bortörvény (Narodne novine 96/96. szám), valamint a bortörvényhez kapcsolódó rendeletek (Narodne novine 96/96., 7/97., 117/97. és 57/00. szám),

b) az 1983. június 14-én Brüsszelben kelt, a harmonizált áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény 2205 és ex 2206 vámtarifaszáma alá tartozó ízesített borok, ízesített boralapú italok és ízesített boralapú koktélok, a továbbiakban: "ízesített italok" a következő jogszabályokban meghatározottak szerint:

- a Közösség számára az ízesített bor, az ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1991. június 10-i 1601/91/EGK tanácsi rendelet [2].

- Horvátország számára a szeszes italok minőségére vonatkozó rendeletek (Jugoszláv Szövetségi Köztársaság Hivatalos Lapjának 16/88 és 63/88 száma) és a bortörvény (Narodne novine 96/96 szám), valamint a bortörvényhez kapcsolódó rendeletek (Narodne novine 96/96, 7/97, 117/97, 57/00 szám),

3. cikk

Fogalom-meghatározások

A Megállapodás alkalmazásában:

a) "…-ból/ből származó szeszes ital", amelyet a Szerződő Felek egyikének neve előz meg, az adott Szerződő Félnek a területén előállított szeszes ital;

b) "…ból/ből származó ízesített ital", amelyet a Szerződő Felek egyikének neve előz meg, az adott Szerződő Fél területén előállított ízesített ital;

c) "megnevezés": azok az elnevezések, amelyeket a címkén, a szállítás során a szeszes ital vagy ízesített ital kísérő dokumentumain és a kereskedelmi dokumentumokon használnak, különösen a számlákon és a szállítóleveleken, valamint a hirdetésekben;

d) "homonim": a különböző származási helyekről vagy a Szerződő Felek megfelelő területeiről származó különböző szeszes italok vagy ízesített italok megnevezésének céljára szolgáló azonos vagy összetéveszthetően hasonló oltalom alatt álló elnevezés;

e) "címkézés": minden olyan megnevezés és egyéb hivatkozás, megjelölés, illusztráció vagy védjegy, amely a szeszes ital vagy ízesített ital megkülönböztetésére szolgál, és amely ugyanazon tárolóedényen jelenik meg, beleértve a záróeszközt, vagy a tárolóedényhez rögzített föggőcímkét és az üveg nyakát fedő borítást;

f) "kiszerelés": a tárolóedényeken, beleértve a záróeszközt is, a címkén és a csomagoláson alkalmazott adatok és megjelölések;

g) "csomagolás": olyan védőburkolat – mint például a csomagolópapír, különféle szalmaborítások, kartonok és ládák –, amelyek egy vagy több tárolóedény szállítására és/vagy azoknak a kiszereléséhez használnak fel a végső fogyasztó számára történő értékesítés céljából;

h) "védjegy":

- a Szerződő Fél jogszabályai értelmében bejegyzett védjegy,

- a Szerződő Fél jogszabályai által oltalomban részesített, szokásjogi védjegy,

- az ipari tulajdon oltalmáról szóló párizsi egyezmény (1967) 6bis cikkében említett jól ismert védjegy.

I. CÍM

A SZESZES ITALOK ÉS ÍZESÍTETT ITALOK MEGNEVEZÉSÉNEK KÖLCSÖNÖS OLTALMA

4. cikk

Alapelvek

(1) A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó megállapodás 1.C. mellékletében közzétett, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló TRIPS-megállapodás 22. és 23. cikkének sérelme nélkül, e melléklettel összhangban a Szerződő Felek minden szükséges intézkedést megtesznek az 5. cikkben említett, a Szerződő Felek területéről származó szeszes italok és ízesített italok megnevezésére használt elnevezések kölcsönös védelmének biztosítása érdekében. A Szerződő Felek e célból ellátják az érdekelt feleket megfelelő jogi eszközökkel, hogy a megnevezéseknek az olyan szeszes italokra és ízesített italokra történő használatát megelőzzék, amelyek nem a megnevezésben megadott földrajzi területről, vagy nem arról a területről származnak, ahol a megnevezést hagyományosan használják.

(2) A Horvát Köztársaságban az oltalom alatt álló közösségi elnevezéseket:

- a) kizárólag a Közösségből származó azon szeszes italokra és ízesített italokra tartják fenn, amelyekre azokat alkalmazzák, és

- b) csak a közösségi jogszabályokban és rendeletekben meghatározott feltételek szerint lehet használni.

(3) A Közösségben a Horvát Köztársaságban oltalom alatt álló elnevezéseket:

- a) kizárólag a Horvát Köztársaságból származó azon szeszes italokra és ízesített italokra tartják fenn, amelyekre alkalmazzák, és

- b) csak a Horvát Köztársaság törvényi és rendeleti rendelkezéseiben meghatározott feltételek szerint lehet használni.

(4) Az e Megállapodásban előírt oltalom különösen tiltja az oltalom alatt álló elnevezések használatát olyan szeszes italok és ízesített italok esetében, amelyek nem a kérdéses megnevezésben feltüntetett földrajzi területről, vagy nem a hagyományos kifejezést használó helyről származnak, akkor is, ha:

- a szeszes ital és ízesített ital valódi származási helyét feltüntették,

- az érintett földrajzi jelzés fordítását alkalmazzák,

- az elnevezést olyan szavakkal, mint "fajta", "típus", "szerű", "utánzat", "módszer" vagy egyéb ilyen típusú kifejezésekkel kapcsolatban használják.

(5) A szeszes italok vagy ízesített italok homonim megnevezései esetében minden egyes megnevezést külön oltalom illet meg. Az Ideiglenes Bizottság határozat útján megállapíthatja a használat gyakorlati feltételeit, amelyek szerint a szóban forgó homonim megnevezéseket meg lehet különböztetni, figyelembe véve, hogy az érintett termelőknek egyenlő elbánásban kell részesülniük, és hogy a fogyasztók nem téveszthetők meg.

(6) Az e Megállapodásban foglalt rendelkezések nem csorbíthatják senki jogát arra nézve, hogy a kereskedés során saját nevét vagy a jogelődje nevét használhassa, feltéve, hogy a neveket nem a fogyasztókat megtévesztő módon használják.

(7) E Megállapodás nem kötelezi a Szerződő Feleket arra, hogy a másik Szerződő Fél olyan megnevezését védje, amely a származási országban nem áll vagy már nem áll oltalom alatt, illetve amelyet már nem használnak.

(8) A Szerződő Felek lemondanak azon jogukról, hogy a TRIPS-megállapodás 24. cikkének (4)–(7) bekezdésében foglaltakat alkalmazásával megtagadják a másik Szerződő Féltől származó termékek megnevezésének oltalmát.

5. cikk

Oltalom alatt álló elnevezések

A következő megnevezéseket kell védeni:

a) a Közösségből származó szeszes italokra vonatkozóan az 1. jegyzékben szereplő megnevezések;

b) a Horvátországból származó szeszes italokra vonatkozóan a 2. jegyzékben szereplő megnevezések;

c) a Közösségből származó ízesített italokra vonatkozóan a 3. jegyzékben szereplő megnevezések;

d) a Horvátországból származó ízesített italokra vonatkozóan a 4. jegyzékben szereplő megnevezések.

6. cikk

Védjegyek

(1) Az olyan szeszes italra vagy ízesített italra vonatkozó védjegy bejegyzését, amely az 5. cikkben említett megnevezést tartalmaz vagy abból áll, vissza kell utasítani vagy az érdekelt Szerződő Fél kérésére érvényteleníteni kell olyan termékekre vonatkozóan, amelyek nem a megnevezésben feltüntetett helyről származnak.

(2) Az (1) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül az 1995. december 31-e előtt jóhiszeműen bejegyzett védjegyeket azonban 2005. december 31-ig lehet használni, feltéve, hogy azokat bejegyzésük óta ténylegesen és folyamatosan használták.

7. cikk

Kivitel

A Szerződő Felek minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítására, hogy az olyan esetekben, amelyekben a Szerződő Felek országaiból származó szeszes italokat vagy ízesített italokat saját területükről exportálják, és harmadik országokban forgalmazzák, az egyik Szerződő Fél e Megállapodás értelmében oltalom alatt álló elnevezéseit ne használják a másik Szerződő Fél országából származó szeszes italok vagy ízesített italok megnevezésére és kiszerelésére.

8. cikk

Az oltalom kiterjesztése

Amennyiben a Szerződő Felek vonatkozó jogszabályai megengedik, e Megállapodás nyújtotta védelem előnyei érvényesek azon természetes és jogi személyekre, valamint a termelők, kereskedők vagy fogyasztók szövetségeire, társulásaira és szervezeteire, amelyek székhelye a másik Szerződő Fél területén találhatók.

9. cikk

Végrehajtás

(1) Amennyiben a 11. cikkel összhangban kijelölt, megfelelő illetékes hatóság tudomására jut, hogy valamely szeszes ital vagy ízesített ital megnevezése vagy kiszerelése, különösen a címkén, a hivatalos vagy kereskedelmi dokumentumokon vagy hirdetésben e Megállapodást sérti, a Szerződő Felek a szükséges közigazgatási intézkedéseket alkalmazzák és/vagy megfelelő bírósági eljárást kezdeményeznek a tisztességtelen verseny elleni küzdelem, vagy az oltalom alatt álló elnevezések bármely más módon történő visszaélésszerű használatának megelőzése céljából.

(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedésekre és eljárásokra különösen a következő esetekben kerül sor:

a) ha a megnevezések a Közösség vagy Horvátország jogszabályai által előírt fordítása a másik Szerződő Fél nyelvére vagy nyelveire olyan szót eredményez, amely félrevezető lehet az ily módon megnevezett szeszes ital vagy ízesített ital származási helyét, jellegét vagy minőségét illetően;

b) ha azok a megnevezések, védjegyek, elnevezések, feliratok vagy képek, melyek közvetlenül vagy közvetetten hamis vagy félrevezető információt tartalmaznak a szeszes ital vagy ízesített ital származási helyére, jellegére, lényeges tulajdonságaira vonatkozóan megjelennek az olyan szeszes italokkal és ízesített italokkal kapcsolatos tárolóedényen vagy a csomagoláson, hirdetésben vagy hivatalos, illetve kereskedelmi dokumentumokon, amelyek elnevezése e Megállapodás szerint oltalom alatt áll;

c) ha olyan tárolóedényeket vagy csomagolást használnak, amely a szeszes italok és ízesített italok származását illetően félrevezető lehet.

(3) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazása nem érinti a 8. cikkben említett természetes személyek és szervezetek lehetőségét arra, hogy a Szerződő Felek országaiban megfelelő intézkedéseket tegyenek, beleértve, hogy bírósághoz forduljanak.

10. cikk

Egyéb nemzeti jogszabályok és nemzetközi megállapodások

A Szerződő Felek eltérő megállapodásának hiányában ez a Megállapodás nem zárja ki, hogy a Szerződő Felek a Megállapodás alapján oltalom alatt álló elnevezésekre jelenleg vagy a jövőben bármilyen szélesebb körű védelmet alkalmazzanak nemzeti jogszabályaik vagy más nemzetközi szerződéseik értelmében.

II. CÍM

AZ ILLETÉKES HATÓSÁGOK KÖZÖTTI ELLENŐRZÉS ÉS KÖLCSÖNÖS JOGSEGÉLY

11. cikk

Végrehajtó hatóságok

(1) A Szerződő Felek maguk jelölik ki a Megállapodás végrehajtásáért felelős hatóságokat. Ha az egyik Szerződő Fél egynél több illetékes hatóságot jelöl ki, biztosítania kell e hatóságok munkájának koordinálását. E célra egy koordináló hatóságot külön ki kell kijelölni.

(2) A Szerződő Felek legkésőbb e Megállapodás hatályba lépésétől számított két hónapon belül tájékoztatják egymást e hatóságok nevéről és címéről. Ezek a hatóságok szorosan és közvetlenül működnek együtt.

12. cikk

Jogsértés

(1) Ha a 11. cikkben említett hatóságok valamelyike okkal feltételezi, hogy:

a) a Horvátország és a Közösség között forgalomban lévő vagy volt, a 2. cikkben meghatározott szeszes ital vagy ízesített ital nem felel meg a Megállapodásban foglaltaknak, vagy a Szerződő Felek törvényi és rendeleti rendelkezéseiben meghatározott, a szeszes és ízesített italokra vonatkozó előírásoknak, és

b) a rendelkezések be nem tartása a másik Szerződő Fél különös érdekében áll, és az közigazgatási intézkedéseket és/vagy bírósági eljárást vonhat maga után,

haladéktalanul tájékoztatja Bizottságot és a másik Szerződő Fél illetékes hatóságát vagy hatóságait.

(2) Az (1) bekezdéssel összhangban benyújtandó tájékoztatáshoz hivatalos, kereskedelmi vagy egyéb megfelelő dokumentumokat kell csatolni, adott esetben a közigazgatási intézkedések vagy bírósági eljárások részleteivel együtt. A tájékoztatás a kérdéses szeszes italra vagy ízesített italra vonatkozóan különösen a következő részleteket tartalmazza:

a) az előállító és az adott szeszes itallal vagy ízesített itallal rendelkező személy;

b) az adott ital összetétele és érzékszervi jellemzői;

c) megnevezése és kiszerelése;

d) az előállításra és a forgalmazásra vonatkozó szabályok megsértésének részletei.

III. CÍM

A MEGÁLLAPODÁS IGAZGATÁSA

13. cikk

Munkacsoport

(1) A Stabilizációs és Társulási Megállapodás hatálybalépéséig az Ideiglenes Megállapodás 41. cikkével összhangban egy munkacsoportot kell létrehozni, amely egy Mezőgazdasági Különbizottság támogatásával működik.

(2) A munkacsoport gondoskodik e Megállapodás megfelelő működéséről, és megvizsgál minden olyan kérdést, amely a végrehajtás során felmerülhet. A munkacsoport elsősorban ajánlásokat tehet, amelyek hozzájárulnak e Megállapodás célkitűzéseinek megvalósításához.

14. cikk

A Szerződő Felek feladatai

(1) A Szerződő Felek közvetlenül, vagy a 13. cikkben említett munkacsoporton keresztül kapcsolatot tartanak fenn az e Megállapodás végrehajtásához és működéséhez kapcsolódó minden ügyben.

(2) A Szerződő Felek feladatai különösen:

a) az Ideiglenes Bizottság határozatával a Szerződő Felek törvényi és rendeleti rendelkezései bármely módosításának figyelembe vétele érdekében elkészítik és módosítják az 5. cikkben említett jegyzéket és a Megállapodás jegyzőkönyvét;

b) tájékoztatják egymást olyan közérdeket érintő új szabályok meghozatalának vagy meglévő szabályok módosításának szándékáról, mint az egészség- vagy fogyasztóvédelem, annak a szeszes italok és ízesített italok piacát érintő vonatkozásaival együtt;

c) értesítik egymást a Megállapodás alkalmazásával kapcsolatos bírósági határozatokról, valamint tájékoztatják egymást az e határozatok alapján meghozott intézkedésekről.

(3) E Megállapodás keretében, az annak alkalmazása során szerzett tapasztalat alapján, bármely Szerződő Fél javaslatokat terjeszthet elő a szeszes italok és ízesített italok piacán való együttműködésük kiszélesítésére.

(4) A (2) bekezdés a) pontja alapján hozott határozatok kötelező érvényűek a Szerződő Felekre nézve, akik megteszik a határozatok végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

IV. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

15. cikk

Tranzit – kis mennyiségek

Ezt a Megállapodást nem kell alkalmazni azon szeszes italokra és ízesített italokra, amelyek:

a) tranzitforgalomban vannak a Szerződő Felek egyikének területén, vagy

b) az egyik Szerződő Fél területéről származnak, és amelyeket kis mennyiségben, a jegyzőkönyvben meghatározott feltételekkel és eljárásokkal összhangban szállítanak a Szerződő Felek között.

16. cikk

Területi hatály

Ezt a Megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről Horvát Köztársaság területén.

17. cikk

A teljesítés elmulasztása

(1) A Szerződő Felek konzultációt kezdeményeznek, ha az egyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél nem tett eleget a Megállapodás szerinti kötelezettségének.

(2) A konzultációt kérő Szerződő Fél a másik Fél rendelkezésére bocsátja az adott ügy részletes kivizsgálásához szükséges valamennyi információt.

(3) Amennyiben azonban a késedelem az emberi egészséget veszélyeztetné vagy a csalás elleni küzdelmet célzó intézkedések hatékonyságát csökkentené, a Szerződő Felek előzetes konzultáció nélkül megfelelő ideiglenes védintézkedéseket tehetnek, feltéve, hogy az intézkedések után haladéktalanul sor kerül a konzultációkra.

(4) Ha az (1) és (3) bekezdésben előírt konzultációkat követően a Szerződő Felek nem jutnak megállapodásra, a konzultációt kérő vagy a (3) bekezdésben említett intézkedéseket meghozó Szerződő Fél megfelelő védintézkedéseket tehet a Megállapodás megfelelő alkalmazásának lehetővé tétele érdekében.

18. cikk

Meglévő készletek értékesítése

(1) Az e Megállapodás hatálybalépésekor a Szerződő Felek nemzeti törvényi és rendeleti rendelkezéseinek megfelelően, törvényesen előállított, feldolgozott, megnevezett és kiszerelt, azonban az e Megállapodás által nem engedélyezett szeszes italokat és ízesített italokat a nagykereskedők a Megállapodás hatálybalépésétől számított egy évig, a kiskereskedők a készletek kimerüléséig értékesíthetik. A Megállapodás hatálybalépésétől kezdődően az itt említett szeszes italok és ízesített italok nem állíthatók elő a származási helyükön kívül.

(2) A Szerződő Felek eltérő megállapodásának hiányában a készletek kimerüléséig értékesíthetők az e Megállapodással összhangban előállított, megnevezett és kiszerelt olyan szeszes italok és ízesített italok, amelyek megnevezése és kiszerelése a Megállapodás módosítása miatt már nem felel meg a feltételeknek.

[1] HL L 160., 1989.6.12., 1. o. A legutóbb a 3378/94/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 366., 1994.12.31., 1. o.) módosított rendelet.

[2] HL L 149., 1991.6.14., 1. o. A legutóbb a 2061/96/EK tanácsi rendelettel (HL L 277., 1996.10.30., 1. o.) módosított rendelet.

--------------------------------------------------

Az Európai Közösség és a Horvát Köztársaság között a szeszes italok és ízesített italok

megnevezésének kölcsönös elismeréséről, oltalmáról és ellenőrzéséről szóló megállapodás jegyzőkönyve

A SZERZŐDŐ FELEK A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

A Megállapodás 15. cikkének b) pontja értelmében a következőket kell kis mennyiségű szeszes italnak vagy ízesített italnak tekinteni:

1. legfeljebb 5 literes, címkézett, újra nem használható záróeszközzel ellátott tárolóedénybe töltött szeszes ital és ízesített ital, ha a szállított teljes mennyiség nem haladja meg a 10 litert, függetlenül attól, hogy külön vagy egy tételben szállítják;

2. a) az utasok személyes poggyászának tartalmát képező, utasonként legfeljebb 10 liter szeszes ital vagy ízesített ital mennyiség;

b) magánszemély által egy másik magánszemélynek feladott küldeményben levő, 10 litert meg nem haladó mennyiség;

c) költözködő magánszemélyek tulajdonát képező szeszes ital vagy ízesített ital mennyiség;

d) tudományos vagy technikai kísérletek céljára behozott, legfeljebb 1 hektolitert szeszes ital vagy ízesített ital mennyiség;

e) diplomáciai, konzuli vagy hasonló létesítmények részére, vámmentes juttatásuk részeként behozott mennyiség;

f) nemzetközi közlekedési eszközök fedélzetén utasellátási célokat szolgáló szeszes ital vagy ízesített ital mennyiség.

Az 1. pontban említett mentesség és a 2. pontban említett, egy vagy több mentesség nem vonható össze.

--------------------------------------------------