A szabályozott magfúzió tárgyában létrejött együttműködési

megállapodás

a Kazahsztáni Köztársaság kormánya és az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) között

Egyrészről A KAZAHSZTÁNI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA, másrészről AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG (a továbbiakban: "a Közösség"; adott esetben a mindkettőre való általános utalásokkor a továbbiakban: "a fél" vagy a "felek"),

FELIDÉZVE, hogy az Európai Közösségek és tagállamaik, valamint Kazahsztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodás 1995. január 23-án került aláírásra,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy elősegítsék a fúziós atomenergia mint környezeti szempontból elfogadhatónak tekinthető, gazdaságilag versenyképes és gyakorlatilag korlátlan energiaforrás létrehozását,

TUDOMÁSUL VÉVE, hogy a közösségi fúziós program széles körű, sokrétű program, amely a toroidális, mágnesesen behatárolt fúzión alapul,

TUDOMÁSUL VÉVE, hogy a kazahsztáni fúziós program elsősorban a kazahsztáni fúziós tudomány és technológia erős oldalaira összpontosul,

FELISMERVE, hogy a feleknek a szabályozott magfúzió tárgyában dolgozó tudományos munkacsoportjai közötti szorosabb kapcsolatok létrehozása kölcsönös előnyökkel járna,

AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy rendszeres konzultációk révén erősödjön a felek közötti együttműködés a szabályozott magfúzió tárgyában,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

A jelen megállapodás célja a felek közötti együttműködés fenntartása és erősítése kölcsönös előnyök és viszonosság alapján a saját fúziós programjaikhoz tartozó területeken, a fúziós energiatermelő rendszer alapjául szolgáló tudományos ismeretek és technológiai alkalmasság kifejlesztése céljából.

2. cikk

Az e megállapodás körébe tartozó együttműködés a következő területeken valósítható meg:

a) kísérleti és elméleti kutatások a plazmaelkülönítés, -szállítás, -hevítés és a current drive területén (beleértve a vonatkozó rádiófrekvenciás rendszerek fejlődését), valamint a diagnosztika, mágneses eszközökkel;

b) fúziós technológia;

c) alkalmazott plazmafizika;

d) programpolitikák és -tervek; és

e) esetleg megállapodás szerint egyéb területek.

3. cikk

A 2. cikkben említett területeken történő együttműködés a következő tevékenységeket foglalhatja magában:

a) információk cseréje és átadása;

b) személyek cseréje és átadása;

c) különböző formában megrendezett összejövetelek;

d) minták, berendezések és műszerek cseréje és átadása kísérleti és értékelési célokra;

e) együttes kutatásokban és tevékenységekben való arányos részvétel;

f) bekapcsolódás bármelyik félnek a harmadik felek bevonásával működő fúziós programokban vagy projektekben való részvételébe, szükség esetén az efféle harmadik felek hozzájárulásával; és

g) esetleg megállapodás szerint egyéb tevékenységek.

4. cikk

(1) A specifikus együttműködési tevékenységre vonatkozó végrehajtó rendelkezéseket a következők hozzák a szükséges mértékben:

a Közösség, vagy bármely, ehhez a közösségi fúziós program révén kapcsolódó szervezet, amelyet a Közösség erre a célra kijelöl,

a Kazahsztáni Köztársaság kormánya, amelynek az efféle célra szolgáló végrehajtó testülete a Kazahsztáni Köztársaság Energia- és Ásványiforrás-ügyi Minisztériuma, vagy bármely más szervezet, amelyet a a Kazahsztáni Köztársaság erre a célra kijelöl.

(2) A 3. cikkben felsorolt végrehajtási tevékenységhez szükséges specifikus feltételekről végrehajtási megállapodások keretében kell a feleknek kölcsönösen megegyezniük. Ezeknek tartalmazniuk kell:

a) specifikus részleteket, eljárásokat és pénzügyi előírásokat az egyéni együttműködési tevékenységekhez;

b) az érintett tevékenység irányításáért való felelősség átruházását egyetlen szervezetre vagy megbízottra;

c) részletes rendelkezéseket az információterjesztésre és a szellemi tulajdonra vonatkozóan.

(3) Mindkét fél e megállapodás szerint koordinálja tevékenységét, adott esetben más, a szabályozott magfúzió tárgyában folytatott kutatás-fejlesztéshez kapcsolódó olyan nemzetközi tevékenységekkel együtt, amelyekben a másik fél is részt vesz, abból a célból, hogy minél kisebb legyen a kétszerességből adódó elvesztegetett erőfeszítés.

5. cikk

(1) A felek egy koordinációs bizottságot hoznak létre ezen megállapodás végrehajtásának a koordinálására és ellenőrzésére. Valamennyi fél egyenlő számú tagot nevez ki a koordinációs bizottságba, és az egyik kinevezett tagját küldöttségvezetőjének jelöli. A koordinációs bizottság minden évben összeül a Közösségben, Kazahsztánban vagy más, megállapodás szerinti helyen és időben. Az ülés elnöke a fogadó fél küldöttségvezetője.

(2) A koordinációs bizottság feladatai magukban foglalják:

a) az e megállapodás szerinti együttműködés értékelését;

b) az e megállapodás 2. cikkében említett területeken végrehajtandó specifikus feladatok meghatározását, a feleknek a vonatkozó programjával kapcsolatos, egyhangúlag hozott döntései figyelembevételének a sérelme nélkül.

(3) A koordinációs bizottság valamennyi döntését egyhangúlag kell hozni.

(4) A koordinációs bizottság ülései közötti időszakokra minden félnek egy ügyvezető titkárt kell jelölnie, aki az ő nevében az ezen megállapodás tárgyát képező együttműködéssel kapcsolatos valamennyi ügyben eljár. Az ügyvezető titkárok felelősek az efféle együttműködés napi irányításáért.

6. cikk

Valamennyi, az együttműködésből származó költség azt a felet terheli, amelynél az adott költség felmerül, kivéve ha a végrehajtó testület írásbeli hozzájárulását adja, hogy ez egyedi esetben másként történjen.

7. cikk

Az információ felhasználásának és terjesztésének a jogának, valamint a szellemi tulajdon jogának, beleértve az e megállapodás tárgyát képező együttműködési tevékenységekkel kapcsolatos ipari tulajdont, szabadalmakat és copyrightokat is, összhangban kell lennie a mellékletekkel, amelyek szerves részét képezik ezen megállapodásnak.

8. cikk

Ez a megállapodás semmilyen formában nem befolyásolja a felek közötti jelenlegi vagy jövőbeni együttműködési megállapodásokat.

9. cikk

(1) A jelen szerződés szerződő feleinek a tevékenysége függ attól, hogy megkapják-e a megfelelő támogatást.

(2) A jelen megállapodás tárgyát képező együttműködésnek összhangban kell lennie a vonatkozó törvényekkel és rendeletekkel.

(3) A felek a hatályos törvények és jogszabályok keretein belül minden lehetséges eszközzel arra törekednek, hogy elősegítsék a személyek mozgását, az anyagok és felszerelések behozatalát és kivitelét, valamint az ennek az együttműködésnek a végrehajtásához szükséges összegek átutalását érintő formalitások teljesítését.

(4) Az ezen megállapodás végrehajtása során keletkezett kárért való kártérítésnek összhangban kell lennie a vonatkozó törvényekkel és rendeletekkel.

10. cikk

A felek a vonatkozó törvények és rendeletek értelmében arra törekednek, hogy valamennyi, az e megállapodással kapcsolatos kérdésben konzultáció útján megegyezzenek.

11. cikk

(1) Ez a megállapodás azon a napon [1] lép hatályba, amikor a felek diplomáciai jegyzékváltás formájában annak hatálybalépéséről rendelkeznek, és egy tízéves kezdeti időszakra marad hatályban.

(2) Ezt követően ezt a megállapodást ötéves időszakokra kell automatikusan megújítani, kivéve azt az esetet, ha valamelyik fél a másik felet legalább hat hónappal előre írásban értesíti arról a szándékáról, hogy a megállapodást fel kívánja mondani.

(3) Tekintettel a felmondási vagy újratárgyalási kérelem előtt sikeresen elkezdett együttműködési tevékenységre és a 4. cikkben előírt végrehajtó rendelkezésekre, a megállapodás felmondása vagy újratárgyalása esetén e megállapodás az efféle tevékenységek és intézkedések lezárultáig az előző formájában hatályban marad.

(4) E megállapodás megszűnése nem érinti a 7. cikk szerinti jogokat és kötelezettségeket.

12. cikk

Ez a megállapodás a Közösség tekintetében az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó földrajzi területekre, valamint a közösségi fúziós programban teljes jogú társult tagként részt vevő harmadik államok területére alkalmazandó.

13. cikk

Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készül angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, valamint orosz és kazah nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2002. november 29-én.

az Európai Atomenergia-közösség részéről

Philippe Busquin

a Kazahsztáni Köztársaság kormánya részéről

Akhmetzhan S. Yessimov

[1] 2004. április 13.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

Iránymutatások szabályozott magfúzió tárgyában létrejött együttműködési megállapodás alapján végzett közös kutatásból eredő szellemi tulajdonjogok [1] elosztásáról

I. A JOGOK BIRTOKLÁSA, ELOSZTÁSA ÉS GYAKORLÁSA

1. Az e megállapodás alapján végzett valamennyi kutatás "közös kutatás". A résztvevők közösen dolgozzák ki a közös kutatás során létrehozandó információ és szellemi tulajdon (SZT) tulajdonjogára és felhasználására – a közzétételt is beleértve – vonatkozó közös technológiakezelési terveket (TKT) [2]. E terveket a felek az egyedi kutatási és fejlesztési együttműködési szerződéseknek a megkötése előtt hagyják jóvá. A TKT kidolgozása a közös kutatás céljainak, a résztvevők egymáshoz viszonyított hozzájárulásának, a terület vagy a felhasználási terület alapján történő engedélyezés előnyeinek és hátrányainak, az alkalmazandó jogszabályok által előírt követelményeknek és a résztvevők által szükségesnek tartott egyéb tényezőknek a figyelembevételével történik. A közös technológiakezelési tervekben ki kell térni a vendégkutatók által végzett kutatásokra vonatkozó, szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogokra és kötelezettségekre is.

2. A technológiakezelési tervekben nem érintett, a közös kutatás során létrehozott információt vagy SZT-t a felek jóváhagyásával a technológiakezelési tervben meghatározott elveknek megfelelően kell elosztani. Nézeteltérés esetén ez az információ vagy SZT az olyan közös kutatásban résztvevők közös tulajdona, amelyből az információ vagy SZT származik. Minden olyan résztvevő, akire ezt a rendelkezést alkalmazni kell, földrajzi korlátozás nélkül jogosult ennek az információnak vagy SZT-nek a saját kereskedelmi céljaira történő felhasználására.

3. Mindkét fél biztosítja, hogy a másik fél, illetve annak résztvevői rendelkeznek az ezeknek az elveknek megfelelően számukra elosztott, SZT-t illető jogokkal.

4. A megállapodás által érintett területeken a versenyfeltételek fenntartása mellett mindkét fél törekszik az e megállapodás alapján szerzett jogok olyan módon történő gyakorlásának biztosítására, hogy az ösztönözze különösen az alábbiakat:

i. a megállapodás alapján létrehozott, nyilvánosságra hozott vagy más módon hozzáférhetővé tett információk terjesztése és felhasználása;

ii. nemzetközi szabványok elfogadása és végrehajtása.

II. SZERZŐI JOGI VÉDELEMBEN RÉSZESÜLŐ ALKOTÁSOK

E megállapodás szerint a feleket vagy résztvevőiket megillető szerzői jogokat a Berni Egyezményben (1971. évi Párizsi Okmány) foglaltaknak megfelelően kell kezelni.

III. TUDOMÁNYOS JELLEGŰ IRODALMI MŰVEK

A IV. szakasz sérelme nélkül, a TKT eltérő rendelkezése hiányában a felek, illetve a közös kutatás résztvevői a kutatások eredményeinek közzétételét közösen végzik. Az előbbi általános szabályra is figyelemmel a következő eljárásokat kell alkalmazni:

1. Abban az esetben, ha valamelyik fél vagy e fél közigazgatási intézményei által az e megállapodás alapján végzett közös kutatásból származó tudományos és műszaki folyóiratokat, cikkeket, jelentéseket, könyveket – beleértve a videófelvételeket és a szoftvert is – hoz nyilvánosságra, az ilyen művek fordítására, sokszorosítására, átdolgozására, továbbítására és nyilvános terjesztésére a másik fél az egész világra kiterjedő, nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes felhasználási engedéllyel rendelkezik.

2. A felek biztosítják, hogy az e megállapodás alapján végzett közös kutatásból származó és független kiadók által közölt tudományos jellegű irodalmi művek terjesztése a lehető legszélesebb körben történjen.

3. Az e rendelkezés alapján nyilvánosan terjesztendő és elkészítendő, szerzői jogi védelemben részesülő alkotások valamennyi példányán fel kell tüntetni a mű szerzőjének (szerzőinek) nevét, kivéve ha a szerző (szerzők) kifejezetten lemond(anak) nevének (nevüknek) feltüntetéséről. Ezen felül a példányoknak egyértelmű utalást kell tartalmazniuk a felek együttes támogatására.

IV. NYILVÁNOSSÁGRA NEM HOZHATÓ INFORMÁCIÓK

A. Dokumentum jellegű, nem nyilvánosságra hozható információ

1. Mindkét fél, illetve megfelelő esetben a felek résztvevői a lehető legkorábbi időpontban és lehetőleg a technológiakezelési tervben meghatározzák azokat az információkat, amelyeket e megállapodással kapcsolatban nem kívánnak nyilvánosságra hozni, figyelembe véve többek között a következő követelményeket:

- az információ titkos jellege, abban az értelemben, hogy egészében vagy részeinek összességeként nem köztudomású, illetve jogszerű eszközökkel nem könnyen hozzáférhető a terület szakértői számára,

- az információ tényleges vagy lehetséges kereskedelmi értéke az információ titkos jellege miatt,

- az információ korábbi védelme abban az értelemben, hogy azt a jog szerint ellenőrző személy az adott körülmények között indokolt intézkedéseket tett a titkosság fenntartására.

A felek és a résztvevők egyes esetekben megállapodhatnak arról, hogy – eltérő rendelkezés hiányában – az e megállapodás alapján folytatott közös kutatások során közölt, kicserélt vagy létrehozott információt, vagy annak egy részét nem lehet nyilvánosságra hozni.

2. Mindkét fél biztosítja, hogy az e megállapodás szerinti, nyilvánosságra nem hozható információ, valamint annak ebből következő privilegizált volta könnyen felismerhető legyen a másik fél számára, például megfelelő jelölés vagy korlátozó felirat révén. Ez vonatkozik a szóban forgó információ vagy annak valamely része másolataira is.

A megállapodás alapján nyilvánosságra nem hozható információt átvevő félnek tiszteletben kell tartania az információ privilegizált jellegét. Ezek a korlátozások automatikusan megszűnnek, amikor a tulajdonos az információt a terület szakértői számára korlátozás nélkül nyilvánosságra hozza.

3. Az e megállapodás alapján közölt, nyilvánosságra nem hozható információt az információt átvevő fél a hozzá tartozó, illetve alkalmazásában álló személyek, illetve a kimondottan a folyamatban lévő közös kutatás sajátos céljából meghatalmazott érintett szervezeti egységei vagy szervezetei számára adhatja tovább, amennyiben az ilyen módon továbbadott, nyilvánosságra nem hozható információval kapcsolatban titkossági megállapodást kötnek, és azt a fentieknek megfelelően egyértelműen ilyen információként határozzák meg.

4. Az e megállapodásnak megfelelően nyilvánosságra nem hozható információt átvevő fél az azokat átadó fél előzetes írásbeli hozzájárulásával az ilyen információt a 3. pontban egyébként megengedettnél szélesebb körben terjesztheti. A felek együttműködnek az ilyen szélesebb körű terjesztéssel kapcsolatos előzetes írásbeli hozzájárulás kérelmezésére és elnyerésére vonatkozó eljárások kidolgozásában, és mindegyik fél a hazai politikái, rendeletei és törvényei által megengedett mértékben adja meg ezt a hozzájárulást.

B. Nem dokumentum jellegű, nyilvánosságra nem hozható információ

A felek vagy résztvevőik az e megállapodás alapján szervezett szemináriumokon és egyéb üléseken közölt, nem dokumentum jellegű, nyilvánosságra nem hozható, vagy egyéb bizalmas vagy privilegizált információt, illetve a személyzet bevonásából, a létesítmények használatából vagy közös projektekből származó információt az e megállapodásban a dokumentum jellegű információra megállapított elveknek megfelelően kezelik, azzal a feltétellel, hogy az ilyen nyilvánosságra nem hozható, vagy egyéb bizalmas vagy privilegizált információ átvevőjét az információ közlésének időpontjában tájékoztatják annak bizalmas jellegéről.

C. Ellenőrzés

Mindkét fél törekszik annak biztosítására, hogy az általa e megállapodás alapján átvett, nyilvánosságra nem hozható információ ellenőrzése az itt leírtaknak megfelelően történjen. Ha az egyik fél úgy ítéli meg, hogy bizonyosan vagy valószínűsíthetően nem lesz képes betartani a fenti A. és B. pontban a terjesztés tilalmára megállapított rendelkezéseket, erről haladéktalanul tájékoztatja a másik felet. A felek ezután megtárgyalják, mi a megfelelő megoldás.

[1] Az ezekben az iránymutatásokban említett fogalmak meghatározásai a II. mellékletben találhatók.

[2] Cechy wyróżniające PZT są określone w załączniku III.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

SZELLEMI TULAJDON : az 1967. július 14-én Stockholmban aláírt, a Szellemi Tulajdon Világszervezetének létrehozásáról szóló egyezmény 2. cikke értelmében vett szellemi tulajdon.

RÉSZTVEVŐ : bármely természetes vagy jogi személy, beleértve magukat a feleket is, amely részt vesz az e megállapodás szerinti valamely projektben.

KÖZÖS KUTATÁS : a felek együttes hozzájárulásával végzett és/vagy finanszírozott kutatás, adott esetben a két fél résztvevőinek együttműködésével.

INFORMÁCIÓ : a KÖZÖS KUTATÁS-ból származó tudományos vagy műszaki adatok, kutatási és fejlesztési eredmények vagy módszerek, továbbá minden olyan információ, amelynek az e megállapodás, illetve az annak megfelelően végzett kutatások keretében történő átadását vagy kicserélését a KÖZÖS KUTATÁS-ban résztvevő felek és/vagy a résztvevők szükségesnek ítélik.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

A TECHNOLÓGIAKEZELÉSI TERV (TKT) INDIKATÍV JELLEMZŐI

A TKT a résztvevők között megkötendő, a közös kutatás végrehajtásával és a résztvevők kötelezettségeivel és jogaival kapcsolatos egyedi megállapodás. Az SZT tekintetében a TKT rendszerint a következőkre tér ki: tulajdonjog, oltalom, felhasználói jogok kutatás és fejlesztés céljaira, felhasználás és terjesztés, beleértve az együttes közzététellel kapcsolatos megállapodásokat, a vendégkutatók jogai és kötelezettségei, valamint a viták rendezésére szolgáló eljárások. A TKT érinthet előtérbe helyezett és háttérinformációkat, licenciamegállapodásokat és kiállítható bizonyítványokat is.

--------------------------------------------------