Európa-megállapodás

Egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létesítéséről [1]

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

NAGY BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

az EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉGET létrehozó szerződés, az EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉGET létrehozó szerződés és az EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉGET létrehozó szerződés Szerződő Felei, a továbbiakban: a tagállamok, és

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG, AZ EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG, AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség,

egyrészről, és

a BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: Bulgária,

másrészről,

FIGYELEMBE VÉVE a Közösség, annak tagállamai és Bulgária között fennálló hagyományos kapcsolatok fontosságát és azokat a közös értékeket, amelyeket magukénak vallanak;

FELISMERVE, hogy a Közösség és Bulgária erősíteni kívánja e kapcsolatokat, és a kölcsönös érdekek és viszonosság alapján olyan szoros és tartós kapcsolatokat kíván létrehozni, amelyek lehetővé tennék Bulgáriának az európai integrációs folyamatban való részvételét, és ezáltal erősítve és bővítve a múltban kialakított kapcsolatokat, nevezetesen a kereskedelemről, valamint a kereskedelmi és gazdasági együttműködésről szóló, 1990. május 8-án aláírt megállapodással létrehozott kapcsolatokat;

FIGYELEMBE VÉVE az új minőségű kapcsolatok létesítésére fennálló lehetőségeket, amelyeket Bulgáriában az új demokrácia megjelenése kínál;

FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és tagállamai, valamint Bulgária elkötelezettségét a politikai és gazdasági szabadságok megerősítésére, amelyek a társulás igazi alapját képezik;

FELISMERVE a bulgáriai demokratikus változások alapvető jellegét, amelyek békés úton egy olyan új politikai és gazdasági rendszer kialakítására irányulnak, amely a jogállamiságon, az emberi jogokon, a politikai pluralizmuson, valamint a szabad és demokratikus választásokat magában foglaló pluralista többpártrendszeren alapszik és létrehozza a piacgazdaság fejlődéséhez szükséges jogi és gazdasági feltételeket, továbbá azt, hogy szükség van-e a folyamat folytatására és befejezésére a Közösség segítségével;

FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és tagállamai, valamint Bulgária szilárd elkötelezettségét a jogállamiság és az emberi jogok – beleértve a kisebbségek jogainak – tiszteletben tartása, továbbá az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet (EBEÉ) Záróokmányában, a bécsi és madridi utótalálkozók záródokumentumaiban, a Párizsi charta egy új Európáért elnevezésű okmányban, valamint az Európai Energia Chartában foglalt valamennyi alapelv és rendelkezés teljes végrehajtása iránt;

KÍVÁNVA az állampolgáraik közötti jobb kapcsolatok elősegítését, valamint a szabad információ- és gondolatcsere elősegítését, úgy ahogyan erről a Felek az EBEÉ keretében megállapodtak;

TUDATÁBAN e megállapodás jelentőségének az együttműködésen alapuló európai stabilitás rendszerének megteremtésében és megerősítésében, amelynek egyik sarkköve a Közösség;

MEGGYŐZŐDVE arról, hogy össze kell kapcsolni egyrészről a társulás teljes megvalósítását és másrészről Bulgária politikai, gazdasági és jogi reformjainak tényleges végrehajtásának folytatását, valamint a Felek rendszereinek tényleges összehangolásához és az együttműködéshez szükséges feltételek megteremtését, különösen az EBEÉ bonni konferenciája következtetéseinek figyelembevételével;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a társulás kiegészítése és erősítése céljából kölcsönös érdekeiket érintő kétoldalú és nemzetközi kérdésekről rendszeres politikai párbeszédet létesítsenek;

FIGYELEMMEL arra, hogy a Közösség készen áll átfogó támogatást nyújtani Bulgáriának a piacgazdasághoz vezető folyamat befejezéséhez és segítséget nyújtani Bulgáriának ahhoz, hogy megbirkózzék a szerkezetátalakítás gazdasági és társadalmi következményeivel;

FIGYELEMMEL arra, hogy a Közösség készen áll az együttműködés, valamint a gazdasági, technikai és pénzügyi segítségnyújtás eszközeinek megteremtésére globális és többéves alapon;

FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és Bulgária elkötelezettségét a szabadkereskedelem, különösen az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) alapelveinek betartása mellett;

TUDATÁBAN a Bulgária és a Közösség közötti gazdasági és társadalmi különbségeknek és ily módon elismerve, hogy a társulás céljai e megállapodás megfelelő rendelkezései révén valósíthatók meg;

MEGGYŐZŐDVE arról, hogy e megállapodás új légkört teremt gazdasági kapcsolataik számára, és különösen a kereskedelem és a beruházások fejlesztéséhez, azokhoz az eszközökhöz, amelyek nélkülözhetetlenek a Bulgáriában zajló gazdasági szerkezetátalakításhoz és technológiai korszerűsítéshez;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy kulturális együttműködést létesítsenek és fejlesszék az információcserét;

FELISMERVE, hogy Bulgária végső célja az, hogy a Közösség tagjává váljék, és hogy e társulás, a Felek véleménye szerint, segít Bulgáriának e cél elérésében,

ÚGY HATÁROZTAK, hogy megkötik ezt a megállapodást, és e célból meghatalmazottjaikként kijelölték:

A BELGA KIRÁLYSÁG:

Robert Urbain

külkereskedelmi és európai ügyekért felelős minisztert;

A DÁN KIRÁLYSÁG:

Jørgen Østrøm Møller

külügyminisztériumi államtitkárt;

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG:

Klaus Kinkel

külügyminisztert;

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG:

Michel Papaconstantinou

külügyminisztert;

A SPANYOL KIRÁLYSÁG:

Javier Solana

külügyminisztert;

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG:

Elisabeth Gigou

európai ügyekért felelős minisztert;

ÍRORSZÁG:

Dick Spring

külügyminisztert;

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG:

Valdo Spini

külügyminisztériumi államtitkárt;

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG:

Jacques Poos

külügyminisztert;

A HOLLAND KIRÁLYSÁG:

P. Kooijmans

külügyminisztert;

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG:

J.M. Durao Barroso

külügyminisztert;

NAGY BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA:

Douglas Hurd

külügy- és nemzetközösségi minisztert;

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG, AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, ÉS AZ EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG:

Niels HELVEG PETERSENt,

a Dán Királyság külügyminiszterét, az Európai Közösségek Tanácsának soros elnökét;

Sir Leon GUIGOUBRITTAINt,

az Európai Közösségek Bizottságának tagját;

Hans VAN DEN BROEKot,

az Európai Közösségek Bizottságának tagját;

BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG:

Luben Berov

miniszterelnök és külügyminisztert;

AKIK kicserélve jó és kellő alakban talált meghatalmazásaikat,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

(1) A megállapodással egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Bolgár Köztársaság között társulás jön létre.

(2) E társulás célja, hogy

- megfelelő keretet biztosítson a Felek között olyan politikai párbeszédhez, amely szoros politikai kapcsolatok kialakítását teszi lehetővé,

- fokozatosan szabadkereskedelmi területet létesítsen Bulgária és a Közösség között, amely lényegében a közöttük folyó kereskedelem egészét átfogja,

- előmozdítsa a kereskedelem bővítését és a Felek közötti kiegyensúlyozott gazdasági kapcsolatokat, és így erősítse a dinamikus gazdasági fejlődést és prosperitást Bulgáriában,

- alapul szolgáljon a gazdasági, pénzügyi kulturális és szociális együttműködéshez, továbbá a Bulgária számára történő közösségi segítségnyújtáshoz,

- segítse Bulgáriának a gazdaság fejlesztésére, valamint a piacgazdaságra való áttérés befejezésére irányuló erőfeszítéseit,

- megfelelő keretet adjon Bulgária fokozatos közösségi integrációjához. E célból a piaci mechanizmusoknak megfelelő új szabályokat, politikákat és gyakorlatokat alakítanak ki, és Bulgária törekszik az ehhez szükséges követelmények teljesítésére,

- a társulás hatékonnyá tételét szolgáló, megfelelő intézményeket hozzon létre.

I. CÍM

POLITIKAI PÁRBESZÉD

2. cikk

A Felek rendszeres politikai párbeszédet folytatnak egymással, amelyet fejleszteni és elmélyíteni kívánnak. A politikai párbeszéd kiegészíti és megerősíti a Közösség és Bulgária közötti közeledést, támogatja az országban végbemenő politikai és gazdasági változásokat, és hozzájárul a szolidaritás új kötelékeinek és az együttműködés új formáinak kialakításához. A közös értékeken és törekvéseken alapuló politikai párbeszéd és együttműködés:

- elősegíti Bulgáriának a demokratikus nemzetek közösségébe történő teljes integrációját és a Közösséghez történő fokozatos közeledését. Az e megállapodásban meghatározott gazdasági közeledés nagyobb politikai összetartáshoz vezet,

- lehetővé teszi a jobb kölcsönös megértést és az álláspontok fokozódó közeledését nemzetközi ügyekben, különösen azon kérdésekben, amelyeknek lényeges hatása lehet az egyik vagy a másik Félre,

- lehetővé teszi, hogy bármelyik Fél figyelembe vegye a másik Fél álláspontját és érdekeit saját döntéshozatali folyamatában,

- hozzájárul a Felek álláspontjának közelítéséhez biztonsági ügyekben, valamint fokozza a biztonságot és a stabilitást egész Európában.

3. cikk

(1) Szükség szerint megbeszéléseket kell tartani egyrészről az Európai Tanács elnöke és az Európai Közösségek Bizottságának elnöke, másrészről a Bolgár Köztársaság elnöke között.

(2) Miniszteri szinten a Társulási Tanácsban kerül sor a politikai párbeszédre. A társulási Tanácsnak általános hatásköre van minden olyan ügyben, amelyet a Felek elé kívánnak terjeszteni.

4. cikk

A Felek a politikai párbeszéd más eljárásait és mechanizmusait is bevezetik, különösen a következő módon:

- vezető beosztású tisztviselők (politikai igazgatók) közötti találkozók szervezésével egyrészről a bolgár tisztviselők, másrészről az Európai Közösségek Tanácsának Elnöksége és az Európai Közösségek Bizottsága között,

- a Felek közötti összes diplomáciai csatorna teljes körű kihasználásával, ideértve azt, hogy kétoldalú és a többoldalú fórumokon – így az ENSZ és az EBESZ találkozóin és más multilaterális fórumokon – megfelelő kapcsolatokat létesítenek,

- Bulgária felvételével azon országok csoportjába, amelyek rendszeresen tájékoztatást kapnak az Európai Politikai Együttműködés keretében tárgyalt kérdésekről, s amelyek információcserét folytatnak a 2. cikkben meghatározott célok megvalósítása érdekében,

- bármely más eszközzel, amely hozzájárulhat a politikai párbeszéd megerősítéséhez, fejlesztéséhez és intenzívebbé tételéhez.

5. cikk

A parlamenti szintű politikai párbeszédre a Parlamenti Társulási Bizottság keretein belül kerül sor.

II. CÍM

ÁLTALÁNOS ELVEK

6. cikk

A Helsinki Záróokmányban és a Párizsi charta egy új Európáért című okmányban rögzített demokratikus alapelvek és emberi jogok tiszteletben tartása irányadó a Felek bel- és külpolitikájára, és e társulás lényeges elemét képezik.

7. cikk

(1) A társulás legfeljebb tíz éves átmeneti időszakot foglal magában, amely két, elvileg öt évig tartó, egymást követő szakaszból áll. Az első szakasz a megállapodás hatálybalépésekor kezdődik.

(2) A Társulási Tanács – szem előtt tartva, hogy a piacgazdaság alapelvei alapvető fontosságúak e társulásban – a preambulumban megállapított alapelvek alapján rendszeresen megvizsgálja a megállapodás alkalmazását és Bulgáriának a piacgazdaság felé vezető folyamatban történő előrehaladását.

(3) Az első szakasz lejártát megelőző tizenkét hónap folyamán a Társulási Tanács összeül, hogy döntsön a második szakaszba való átmenetről és a második szakaszra irányadó rendelkezések végrehajtására vonatkozó intézkedések esetleges módosításáról. Ennek során a Társulási Tanács figyelembe veszi a (2) bekezdésben említett vizsgálat eredményeit.

(4) Az (1), (2) és (3) bekezdésben előirányzott két szakasz a III. címre nem alkalmazandó.

III. CÍM

AZ ÁRUK SZABAD MOZGÁSA

8. cikk

(1) A Közösség és Bulgária, e megállapodás rendelkezéseivel összhangban, valamint az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény előírásainak megfelelően, a megállapodás hatálybalépésekor kezdődő és legfeljebb tíz évig tartó átmeneti időszak alatt fokozatosan szabadkereskedelmi területet hoz létre.

(2) A Közösségbe történő behozatalnál az áruk osztályozására az áruk Kombinált Nómenklatúráját kell alkalmazni. A Bulgáriába történő behozatalnál az áruk osztályozására a Bolgár Vámtarifát kell alkalmazni.

(3) Az egyes termékekre nézve az alapvám, amelyre a megállapodásban előirányzott fokozatos vámcsökkentést alkalmazni kell, az a vámtétel, amelyet erga omnes ténylegesen alkalmaznak a megállapodás hatálybalépését megelőző napon.

(4) Amennyiben a megállapodás hatálybalépése után bármilyen vámcsökkentést erga omnes alkalmaznak, ideértve különösen a GATT Uruguayi Fordulója eredményeként kötött vámmegállapodásból eredő csökkentéseket, e csökkentett vámtételek a (3) bekezdésben említett alapvámok helyébe lépnek a csökkentések alkalmazásának időpontjától kezdve.

(5) Bulgária és a Közösség közlik egymással alapvámjaikat.

I. FEJEZET

IPARI TERMÉKEK

9. cikk

(1) E fejezet rendelkezéseit a Közösségből és Bulgáriából származó, a Kombinált Nómenklatúra és a Kombinált Nómenklatúrán alapuló Bolgár Vámtarifa 25–97. árucsoportjában szereplő termékekre kell alkalmazni, az I. mellékletben felsorolt termékek kivételével.

(2) A 10–13. cikk rendelkezéseit a 16. és 17. cikkben említett termékekre nem kell alkalmazni.

10. cikk

(1) A Közösségben a Bulgáriából származó, a IIa. IIb. és III. mellékletben nem szereplő termékekre alkalmazott behozatali vámokat a megállapodás hatálybalépésekor el kell törölni.

(2) A Közösségben a Bulgáriából származó, a IIa. mellékletben felsorolt termékekre alkalmazott behozatali vámokat fokozatosan el kell törölni a következő menetrend szerint:

- a megállapodás hatálybalépésekor valamennyi vámot az alapvám 50 %-ára kell csökkenteni,

- a megállapodás hatálybalépését követő egy év elteltével a fennmaradó vámokat el kell törölni.

A Közösségben a Bulgáriából származó, a IIb. mellékletben felsorolt termékekre alkalmazott behozatali vámokat a megállapodás hatálybalépésétől kezdve évente az alapvám 20 %-ával kell csökkenteni, annak érdekében, hogy a megállapodás hatálybalépését követő negyedik év végére ezek teljes mértékben eltörlésre kerüljenek.

(3) A III. mellékletben felsorolt, Bulgáriából származó termékekre az ott meghatározott feltételek szerint, fokozatosan növekvő közösségi éves vámkontingensek és -plafonok keretei között a behozatali vámokat felfüggesztik annak érdekében, hogy legkésőbb az ötödik év végére az érintett termékekre vonatkozó behozatali vámok teljesen mértékben eltörlésre kerüljenek.

Egyidejűleg a kontingensen felül behozott mennyiségekre, illetve vámplafon alá tartozó termékre a vámok kivetésének újbóli bevezetésekor alkalmazandó behozatali vámok mértéke a megállapodás hatálybalépésétől kezdődően, évente az alapvám 15 %-ával, fokozatosan csökken. Az ötödik év végére a fennmaradó vámokat eltörlik.

(4) A Közösségbe történő behozatalra vonatkozó mennyiségi korlátozásokat és az azokkal azonos hatású intézkedéseket a Bulgáriából származó termékek tekintetében a megállapodás hatálybalépésekor el kell törölni.

11. cikk

(1) A IV. mellékletben felsorolt, Közösségből származó termékekre Bulgáriában alkalmazott behozatali vámokat a megállapodás hatálybalépésének időpontjában el kell törölni.

(2) Az V. mellékletben felsorolt, Közösségből származó termékekre Bulgáriában alkalmazott behozatali vámokat fokozatosan csökkenteni kell az alábbi menetrend szerint:

- a megállapodás hatálybalépését követő egy év elteltével minden vámot az alapvám 80 %-ára kell csökkenteni,

- a megállapodás hatálybalépését követő egy év elteltével minden vámot az alapvám 40 %-ára kell csökkenteni,

- a megállapodás hatálybalépését követő öt év elteltével a fennmaradó vámokat el kell törölni.

(3) A VI. mellékletben felsorolt, Közösségből származó termékekre Bulgáriában alkalmazott behozatali vámokat fokozatosan csökkenteni kell az alábbi menetrend szerint:

- a megállapodás hatálybalépését követő három év elteltével minden vámot az alapvám 80 %-ára kell csökkenteni,

- a megállapodás hatálybalépését követő öt év elteltével minden vámot az alapvám 60 %-ára kell csökkenteni,

- a megállapodás hatálybalépését követő hat év elteltével minden vámot az alapvám 45 %-ára kell csökkenteni,

- a megállapodás hatálybalépését követő hét év elteltével minden vámot az alapvám 30 %-ára kell csökkenteni,

- a megállapodás hatálybalépését követő nyolc év elteltével minden vámot az alapvám 15 %-ára kell csökkenteni,

- a megállapodás hatálybalépését követő kilenc év elteltével a fennmaradó vámokat el kell törölni.

(4) A Közösségből származó termékek Bulgáriába történő behozatalára alkalmazott mennyiségi korlátozásokat és azokkal azonos hatású intézkedéseket a megállapodás hatálybalépésekor el kell törölni, kivéve a VII. mellékletben felsoroltak termékekre vonatkozókat, amelyek az említett mellékletben előírt menetrendnek megfelelően kerülnek eltörlésre.

12. cikk

A behozatali vámok eltörlésére vonatkozó rendelkezéseket a fiskális vámokra is alkalmazni kell.

13. cikk

(1) A Közösség a megállapodás hatálybalépésekor a Bulgáriából származó behozatalát illetően eltöröl minden behozatali vámmal azonos hatású díjat.

(2) Bulgária a megállapodás hatálybalépésekor a Közösségből származó behozatalát illetően eltöröl minden behozatali vámot és azzal azonos hatású díjat, kivéve a VIII. mellékletben felsorolt termékekre vonatkozókat, amelyek eltörlése az azon mellékletben előírt menetrend szerint történik.

14. cikk

(1) A Közösség és Bulgária a megállapodás hatálybalépését követő ötödik év végére fokozatosan eltöröl minden kiviteli vámot és azzal azonos hatású díjat.

(2) A Közösség a megállapodás hatálybalépésekor a Bulgáriába irányuló kivitelre vonatkozó minden mennyiségi korlátozást és azzal azonos hatású intézkedést eltöröl.

(3) Bulgária a megállapodás hatálybalépésekor a Közösségbe irányuló kivitelre vonatkozó minden mennyiségi korlátozást és azzal azonos hatású intézkedést eltöröl, kivéve a IX. mellékletben felsorolt mennyiségi korlátozásokat, amelyek legkésőbb a megállapodás hatálybalépését követő öt év elteltével kerülnek eltörlésre.

15. cikk

A Felek kijelentik, hogy készek a másik Féllel folytatott kereskedelemben alkalmazott vámokat a 10. és a 11. cikkben előírtnál gyorsabban csökkenteni, ha általános gazdasági helyzetük és az érintett gazdasági ágazat helyzete ezt lehetővé teszi.

A Társulási Tanács e célból ajánlásokat tehet.

16. cikk

Az 1. jegyzőkönyv határozza meg az ott említett textiltermékekre alkalmazandó rendelkezéseket.

17. cikk

Az 2. jegyzőkönyv határozza meg az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó termékekre alkalmazandó rendelkezéseket.

18. cikk

(1) E fejezet rendelkezései nem zárják ki, hogy a Közösség a Bulgáriából származó termékek tekintetében a X. mellékletben felsorolt termékekre vonatkozó vámokban mezőgazdasági alkotóelemet tartson fenn.

(2) E fejezet rendelkezései nem zárják ki, hogy Bulgária a Közösségből származó termékek tekintetében a X. mellékletben felsorolt termékekre vonatkozó vámokban mezőgazdasági alkotóelemet tartson fenn.

II. FEJEZET

Mezőgazdaság

19. cikk

(1) E fejezet rendelkezéseit a Közösségből és a Bulgáriából származó mezőgazdasági termékekre kell alkalmazni.

(2) "Mezőgazdasági termékek" azok a termékek, amelyeket a Kombinált Nómenklatúra és a Bolgár Vámtarifa 1–24. árucsoportja tartalmaz, valamint az I. mellékletben felsorolt termékek, kivéve a halászati termékek közös piacának szervezéséről szóló 3687/91/EGK rendeletben meghatározott halászati termékeket.

20. cikk

A 3. jegyzőkönyv határozza meg az ott felsorolt feldolgozott mezőgazdasági termékek kereskedelmére vonatkozó szabályokat.

21. cikk

(1) A Közösség a megállapodás hatálybalépésekor eltörli a Bulgáriából származó mezőgazdasági termékek behozatalára vonatkozó azon mennyiségi korlátozásokat, amelyek a 3420/83/EK tanácsi rendelet alapján a megállapodás aláírásakor érvényes formában fennmaradtak.

(2) A megállapodás hatálybalépésének időpontjától a XI. mellékletben felsorolt, Bulgáriából származó mezőgazdasági termékek vámjait és lefölözéseit a közösségi kontingensek keretein belül, az e mellékletben előírt feltételek szerint csökkenteni kell.

(3) A Közösségből származó, a XIIa. mellékletben felsorolt mezőgazdasági termékek mennyiségi korlátozásoktól mentesen hozhatók be Bulgáriába.

A Közösségből származó, a XIIb. mellékletben szereplő mezőgazdasági termékek a mellékletben szereplő mennyiségi korlátozások alá esnek.

(4) A Közösség és Bulgária harmonikus és kölcsönös alapon a XIII. és XIV. mellékletben említett kedvezményeket biztosítja egymásnak, az ott meghatározott feltételekkel összhangban.

(5) A Közösség és Bulgária – figyelembe véve a mezőgazdasági termékek közöttük folyó kereskedelmének mennyiségét, e termékek különleges érzékenységét, a Közösség közös mezőgazdasági politikájának és Bulgária mezőgazdasági politikájának szabályait, a mezőgazdaság Bulgária gazdaságában betöltött szerepét, valamint az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény keretében folytatott többoldalú kereskedelmi tárgyalások következményeit – a Társulási Tanácsban termékenként, rendszeres és kölcsönös alapon megvizsgálja annak lehetőségét, hogy további engedményeket nyújtsanak egymásnak.

22. cikk

A megállapodás egyéb rendelkezéseitől, különösen a 31. cikktől függetlenül, a mezőgazdasági piacok különleges érzékenységét figyelembe véve, ha valamelyik Fél területéről származó olyan termék behozatala, amelyre nézve a 21. cikk alapján engedményt adtak, komoly zavarokat okoz a másik Fél piacán, a Felek a megfelelő megoldás érdekében haladéktalanul konzultációt kezdenek. A megoldás megszületéséig az érintett Fél meghozhatja az általa szükségesnek tartott intézkedéseket.

III. FEJEZET

HALÁSZAT

23. cikk

E fejezet rendelkezéseit azokra a Közösségből és Bulgáriából származó halászati termékekre kell alkalmazni, amelyeket a 3687/91/EGK rendelet hatálya alá tartoznak.

24. cikk

A 21. cikk (5) bekezdésének rendelkezéseit megfelelően a halászati termékekre is alkalmazni kell.

IV. FEJEZET

Kõzõs rendelkezések

25. cikk

E fejezet rendelkezéseit valamennyi termék kereskedelmére alkalmazni kell, kivéve, ha e fejezet vagy az 1., a 2. vagy a 3. jegyzőkönyv eltérően rendelkezik.

26. cikk

(1) A megállapodás hatálybalépésétől kezdve a a Közösség és Bulgária közötti kereskedelemben nem lehet behozatalra vagy kivitelre új vámokat vagy azzal azonos hatású díjakat bevezetni és nem lehet a már alkalmazott vámokat, illetőleg díjakat növelni.

(2) A megállapodás hatálybalépésétől kezdve a Közösség és Bulgária közötti kereskedelemben nem lehet új mennyiségi korlátozásokat vagy azzal azonos hatású intézkedéseket bevezetni és a már alkalmazott korlátozásokat illetőleg intézkedéseket nem lehet szigorítani.

(3) A 21. cikk alapján nyújtott engedmények sérelme nélkül az e cikk (1) és (2) bekezdésében foglalt rendelkezések semmiben sem korlátozzák Bulgária, illetőleg a Közösség agrárpolitikájának végrehajtását és azt, hogy a Felek e politikák alapján intézkedéseket hozzanak.

27. cikk

(1) A két Fél tartózkodik minden olyan belső fiskális intézkedéstől vagy gyakorlattól, amely közvetlenül vagy közvetett módon megkülönböztetést jelent az egyik Fél termékei és a másik Fél területéről származó hasonló termékek között.

(2) A két Fél egyikének területére kivitt termékek után a belső adókat nem lehet nagyobb mértékben visszatéríteni, mint az azokra kivetett közvetlen és közvetett adók összege.

28. cikk

(1) E megállapodás nem zárja ki, hogy a Felek vámuniókat, szabadkereskedelmi területeket vagy határ menti kereskedelmi rendszereket hozzanak létre vagy tartsanak fenn, kivéve, ha azok megváltoztatják a megállapodás által előírt kereskedelmi rendszert.

(2) A Felek a Társulási Tanácsban konzultációkat tartanak az ilyen vámuniókat vagy szabadkereskedelmi övezeteket létrehozó megállapodásokról, valamint ha valamelyik Fél kéri, harmadik országok irányában alkalmazott kereskedelempolitikájukkal összefüggő más főbb kérdésekről. Különösen harmadik ország Közösséghez történő csatlakozásakor kerül sor ilyen konzultációkra, annak biztosítására, hogy a Közösség és Bulgária e megállapodásban kifejezett kölcsönös érdekeit figyelembe vehessék.

29. cikk

Bulgária vámemelések formájában olyan korlátozott időtartamú, rendkívüli intézkedéseket hozhat, amelyek eltérnek a 11. és a 26. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezésektől.

Ezen intézkedések születő iparágakra vagy szerkezetátalakítás alatt álló ágazatokra, illetve olyan ágazatokra vonatkozhatnak, amelyek komoly nehézségekkel néznek szembe, különösen, ha ezek a nehézségek jelentős társadalmi problémákat idéznek elő.

Azok a Közösségből származó termékekre Bulgáriában alkalmazandó behozatali vámok, amelyeket ezen intézkedésekkel vezetnek be, nem haladhatják meg az ad valorem 25 %-ot, és a Közösségből származó termékekre nézve preferenciális elemet tartalmaznak. Az ezen intézkedésekkel érintett termékek behozatalának teljes értéke nem haladhatja meg a Közösségből származó I. fejezetben meghatározott ipari termékek behozatalának 15 %-át, azon utolsó év során, amelyre nézve statisztikai adatok rendelkezésre állnak.

Ezen intézkedéseket legfeljebb öt évig lehet alkalmazni, kivéve, ha a Társulási Tanács hosszabb időszakot engedélyez. Alkalmazásukat legkésőbb az átmeneti időszak lejártakor meg kell szüntetni.

Nem lehet ilyen intézkedést bevezetni valamely termék tekintetében, ha több mint három év eltelt azóta, hogy az adott termékre nézve valamennyi vámot és mennyiségi korlátozást, valamint azokkal azonos hatású díjat és intézkedést felszámoltak.

Bulgária tájékoztatja a Társulási Tanácsot az elfogadni kívánt rendkívüli intézkedésekről, és a Közösség kérelmére ezen intézkedésekről és az érintett ágazatokról még bevezetésük előtt konzultációkat kell tartani a Társulási Tanácsban. Ilyen intézkedések meghozatala esetén Bulgária a Társulási Tanács rendelkezésére bocsátja az e cikk alapján bevezetett vámok eltörlésének menetrendjét. E menetrend előírja a vámok egyenlő éves ütemezésben történő eltörlését, legkésőbb a bevezetés után két évvel kezdődően. A Társulási Tanács ettől eltérő menetrendet is megállapíthat.

30. cikk

Ha valamelyik Fél úgy találja, hogy a másik Féllel folytatott kereskedelemben az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VI. cikke értelmében dömpinget folytatnak, e gyakorlat ellen az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodással, a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal, valamint a 34. cikkben megállapított feltételekkel és eljárásokkal összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat.

31. cikk

Ha valamely terméket olyan megnövelt mennyiségben és olyan feltételek mellett hoznak be, hogy az

- komoly kárt okoz a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek termelőinek a Felek egyikének területén, vagy azzal fenyeget, vagy

- a gazdaság bármely ágazatában komoly zavarokat vagy olyan nehézségeket okoz, amelyek valamely régió gazdasági helyzetének komoly romlását idézhetik elő vagy ilyen zavarok vagy nehézségek okozásával fenyeget,

az érintett Fél, a Közösség vagy Bulgária, a 34. cikkben meghatározott feltételekkel és eljárásokkal összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat.

32. cikk

Ha a 14. és a 26. cikk rendelkezéseinek betartása:

i. olyan harmadik országba történő újrakivitelhez vezet, amellyel szemben az exportáló Fél az érintett termékre nézve mennyiségi kiviteli korlátozást, kiviteli vámot vagy azonos hatású intézkedéseket tart fenn,

vagy

ii. az exportáló Fél számára alapvetően szükséges termék komoly hiányát eredményezi vagy azzal fenyeget,

és ha a fenti helyzetek az exportáló Fél számára jelentős nehézségeket idéznek elő vagy ilyen nehézségek előidézését valószínűsíteni lehet, ez a Fél a 34. cikkben meghatározott feltételek mellett és eljárásokkal összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat. Ezen intézkedéseknek diszkriminációmentesnek kell lenniük és azokat meg kell szüntetni, ha a körülmények már nem indokolják fenntartásukat.

33. cikk

A tagállamok és Bulgária fokozatosan kiigazítanak minden kereskedelmi jellegű állami monopóliumot annak biztosítása érdekében, hogy a megállapodás hatályba lépését követő ötödik év végére az áruk beszerzési és forgalmazási feltételei tekintetében Bulgária és a tagállamok állampolgárai között ne legyen megkülönböztetés. A Társulási Tanácsot tájékoztatni kell e célkitűzés végrehajtására hozott intézkedésekről.

34. cikk

(1) Abban az esetben, ha Bulgária vagy a Közösség a 31. cikkben említett nehézségek előidézésére alkalmas termékek behozatalát olyan közigazgatási eljárásnak veti alá, amelynek célja a kereskedelmi forgalom alakulásáról való gyors információszolgáltatás, erről tájékoztatja a másik Felet.

(2) A 30., 31. és a 32. cikkben szabályozott esetekben az ott előírt intézkedések meghozatalát megelőzően, a (3) bekezdés d) pontja esetében pedig mihelyt lehetséges, a Közösség vagy Bulgária, az adott esettől függően, a két Fél számára elfogadható megoldás keresése érdekében minden megfelelő információt megad a Társulási Tanács számára.

Az intézkedések megválasztása terén elsőbbséget kell adni azoknak, amelyek a legkevésbé zavarják e megállapodás működését.

A védintézkedésekről azonnal tájékoztatni kell a Társulási Tanácsot és azokról e testületben rendszeres konzultációkat kell tartani, különösen a célból, hogy menetrendet állapítsanak meg eltörlésükre, amint a körülmények azt lehetővé teszik.

(3) A (2) bekezdés végrehajtására a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

a) A 31. cikk tekintetében, az e cikkben hivatkozott helyzetből származó nehézségeket megvizsgálás céljából a Társulási Tanács elé kell terjeszteni, amely az ilyen nehézségek megszüntetéséhez szükséges bármilyen határozatot hozhat.

Ha az ügy előterjesztésétől számított 30 napon belül a Társulási Tanács vagy az exportáló Fél nem hozott határozatot a nehézségek megszüntetésére, vagy nem született más kielégítő megoldás, az importáló Fél a probléma orvoslására megfelelő intézkedéseket hozhat. Ezen intézkedések nem terjedhetnek túl azon a körön, ami a felmerült nehézségek orvoslásához szükséges.

b) A 30. cikk tekintetében, mihelyt az importáló Fél hatóságai a vizsgálatot megkezdték, a dömping-ügyről a Társulási Tanácsot tájékoztatni kell. Ha az ügy Társulási Tanács elé történő terjesztésétől számított 30 napon belül a dömpingnek nem vetettek véget vagy nem született más kielégítő megoldás, az importáló Fél a probléma orvoslására megfelelő intézkedéseket hozhat.

c) A 32. cikk tekintetében, az e cikkben említett helyzetből származó nehézségeket megvizsgálás céljából a Társulási Tanács elé kell terjeszteni.

A Társulási Tanács a nehézségek megszüntetéséhez szükséges bármilyen határozatot hozhat. Ha az ügy előterjesztésétől számított 30 napon belül nem hozott határozatot, az exportáló Fél az érintett termék exportjára vonatkozóan megfelelő intézkedéseket hozhat.

d) Ha azonnali cselekvést igénylő rendkívüli körülmények az előzetes tájékoztatást vagy vizsgálatot lehetetlenné teszik, a Közösség vagy Bulgária, amelyik érintett, a 30., 31. és 32. cikkben leírt helyzetekben meghozhatja a helyzet kezeléséhez feltétlenül szükséges ideiglenes óvintézkedéseket, és erről haladéktalanul tájékoztatja a Társulási Tanácsot.

35. cikk

A 4. jegyzőkönyv meghatározza a megállapodásban előirányzott vámkedvezmények alkalmazására vonatkozó származási szabályokat.

36. cikk

E megállapodás nem zárja ki a behozatalra, a kivitelre vagy a tranzitárukra vonatkozó olyan tilalmakat és korlátozásokat, amelyeket a közerkölcs, a közrend vagy a közbiztonság; az emberek, az állatok és a növények életének és egészségének védelme; a kimeríthető természeti források védelme; a művészi, történelmi és régészeti értéket képviselő nemzeti kincsek védelme, vagy a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdon védelme, vagy az aranyra és ezüstre vonatkozó szabályok indokolnak. E tilalmak és korlátozások azonban nem képezhetik az önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a Felek közötti kereskedelem rejtett korlátozását.

37. cikk

Az 5. jegyzőkönyv határozza meg azon különleges rendelkezéseket, amelyeket egyrészről Bulgária, másrészről Spanyolország és Portugália közötti kereskedelemre kell alkalmazni.

IV. CÍM

MUNKAVÁLLALÓK SZABAD MOZGÁSA, LETELEPEDÉS, SZOLGÁLTATÁSOK NYÚJTÁSA

I. FEJEZET

A Munkavállalók szabad mozgása

38. cikk

(1) Az egyes tagállamokban alkalmazandó feltételekre és módozatokra figyelemmel:

- a valamely tagállam területén törvényesen alkalmazott bolgár állampolgárságú munkavállalók részére a munkakörülmények, a javadalmazás és az elbocsátás tekintetében biztosított elbánásnak az állampolgárságon alapuló megkülönböztetéstől mentesnek kell lennie, az adott tagállam saját állampolgáraihoz viszonyítva,

- a valamely tagállam területén törvényesen alkalmazott munkavállaló törvényesen ott tartózkodó házastársa és gyermekei a munkavállaló törvényes alkalmazásának időtartama alatt az adott tagállam munkaerőpiacára beléphetnek, kivéve a szezo nális, valamint a 42. cikk szerinti kétoldalú megállapodásokalapján érkező munkavállalókat, amennyiben e megállapodások másként nem rendelkeznek.

(2) Bulgária – az ezen országban alkalmazandó feltételekre és módozatokra is figyelemmel – biztosítja az (1) bekezdésben leírt elbánást azoknak a területén törvényesen alkalmazott munkavállalóknak, akik valamely tagállam állampolgárai, továbbá azok törvényesen ott tartózkodó házastársainak és gyermekeinek.

39. cikk

(1) A tagállamok területén törvényesen alkalmazott bolgár állampolgárságú munkavállalókra, valamint törvényesen ott tartózkodó családtagjaikra vonatkozó szociális biztonsági rendszerek összehangolása érdekében a tagállamokban alkalmazandó feltételekre és módozatokra is figyelemmel:

- a különböző tagállamokban az ilyen munkavállalók által eltöltött valamennyi biztosítási, foglalkoztatási és tartózkodási időt össze kell adni az ilyen munkavállalókat és családtagjaikat megillető öregségi, rokkantsági és a túlélő hozzátartozói nyugdíjak és járadékok megállapítása, valamint orvosi ellátás nyújtása céljából,

- az öregségi, túlélő hozzátartozói, munkahelyi baleseti vagy foglalkozási megbetegedéshez kapcsolódó, valamint az azokból eredő rokkantsági nyugdíjak és járadékok, a nem járulékalapú ellátások kivételével, az adós tagállam vagy tagállamok jogszabályai alapján alkalmazott árfolyamon szabadon átutalhatók,

- a szóban forgó munkavállalókat a fent meghatározott családtagjaik után családi támogatás illeti meg.

(2) Bulgária az (1) bekezdés második és harmadik francia bekezdésében meghatározotthoz hasonló elbánást biztosít a területén törvényesen alkalmazott azon munkavállalóknak, akik valamely tagállam állampolgárai, valamint azok törvényesen ott tartózkodó családtagjainak.

40. cikk

(1) A Társulási Tanács határozat útján megfelelő rendelkezéseket fogad el a 39. cikkben megállapított célkitűzés végrehajtására.

(2) A Társulási Tanács határozat útján részletes szabályokat állapít meg olyan közigazgatási együttműködés céljából, amely az (1) bekezdésben említett rendelkezések alkalmazásához megadja a szükséges igazgatási és ellenőrzési garanciákat.

41. cikk

A Társulási Tanács által a 40. cikkel összhangban elfogadott rendelkezések nem érintik a Bulgária és a tagállamok közötti kétoldalú megállapodásokból származó jogokat és kötelezettségeket, ha e megállapodások kedvezőbb elbánást írnak elő Bulgária vagy a tagállamok állampolgárai részére.

42. cikk

(1) Figyelembe véve a tagállam munkaerőpiacának helyzetét, tiszteletben tartva az adott tagállamban a munkavállalók mozgása terén érvényes szabályokat, és az adott tagállam jogszabályaira is figyelemmel:

- a tagállamok által, kétoldalú megállapodások alapján bolgár munkavállalók foglalkozatására vonatkozóan nyújtott lehetőségeket meg kell őrizni és lehetőség szerint javítani kell,

- a többi tagállam jóindulatúan megvizsgálja hasonló megállapodások kötésének lehetőségét.

(2) A Társulási Tanács a tagállamokban hatályban lévő szabályokkal és eljárásokkal összhangban és figyelembe véve a tagállamok és a Közösség munkaerőpiaci helyzetét, megvizsgálja a fenti lehetőségek további javítását, ideértve a szakképzés elérhetőségére vonatkozó lehetőségeket is.

43. cikk

A 7. cikkben említett második szakasz folyamán, vagy korábban is, ha ilyen döntést hoznak, a Társulási Tanács megvizsgálja a munkavállalók szabad mozgása javításának további módozatait, figyelembe véve a társadalmi és gazdasági helyzetet Bulgáriában, valamint a foglalkoztatási helyzetet a Közösségben. A Társulási Tanács e célból ajánlásokat tesz.

44. cikk

Annak érdekében, hogy elősegítsék a munkaerő szerkezetének átalakulását, amely a Bulgáriában végbemenő gazdasági szerkezetátalakításból ered, a Közösség technikai segítséget nyújt a megfelelő szociális biztonsági rendszer kialakításához, a 89. cikknek megfelelően.

II. FEJEZET

Letelepedés

45. cikk

(1) A tagállamok a megállapodás hatálybalépésétől kezdve a bulgáriai társaságok és állampolgárok letelepedéséhez és a területén letelepedett bulgáriai társaságok és állampolgárok tevékenységéhez olyan elbánást nyújtanak, amely nem kedvezőtlenebb a saját társaságaiknak és állampolgárainak biztosítottnál, a XVa. mellékletben említett ügyek kivételével.

(2) Bulgária a megállapodás hatálybalépésétől kezdve:

i. olyan elbánást nyújt a közösségi állampolgárok és társaságok letelepedéséhez, amely nem kedvezőtlenebb a saját társaságainak és állampolgárainak biztosítottnál, kivéve a XVb. és XVc. mellékletben említett ágazatokat és területeket, ahol ezen elbánást legkésőbb a 7. cikkben említett átmeneti időszak végéig kell biztosítani;

ii. a megállapodás hatálybalépésétől kezdve a Bulgáriában letelepedett közösségi társaságok és állampolgárok tevékenységéhez olyan elbánást nyújt, amely nem kedvezőtlenebb a saját vállalkozásainak és állampolgárainak biztosítottnál.

(3) A (2) bekezdés rendelkezései nem vonatkoznak a XVd. mellékletben felsorolt területekre.

(4) Bulgária a (2) bekezdés i. pontjában megjelölt átmeneti időszak alatt nem fogad el olyan új rendelkezést vagy intézkedést, amely a közösségi társaságoknak és állampolgároknak a területén való letelepedését illetően saját társaságaihoz és állampolgáraihoz viszonyítva hátrányos megkülönböztetést vezet be.

(5) E megállapodás alkalmazásában:

a) "letelepedés":

i. az állampolgárokat megillető jog önálló vállalkozóként gazdasági tevékenység megkezdésére és folytatására, vállalkozások – különösen olyan társaságok, amelyeket ténylegesen ők irányítanak – alapítására és irányítására. Állampolgárok önálló vállalkozása nem terjed ki a munkaerőpiacon való munkakeresésre vagy munkavállalásra és nem jogosít fel arra, hogy a másik Fél munkaerőpiacára történő belépésre. E fejezet rendelkezései nem vonatkoznak azokra, akik nem kizárólag önálló vállalkozók;

ii. a vállalkozások vonatkozásában jog leányvállalat, fióktelep és képviselet létesítése és irányítása révén gazdasági tevékenység megkezdésére és folytatására;

b) valamely vállalkozás "leányvállalata": olyan vállalkozás, amelyet az előbbi vállalkozás ténylegesen irányít;

c) "gazdasági tevékenység": magában foglalja különösen az ipari, a kereskedelmi és a kézműipari tevékenységet, valamint a szabadfoglalkozásúként végzett tevékenységet.

(6) A Társulási Tanács a (2) bekezdés i. pontjában említett átmeneti időszak során rendszeresen megvizsgálja annak a lehetőségét, hogy gyorsítsa a nemzeti elbánás nyújtását a XVb. és XVc. mellékletben említett ágazatokban, valamint azt, hogy a XVd. mellékletben felsorolt területeket és ügyeket nem lehet-e az e cikk (2) bekezdése i. pontjának hatálya alá vonni. A Társulási Tanács határozatával e mellékletek módosíthatók.

A (2) bekezdés i. pontjában említett átmeneti időszak lejártát követően a Társulási Tanács Bulgária kérésére, és ha szükséges, kivételesen, korlátozott időre meghosszabbíthatja a XVb. és XVc. mellékletben felsorolt területek vagy ügyek kizárásának időtartamát.

46. cikk

(1) A 45. cikk rendelkezéseire is figyelemmel mindkét Fél, a XVb. mellékletben meghatározott pénzügyi szolgáltatások kivételével, szabályozhatja területén a társaságok és állampolgárok letelepedését és tevékenységét, amennyiben e szabályok társaságaihoz és állampolgáraihoz viszonyítva nem jelentenek megkülönböztetést a másik Fél társaságaival és állampolgáraival szemben.

(2) A XVb. mellékletben meghatározott pénzügyi szolgáltatások tekintetében e megállapodás nem sérti a Felek azon jogát, hogy olyan intézkedéseket fogadjanak el, amelyek szükségesek a Fél monetáris politikájának folytatásához vagy prudenciális megfontolásból a befektetők, számlatulajdonosok, biztosítottak vagy más olyan személyek védelméhez, akikkel szemben letéteményesi kötelezettség áll fenn vagy pedig a pénzügyi rendszer egységességének és stabilitásának biztosításához. Ezen intézkedések a saját társaságokhoz és állampolgárokhoz képest nem tehetnek honossági alapon megkülönböztetést a másik Fél társaságaival és állampolgáraival szemben.

47. cikk

Annak érdekében, hogy megkönnyítsék a közösségi és a bolgár állampolgárok számára Bulgáriában és a Közösségben szabályozott szakmai tevékenység megkezdését és folytatását, a Társulási Tanács megvizsgálja, hogy milyen lépéseket kell tenni a képesítések kölcsönös elismerésének biztosítására. A Társulási Tanács e célból minden szükséges intézkedést meghozhat.

48. cikk

A 46. cikk rendelkezései nem zárják ki, hogy valamelyik Fél a területén a másik Fél be nem jegyzett fióktelepeinek és képviseleteinek letelepedését és működését illetően olyan különleges szabályokat alkalmazzon, amelyeket e fióktelepek, illetve képviseletek és a területén bejegyzett társaságok fióktelepei, illetve képviseletei között meglévő jogi és technikai különbségek vagy pedig a pénzügyi szolgáltatásokat illetően prudenciális megfontolások indokolnak. Az elbánásban megmutatkozó különbség nem lehet több annál, mint ami az említett jogi és technikai különbségek, vagy a XVb. mellékletben megjelölt pénzügyi szolgáltatásokat illetően a prudenciális megfontolások miatt feltétlenül szükséges.

49. cikk

(1) E megállapodás alkalmazásában "közösségi társaság", illetve "bolgár társaság" olyan társaság vagy cég, amelyet valamelyik tagállam, illetve Bulgária jogszabályaival összhangban hoztak létre és amelynek létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy gazdasági tevékenységének székhelye a Közösség, illetőleg Bulgária területén van. Ha azonban valamelyik tagállam vagy Bulgária jogszabályaival összhangban létrehozott társaságnak vagy cégnek csak létesítő okirat szerinti székhelye van a Közösség, illetőleg Bulgária területén, az ilyen társaság vagy cég működésének valódi és tartós kapcsolatban kell állnia valamely tagállam, illetve Bulgária gazdaságával.

(2) A nemzetközi tengeri szállítás vonatkozásában valamely tagállam, illetve Bulgária szállítmányozási vállalatai, illetve olyan a Közösségen, illetve Bulgárián kívül letelepedett szállítmányozási vállalatok, amelyek valamely tagállam állampolgárai, illetve bolgár állampolgárok ellenőrzése alatt állnak, szintén kedvezményezettjei az e fejezet, valamint e cím III. fejezete rendelkezéseinek, ha hajóikat az adott tagállamban, illetve Bulgáriában, annak jogszabályaival összhangban lajstromozták.

(3) E megállapodás alkalmazásában "közösségi állampolgár", illetve "bolgár állampolgár" az a természetes személy, aki valamely tagállam, illetve Bulgária állampolgára.

(4) E megállapodás rendelkezései nem zárják ki, hogy bármelyik Fél olyan intézkedést alkalmazzon, amely szükséges annak megakadályozására, hogy a piacához való hozzáférést harmadik országok irányában korlátozó intézkedéseit a megállapodás rendelkezései révén kijátsszák.

50. cikk

E megállapodás alkalmazásában "pénzügyi szolgáltatások" a XVb. mellékletben leírt tevékenységek. A Társulási Tanács kiterjesztheti vagy módosíthatja a XVb. melléklet alkalmazási körét.

51. cikk

A megállapodás hatálybalépésétől számított első öt év során, vagy a XVb. és XVc. mellékletben említett ágazatok esetében a 7. cikkben említett átmeneti időszak során Bulgária egyes iparágak közösségi társaságainak és állampolgárainak letelepedését illetően e fejezet rendelkezéseitől eltérő intézkedéseket vezethet be, ha ezek az iparágak:

- szerkezetátalakítás alatt állnak, vagy

- komoly nehézségekkel néznek szembe, különösen, ha ezek Bulgáriában komoly szociális problémákat idéznek elő, vagy

- bolgár társaságok vagy állampolgárok egy adott ágazatban vagy iparágban meglévő teljes piaci részesedésének megszűnésével vagy erőteljes csökkenésével néznek szembe, vagy

- Bulgáriában újonnan kialakuló iparágak.

Ezen intézkedések:

i. legkésőbb e megállapodás hatálybalépésétől számított ötödik évet követő második év végéig alkalmazandók, és

ii. ésszerűek és szükségesek a helyzet orvoslásához, és

iii. csak olyan bulgáriai letelepedésekre vonatkozhatnak, amelyeket ezen intézkedések hatálybalépése után kívánnak létrehozni és az adott intézkedés bevezetésekor Bulgáriában már letelepedett közösségi társaságok és állampolgárok tevékenysége vonatkozásában nem vezetnek be megkülönböztetést a bolgár társaságokhoz és állampolgárokhoz viszonyítva.

A Társulási Tanács kivételes esetekben Bulgária kérelmére, illetve amennyiben szükséges, úgy határozhat, hogy a 7. cikkben említett átmeneti időszakot meg nem haladó korlátozott időtartammal meghosszabbítja egy adott ágazat esetében az i. pontban említett időszakot.

Ezen intézkedések kialakítása és alkalmazása során Bulgária a közösségi társaságoknak és állampolgároknak lehetőség szerint preferenciális elbánást, de legalább olyan elbánást nyújt, amely nem kedvezőtlenebb, mint amilyet harmadik ország társaságainak vagy állampolgárainak biztosít.

Ezen intézkedések bevezetése előtt Bulgária a Társulási Tanácsban konzultációkat folytat és nem lépteti hatályba azokat, amíg egy hónap nem telik el attól számítva, hogy a Társulási Tanácsot a bevezetendő konkrét intézkedésekről értesíti, kivéve, ha helyrehozhatatlan kár veszélye sürgős intézkedések meghozatalát teszi szükségessé, amely esetben Bulgária a Társulási Tanáccsal az intézkedések bevezetése után haladéktalanul konzultációkat folytat.

A megállapodás hatálybalépésétől számított ötödik év elteltével, vagy a XVb. és XVc. mellékletben említett ágazatok esetén a 7. cikkben említett átmeneti időszak leteltével, Bulgária ilyen intézkedéseket csak a Társulási Tanács felhatalmazásával és az általa meghatározott feltételek mellett vezethet be.

52. cikk

(1) E fejezet rendelkezései nem vonatkoznak a légi szállítási, a belvízi hajózási és a tengeri kabotázs szolgáltatásokra.

(2) A Társulási Tanács ajánlásokat tehet az (1) bekezdésben foglalt területeken a letelepedés és a működés feltételeinek javítására.

53. cikk

(1) E cím I. fejezete rendelkezései ellenére a Közösség és Bulgária által nyújtott letelepedési jogok kedvezményezettjei jogosultak arra, hogy a fogadó ország a jogszabályaival összhangban, Bulgária és a Közösség területén, saját vagy leányvállalatai alkalmazásában olyan személyeket foglalkoztassanak, akik a Közösség tagállamai vagy Bulgária állampolgárai, ha ezen alkalmazottak e cikk (2) bekezdése szerint kulcsfontosságú személyzetnek minősülnek és őket kizárólag e kedvezményezettek vagy azok leányvállalatai alkalmazzák. Ezen alkalmazottak tartózkodási és munkavállalási engedélyei csak az ilyen alkalmazás időtartamára szólnak.

(2) A letelepedési jog kedvezményezettjei (a továbbiakban: szervezet) kulcsfontosságú személyzetének minősülnek a következők:

a) valamely szervezet magas beosztású alkalmazottai, akik elsősorban irányítják a szervezet igazgatását és akiket főleg az üzleti vállalkozás igazgatótanácsa vagy a részvényesei felügyelnek vagy irányítanak, beleértve azokat, akik

- irányítják a szervezetet, annak egy osztályát vagy szervezeti alegységét,

- felügyelik és ellenőrzik más felügyeleti, szakmai vagy igazgatási tevékenységet végző alkalmazottak munkáját,

- személyes hatáskörrel rendelkeznek alkalmazottak felvételére és elbocsátására vagy erre nézve javaslatot tehetnek vagy más személyzeti feladatot látnak el;

b) valamely szervezet olyan alkalmazottai, akik magas vagy kivételes:

- képesítéssel rendelkeznek olyan munkára vagy feladatra, amely meghatározott szakmai tudást igényel,

- tudással rendelkeznek, amely elengedhetetlenül szükséges a szervezet szolgáltató tevékenységéhez, kutatási felszereléséhez, technológiájához vagy igazgatásához.

E személyek lehetnek elismert szakmák tagjai, de a kérdéses kör nem korlátozódik rájuk.

Minden ilyen alkalmazottnak a szervezet által történő kihelyezést megelőzően legalább egy évig a kérdéses szervezet alkalmazásában kell állnia.

54. cikk

(1) E fejezet rendelkezéseit a közrend, a közbiztonság és a közegészségügy alapján indokolt korlátozások tiszteletben tartásával kell alkalmazni.

(2) E fejezet rendelkezéseit nem lehet alkalmazni olyan tevékenységekre, amelyek valamelyik Fél területén, akár csak alkalmilag is, a közhatalom gyakorlásával kapcsolatosak.

55. cikk

Azon társaságok, amelyek bolgár társaságok vagy állampolgárok és közösségi társaságok vagy állampolgárok közös ellenőrzése alatt vagy kizárólagos közös tulajdonában állnak, szintén kedvezményezettjei az e fejezet és e cím III. fejezete rendelkezéseinek.

III. FEJEZET

Szolgáltatások nyújtása a Közösség és Bulgária között

56. cikk

(1) A Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy e fejezet rendelkezéseivel összhangban – figyelembe véve a Felek szolgáltatási ágazatának fejlődését – megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy fokozatosan lehetővé tegyék olyan közösségi vagy bolgár társaságok és állampolgárok által szolgáltatások nyújtását, amelyek vagy akik nem annak a Félnek a területén telepedtek le, mint az a személy, aki számára a szolgáltatást nyújtani kívánják.

(2) Az (1) bekezdésben említett liberalizációs folyamattal összhangban és az 59. cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek tiszteletben tartásával, a Felek lehetővé teszik azon természetes személyek ideiglenes mozgását, akik szolgáltatást nyújtanak vagy akiket a szolgáltatást nyújtó szervezet az 53. cikk (2) bekezdése szerinti kulcsfontosságú személyzetként alkalmaz, ideértve valamely közösségi vagy bolgár társaság vagy állampolgár képviselőjeként eljáró természetes személyeket, akik a szolgáltatást nyújtó vállalkozás vagy állampolgár nevében szolgáltatás értékesítésére irányuló tárgyalás vagy szerződéskötés érdekében kívánnak valamely Fél területére ideiglenesen belépni, feltéve, hogy e képviselők nem végeznek a nagyközönség részére közvetlen értékesítést és nem nyújtanak saját maguk szolgáltatást.

(3) A Társulási Tanács meghozza a szükséges intézkedéseket az e cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezések fokozatos végrehajtására.

57. cikk

A Közösség és Bulgária közötti szállítási szolgáltatások nyújtása tekintetében az 56. cikk rendelkezései helyébe a következők lépnek:

(1) A nemzetközi tengeri szállítás tekintetében a Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy ténylegesen, kereskedelmi alapon alkalmazzák a piachoz és a forgalomhoz való korlátozás nélküli hozzáférés elvét.

a) A fenti rendelkezés nem korlátozza a vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló ENSZ-egyezményből származó jogokat és kötelezettségeket, úgy, ahogyan azokat a megállapodás egyik vagy másik Szerződő Fele alkalmazza.

A konferenciához nem tartozó vonalhajók szabadon versenyezhetnek a konferenciával, amennyiben kereskedelmi alapon alkalmazzák a tisztességes verseny elvét.

b) A Felek megerősítik elkötelezettségüket a szabad versenyt biztosító környezet, mint a száraz és folyékony ömlesztett áruk kereskedelmének lényegi ismérve mellett.

(2) Az (1) bekezdésben foglalt elvek alkalmazása során a Felek:

a) a jövőbeni, harmadik országokkal kötendő kétoldalú megállapodásaik nem tartalmazhatnak szállítmánymegosztásra vonatkozó rendelkezéseket, kivéve azon kivételes körülményeket, amikor a megállapodás egyik vagy másik Fele vonalhajózási társaságainak egyébként nem lenne tényleges lehetősége arra, hogy fuvarozási tevékenységet végezzenek az érintett harmadik országba vagy országból;

b) a száraz és folyékony ömlesztett áruk kereskedelme tekintetében megtiltják a szállítmány megosztására vonatkozó rendelkezések bevezetését jövőbeni kétoldalú megállapodásaikban;

c) a megállapodás hatálybalépésekor eltörölnek minden olyan egyoldalú intézkedést és adminisztratív, technikai vagy más akadályt, amelynek korlátozó vagy diszkriminatív hatása lehet a szabad szolgáltatásnyújtásra a nemzetközi tengeri hajózásban.

(3) A Felek közötti, a kölcsönös kereskedelmi igényeikhez igazodó szállítás összehangolt fejlesztésének és fokozatos liberalizációjának biztosítása érdekében a Felek a megállapodás hatálybalépése után külön közlekedési megállapodásokat kötnek, amelyekben meghatározzák a légi és a szárazföldi szállítás területén a kölcsönös piacra jutás feltételeit.

(4) A (3) bekezdésben említett megállapodások megkötése előtt a Felek nem hoznak olyan intézkedést, illetve nem tesznek olyan lépést, amely a megállapodás hatálybalépését megelőző napon fennálló helyzethez viszonyítva több korlátozást vagy megkülönböztetést jelent.

(5) Az átmeneti időszak alatt Bulgária fokozatosan hozzáigazítja jogszabályait, ideértve adminisztratív, technikai és egyéb szabályait is, a Közösség adott időben hatályos, a légi és a szárazföldi szállításra vonatkozó jogszabályaihoz, amennyiben az elősegíti a liberalizációt és a Felek piacaira való kölcsönös bejutást, továbbá megkönnyíti az utasok és az áruk mozgását.

(6) Az e fejezetben meghatározott célok elérése felé tett együttes előrehaladással párhuzamosan a Társulási Tanács megvizsgálja, hogy milyen módon lehet biztosítani a légi és a szárazföldi szállítási szolgáltatások szabadságának növeléséhez szükséges feltételeket.

58. cikk

Az 54. cikk rendelkezéseit az e fejezetben foglaltakra is alkalmazni kell.

IV. FEJEZET

Általános rendelkezések

59. cikk

(1) A IV. cím alkalmazásában a megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a Feleket abban, hogy a természetes személyek beutazására, tartózkodására, foglalkoztatására, munkakörülményeire, letelepedésére, valamint a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó jogszabályaikat alkalmazzák, feltéve, hogy ezt nem teszik olyan módon, amely hatálytalanítja vagy csorbítja a Felekre a megállapodás valamely kifejezett rendelkezéséből származó előnyöket. E rendelkezés nem érinti az 54. cikk alkalmazását.

(2) A IV. Cím II., III. és IV. fejezetének rendelkezéseit az Uruguayi Fordulóban a szolgáltatásokról folyó tárgyalások eredményének fényében a Társulási Tanács határozatával ki kell igazítani, különösen annak biztosítására, hogy a megállapodás bármely rendelkezése szerint bármelyik Fél a másik Félnek olyan elbánást nyújtson, amely nem kedvezőtlenebb, mint amelyet a jövőbeni Szolgáltatások Kereskedelméről szóló Általános Egyezmény (GATS) rendelkezései biztosítanak.

Bulgária GATS-egyezményhez való csatlakozásától függően és a Társulási Tanács által hozott határozatok sérelme nélkül:

i. a Közösség legalább olyan kedvező elbánásban részesíti a bolgár társaságokat és állampolgárokat, mint amilyeneket a jövőbeni GATS-megállapodás rendelkezései szerint kell nyújtania a megállapodás részes tagállamai társaságainak és állampolgárainak;

ii. Bulgária legalább olyan kedvező elbánásban részesíti a közösségi társaságokat és állampolgárokat, mint amilyeneket bármely harmadik ország társaságainak és állampolgárainak nyújt.

(3) A IV. cím II. fejezete rendelkezéseinek megfelelően a Bulgáriában letelepedett közösségi társaságok és állampolgárok kizárása a Bulgária által a közoktatás, az egészségügyi és szociális szolgáltatások, valamint a kulturális szolgáltatások területén nyújtott állami támogatásból, a 7. cikkben említett átmeneti időszak alatt összeegyeztethetőnek tekinthető a IV. cím rendelkezéseivel és az V. címben említett versenyszabályokkal.

V. CÍM

FIZETÉSEK, TŐKE, VERSENY ÉS MÁS GAZDASÁGI RENDELKEZÉSEK, JOGSZABÁLYOK KÖZELÍTÉSE

I. FEJEZET

Folyó fizetések és tőkemozgás

60. cikk

A Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy szabadon átváltható valutában engedélyeznek bármely fizetést a fizetési mérleg folyószámláján, ha a fizetés alapjául szolgáló ügylet az áruk, szolgáltatások és személyek Felek közötti olyan mozgására vonatkozik, amelyet a megállapodás alapján liberalizáltak.

61. cikk

(1) A tőkemozgások mérlegében szereplő ügyletek tekintetében a tagállamok és Bulgária a megállapodás hatálybalépésétől kezdve biztosítják a fogadó ország jogszabályaival összhangban létrehozott társaságokban történt közvetlen beruházásokra, a IV. cím II. fejezetében foglalt rendelkezésekkel összhangban történt beruházásokra vonatkozó szabad tőkemozgást, és azt, hogy e beruházások, valamint az ezekből származó minden nyereség felszámolható és hazatelepíthető legyen.

A fenti rendelkezés ellenére a 7. cikkben említett első szakasz végére biztosítani kell ezt a szabad mozgást, felszámolást és hazatelepítést a Bulgáriában a IV. cím II. fejezete szerint önálló vállalkozóként letelepedő közösségi állampolgárok letelepedésével összefüggő valamennyi beruházásra.

(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok a megállapodás hatálybalépésétől kezdve, Bulgária pedig a megállapodás hatálybalépését követő ötödik év végétől kezdve a Közösségben, illetve Bulgáriában letelepedett személyek közötti tőkemozgásra és az ahhoz kapcsolódó folyó fizetésekre nem vezet be új devizakorlátozásokat és a már meglévő szabályokat nem szigorítja.

(3) Az (1) és a (2) bekezdés rendelkezései nem akadályozzák Bulgáriát abban, hogy a bolgár állampolgárok és társaságok külföldi beruházásaira korlátozásokat alkalmazzon. Ez azonban nem érintheti hátrányosan a Bulgáriában eszközölt befektetések és az ebből származó nyereség felszámolását és hazatelepítését.

(4) A Felek konzultációkat folytatnak egymással, hogy a megállapodás célkitűzései előmozdítása céljából megkönnyítsék a Közösség és Bulgária közötti tőkemozgást.

62. cikk

(1) A megállapodás hatálybalépését követő öt év során a Felek olyan intézkedéseket hoznak, amelyek lehetővé teszik a tőke szabad mozgására vonatkozóan a közösségi szabályok további fokozatos alkalmazásához szükséges feltételek megteremtését.

(2) A megállapodás hatálybalépésétől számított ötödik év végéig a Társulási Tanács megvizsgálja, hogyan lehet a közösségi szabályokat a tőkemozgásra teljes mértékben alkalmazni.

63. cikk

E fejezet rendelkezéseire figyelemmel, és a 65. cikk rendelkezései ellenére, amíg nem kerül sor a bolgár valuta a Nemzetközi Valutaalap (IMF) VIII. cikke szerinti teljes konvertibilitásának bevezetésére, Bulgária rendkívüli körülmények bekövetkezése esetén devizakorlátozásokat alkalmazhat a rövid- és középlejáratú hitelek nyújtásával és felvételével kapcsolatosan, amennyiben Bulgária ilyen korlátozásokra kényszerül e hitelek nyújtása esetében és e korlátozások Bulgária IMF-státusza alapján megengedettek.

Bulgária e korlátozásokat megkülönböztetéstől mentes módon alkalmazza. A korlátozásokat úgy kell alkalmazni, hogy a lehető legkisebb mértékben zavarják a megállapodást. Bulgária haladéktalanul értesíti a Társulási Tanácsot az ilyen intézkedések bevezetéséről és azok minden változásáról.

II. FEJEZET

Verseny és más gazdasági rendelkezések

64. cikk

(1) E megállapodás megfelelő működésével, amennyiben érinthetik a Közösség és Bulgária közötti kereskedelmet, összeegyeztethetetlenek a következők:

i. minden olyan, vállalkozások közötti megállapodás, vállalkozások társulásai által hozott döntés és vállalkozások közötti egyeztetett gyakorlat, amelynek a célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása;

ii. egy vagy több vállalkozás által erőfölénnyel való visszaélés Bulgária vagy a Közösség területének egészén vagy jelentős részén;

iii. bármely állami támogatás, amely azáltal, hogy előnyben részesít egyes vállalkozásokat vagy egyes áruk termelését, torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget.

(2) Az e cikkel ellentétes magatartást az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés 85., 86. és 92. cikkében foglalt szabályok alkalmazásából eredő szempontok alapján kell elbírálni.

(3) A Társulási Tanács e megállapodás hatálybalépésétől számított öt éven belül elfogadja az (1) és (2) bekezdés végrehajtásához szükséges szabályokat.

(4) a) Az (1) bekezdés iii. pontjában foglalt rendelkezések alkalmazása szempontjából a Felek elismerik, hogy a megállapodás hatálybalépésétől számított első öt év során Bulgária által nyújtott bármely állami támogatást azon tény figyelembevételével kell elbírálni, hogy Bulgáriát az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés 92. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott közösségi térségekkel azonos térségnek kell tekinteni. A Társulási Tanács Bulgária gazdasági helyzetét figyelembe véve dönti el hogy ezen időszakot szükséges-e további ötéves időszakokkal meghosszabbítani.

b) Mindkét Szerződő Fél biztosítja az áttekinthetőséget az állami támogatási politikája területén, többek között olyan módon, hogy évente tájékoztatja a másik Felet a nyújtott támogatás teljes összegéről és megoszlásáról, valamint a másik Fél kérésére a támogatási rendszerekről. Az egyik Fél kérésére a másik Fél tájékoztatást ad az egyedi állami támogatásokról is.

(5) A III. cím II. és III. fejezetében említett termékek tekintetében:

- az (1) bekezdés iii. pontjában foglalt rendelkezést nem kell alkalmazni,

- az (1) bekezdés i. pontjával ellentétes gyakorlatot a Közösség által az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés 42. és 43. cikke alapján megállapított szempontokkal, és különösen a 26/1962/EK tanácsi rendeletben foglalt szempontokkal összhangban kell elbírálni.

(6) Ha Bulgária vagy a Közösség úgy véli, hogy valamely magatartás ellentétes az (1) bekezdés rendelkezéseivel, és:

- az esettel a (3) bekezdésben említett végrehajtási szabályok alapján nem foglalkoznak megfelelően, vagy

- ilyen szabályok hiányában és ha az ilyen magatartás a másik Fél érdekeit komolyan sérti vagy ezzel fenyeget vagy a másik Fél hazai iparának, ideértve annak szolgáltatóiparát is, anyagi kárt okoz vagy ilyen kár okozásával fenyeget,

a Társulási Tanácsban történt konzultáció után vagy az ügynek konzultáció céljából a Társulási Tanács elé történt terjesztését 30 munkanap elteltével megfelelő intézkedéseket hozhat.

Az e cikk (1) bekezdésének iii. pontjával összeegyeztethetetlen magatartás esetén, ha arra az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény alkalmazandó, ezen intézkedéseket csak az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményben, illetve más – a Felek között alkalmazandó és a GATT keretében tárgyalt – vonatkozó szerződésben meghatározott eljárásokkal és feltételekkel összhangban lehet meghozni.

(7) A (3) bekezdéssel összhangban elfogadott rendelkezések sérelme nélkül, a Felek a szakmai és üzleti titok védelme által megkívánt korlátozások figyelembevételével folytatják az információcserét.

(8) E cikket nem kell alkalmazni az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződésben foglalt, a 2. jegyzőkönyv hatálya alá tartozó termékekre.

65. cikk

(1) A Felek arra törekednek, hogy elkerüljék korlátozó intézkedések, ideértve a fizetési mérleg okokból a behozatalra vonatkozó intézkedések alkalmazását. Ilyen intézkedések bevezetése esetén az a Fél, amelyik ezen intézkedéseket hozta, mihelyt lehetséges, átadja a másik Félnek az ezek megszüntetésére vonatkozó menetrendet.

(2) Ha a Közösség egy vagy több tagállama vagy Bulgária a fizetési mérlege tekintetében súlyos nehézségekkel néz szembe vagy ennek közvetlen veszélye fenyeget, Bulgária vagy a Közösség, amelyik érintett, az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezményben meghatározott feltételek szerint korlátozó intézkedéseket fogadhat el – ideértve a behozatalra vonatkozó rendelkezéseket is – amelyek korlátozott időtartamúak és nem terjedhetnek túl azon, ami a fizetési mérleg helyzetének orvoslásához feltétlenül szükséges. A Közösség vagy Bulgária, az eset függvényében, haladéktalanul tájékoztatja a másik Felet.

(3) A korlátozó intézkedéseket nem lehet alkalmazni a beruházásokhoz kapcsolódó átutalásokra, különösen a befektetett vagy újra befektetett összegek, illetve az ezekből származó bármely jövedelem hazatelepítésére.

66. cikk

A közvállalkozások, valamint az olyan vállalkozások tekintetében, amelyek különleges vagy kizárólagos jogokat kaptak, a Társulási Tanács a megállapodás hatálybalépésétől számított harmadik évtől kezdve biztosítja, hogy az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésben, nevezetesen annak 90. cikkében foglalt elvek, valamint az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet 1990. áprilisi bonni találkozójának záródokumentumában foglalt elvek (különösen a vállalkozók döntési szabadsága) érvényre jussanak.

67. cikk

(1) Bulgária tovább javítja a szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok védelmét, hogy a megállapodás hatálybalépésétől számított ötödik év végére a Közösségben érvényesülő védelemhez hasonló szintű védelmet biztosítson, ideértve az ilyen jogok érvényesítéséhez szükséges hasonló eszközöket is.

(2) Ugyanezen időszakon belül Bulgária kérelmezni fogja az európai szabadalmak megadásáról szóló, 1973. október 5-i Müncheni Egyezményhez való csatlakozását. Bulgária emellett csatlakozni fog azokhoz a XVI. melléklet (1) bekezdésében említett] szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogról szóló többoldalú egyezményekhez, amelyeknek a Közösség tagállamai már részesei, vagy amelyeket a tagállamok ténylegesen alkalmaznak.

68. cikk

(1) A Felek úgy vélik, hogy a megkülönböztetésmentesség és a kölcsönösség elve alapján a közbeszerzési szerződések odaítélésének felszabadítása – különösen GATT összefüggésben – kívánatos cél.

(2) A megállapodás 49. cikkében meghatározott bolgár társaságok a megállapodás hatálybalépésétől kezdve a közösségi közbeszerzési szabályok szerint részt vehetnek közösségi közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásaiban olyan elbánás szerint, amely nem kedvezőtlenebb a közösségi társaságoknak biztosítottnál.

A megállapodás 49. cikkében meghatározott közösségi társaságok legkésőbb a 7. cikkben említett átmeneti időszak végén részt vehetnek a bulgáriai közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásaiban olyan elbánás szerint, amely nem kedvezőtlenebb a bolgár társaságoknak biztosítottnál.

A 45. cikk szerinti leányvállalati formában és az 55. cikk szerinti formában Bulgáriában – IV. cím II. fejezetének rendelkezései szerint – letelepedett közösségi társaságok a megállapodás hatálybalépésétől kezdve részt vehetnek a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásaiban olyan elbánás szerint, amely nem kedvezőtlenebb a bolgár társaságoknak biztosítottnál. A Bulgáriában a 45. cikk szerinti fióktelepek és képviseletek formájában letelepedett közösségi vállalatok legkésőbb az átmeneti időszak végétől részesülnek ilyen elbánásban.

A Társulási Tanács rendszeresen megvizsgálja annak a lehetőségét, hogy Bulgária már az átmeneti időszak lejárta előtt biztosítsa valamennyi közösségi társaságnak azt, hogy részt vehessenek Bulgáriában a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásaiban.

(3) A közbeszerzési szerződések teljesítéséhez kapcsolódó letelepedés, működés, a Közösség és Bulgária közötti szolgáltatások nyújtása, valamint a munkaerő mozgása és alkalmazása tekintetében a megállapodás 38–57. cikkének rendelkezései irányadók.

III. FEJEZET

Jogszabályok közelítése

69. cikk

A Felek elismerik, hogy Bulgáriának a Közösségbe történő gazdasági integrációjának egyik alapvető előfeltétele az, hogy az ország jelenlegi és jövőbeni jogszabályait közelítsék a Közösség jogszabályaihoz. Bulgária törekszik annak biztosítására, hogy jogszabályai fokozatosan összeegyeztethetővé váljanak a közösségi jogszabályokkal.

70. cikk

A jogszabályok közelítése különösen a következő területekre terjed ki: vámjog, társasági jog, bankjog, vállalati számvitel és adózás, szellemi tulajdonjog, munkavállalók munkahelyi védelme, pénzügyi szolgáltatások, versenyszabályok, emberek, állatok és növények életének és egészségének védelme, fogyasztóvédelem, közvetett adózás, műszaki szabályok és szabványok, atomenergiát érintő törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések, szállítás és környezetvédelem.

71. cikk

A Közösség technikai segítséget nyújt Bulgáriának ezen intézkedések végrehajtásához, amely többek között magában foglalja az alábbiakat:

- szakértők cseréje,

- gyors információnyújtás, különösen a vonatkozó jogszabályokról,

- szemináriumok szervezése,

- szakképzés,

- segítségnyújtás a közösségi jogszabályok fordításához az érintett területeken.

VI. CÍM

GAZDASÁGI EGYÜTTMŰKÖDÉS

72. cikk

(1) A Közösség és Bulgária gazdasági együttműködést létesít, amelynek célja, hogy hozzájáruljon Bulgária fejlődéséhez és növekedési potenciáljához. Ezen együttműködésnek a lehető legszélesebb alapon erősítenie kell a meglévő gazdasági kapcsolatokat, mindkét Fél előnyére.

(2) A politikák és egyéb intézkedések Bulgária gazdasági és társadalmi fejlődésének előrehaladását szolgálják, és ezeket a fenntartható fejlődés alapelve vezérli. E politikáknak biztosítaniuk kell, hogy kezdetektől fogva teljes mértékben magukban foglalják a környezetvédelmi megfontolásokat és kapcsolódjanak a harmonikus társadalmi fejlődés követelményeihez.

(3) E célból az együttműködésnek különösen az iparral, beleértve a beruházást, mezőgazdasággal és az agráripari ágazattal, energiával, közlekedéssel, távközléssel, regionális fejlesztéssel és idegenforgalommal kapcsolatos politikákra és intézkedésekre kell összpontosítania.

(4) Különös figyelmet kell fordítani azon intézkedésekre, amelyek előmozdíthatják a közép- és kelet-európai országok közötti együttműködést, a térség harmonikus fejlődése céljából.

73. cikk

Ipari együttműködés

(1) Az együttműködés főként az alábbiak előmozdítására irányul:

- ipari kooperáció mindkét oldal gazdasági szereplői között, elsődlegesen a magánszektor erősítésének céljából,

- a Közösség részvétele Bulgária erőfeszítéseiben, hogy mind az állami, mind pedig a magánszektorban korszerűsítse és szerkezetileg átalakítsa iparát, amely hatással lesz a központilag irányított gazdaságból a piacgazdaságba történő átmenetre, olyan feltételek mellett, amelyek biztosítják a környezet védelmét,

- egyes ágazatok szerkezetátalakítása; ezzel kapcsolatban a Társulási Tanács részletesen megvizsgálja a szén- és acélágazatot érintő problémákat, valamint a hadiipar átállítását,

- új vállalkozások létrehozása fejlődési lehetőséget kínáló területeken, különösen a könnyűipari, a fogyasztásicikk- és a piaci szolgáltatási ágazatban,

- technológia és know-how átadása.

(2) Az ipari együttműködési kezdeményezések figyelembe veszik a Bulgária által meghatározott prioritásokat. E kezdeményezések különösen arra irányulnak, hogy megfelelő kereteket biztosítsanak a vállalkozások számára, fejlesszék a vállalatirányítási ismereteket, és átláthatóvá tegyék a piacokat és a vállalkozási feltételeket, illetve adott esetben technikai segítségnyújtásra is kiterjedhetnek.

74. cikk

Beruházásfejlesztés és -védelem

(1) Az együttműködés célja, hogy megteremtsék, és adott esetben fejlesszék a hazai és a külföldi magánberuházások és ezek védelmének jogi kereteit és kedvező környezetét, amelyek létfontosságúak a Bulgáriában végbemenő gazdasági és ipari újjáépítéshez és fejlődéshez. Az együttműködésnek az is célja, hogy ösztönözze és előmozdítsa Bulgáriában a külföldi beruházást és a privatizációt.

(2) Az együttműködés legfőbb céljai:

- megállapodások megkötése a tagállamok és Bulgária között, adott esetben, a beruházások előmozdítására és védelmére,

- megállapodások megkötése a tagállamok és Bulgária között, adott esetben, a kettős adóztatás elkerülésére,

- megfelelő tőkeátutalási megállapodások végrehajtása,

- további dereguláció és a gazdasági infrastruktúra javítása,

- kölcsönös tájékoztatás kereskedelmi vásárok, kiállítások, kereskedelmi hetek és más rendezvények keretében történő beruházási lehetőségekről,

- kölcsönös tájékoztatás a beruházások területén érvényes törvényekről, rendeletekről és közigazgatási gyakorlatokról a beruházások területén.

(3) Bulgária figyelembe veszi – a GATT-ban történt elfogadást követően – a beruházási intézkedések kereskedelmi vonatkozásairól (TRIMs) szóló szabályokat.

75. cikk

Mezőgazdasági és ipari szabványok és megfelelőségértékelés

(1) A Felek együttműködnek abból a célból, hogy csökkentsék a különbségeket a szabványosítás, valamint a megfelelőségértékelési eljárások terén.

(2) E célból az együttműködés arra irányul, hogy:

- előmozdítsa a közösségi műszaki előírások, az európai szabványok és megfelelőségértékelési eljárások használatát,

- adott esetben az e területeken megvalósuló kölcsönös elismerésről megállapodásokat kössenek,

- ösztönözze Bulgária tevékeny és rendszeres részvételét a szakosított szervezetek munkájában (CEN, Cenelec, ETSI, EOTC),

- támogassa Bulgária részvételét az európai mérési és vizsgálati programokban,

- előmozdítsa a minőségellenőrzés és termelési folyamatok területén a műszaki és módszertani információk cseréjét.

(3) A Közösség adott esetben technikai segítséget nyújt Bulgáriának.

76. cikk

Együttműködés a tudomány és technológia területén

(1) A Felek előmozdítják az együttműködést a kutatás és műszaki fejlesztés terén. Különleges figyelmet fordítanak a következőkre:

- kölcsönös tájékoztatás egymás tudomány- és technológiai politikájáról,

- közös tudományos találkozók (szemináriumok és műhelyek) szervezése,

- közös kutatási és fejlesztési tevékenység, amelyek célja, hogy támogassa a tudományos haladást, valamint a technológia és know-how átadását,

- mindkét Fél kutatói és szakemberei számára szakképzés és mobilitásprogramok,

- a kutatást és új technológiák alkalmazását ösztönző környezet kialakítása, a kutatás eredményeihez fűződő szellemi tulajdon megfelelő védelmének biztosítása,

- Bulgária részvétele a közösségi programokban a (3) bekezdéssel összhangban.

Adott esetben a Közösség technikai segítséget nyújt.

(2) A Társulási Tanács meghatározza az együttműködés fejlesztésére szolgáló megfelelő eljárásokat.

(3) Az együttműködés a Közösség kutatás és a technológiai fejlesztés területén meghatározott keretprogramja alapján a Felek eljárásaival összhangban tárgyalt és megkötött külön megállapodások alapján valósul meg.

77. cikk

Oktatás és képzés

(1) Az együttműködés célja Bulgária prioritását figyelembe véve az emberi erőforrások harmonikus fejlesztése, valamint az általános oktatás és a szakmai képzés színvonalának emelése Bulgáriában, mind az állami, mind a magánszektorban. Kialakítják az intézményes kereteket és együttműködési terveket (az Európai Képzési Alapítvánnyal és TEMPUS programmal). Ebben az összefüggésben Bulgáriának az egyéb közösségi programokban való részvételét is mérlegelhetik.

(2) Az együttműködés különösen az alábbi területekre összpontosul:

- az oktatási és képzési rendszer reformja Bulgáriában,

- alapképzés, továbbképzés és átképzés, az állami vagy magánszektor vezetőinek és főtisztviselőnek képzését is beleértve, különösen a később meghatározandó, elsőbbséget élvező területeken,

- együttműködés az egyetemek között, együttműködés egyetemek és vállalkozások között, továbbá a tanárok, diákok, ügyintézők és fiatalok mobilitása,

- az európai tanulmányok oktatásának előmozdítása a megfelelő intézményekben,

- tanulmányi idők és diplomák kölcsönös elismerése,

- közösségi nyelvek és a bolgár nyelv oktatása,

- fordítók és tolmácsok képzése, valamint a közösségi nyelvi normák és terminológia használatának előmozdítása.

78. cikk

Mezőgazdaság és az agráripari ágazat

(1) Az együttműködés célja e területen a mezőgazdaság és az agráripari ágazat korszerűsítése, szerkezetátalakítása és privatizálása Bulgáriában. Különösen arra törekedve, hogy:

- fejlessze a magángazdaságokat és az elosztási hálózatot, a tárolási módszereket, valamint a forgalmazást stb.,

- korszerűsítse a vidéki infrastruktúrát (szállítás, vízellátás, távközlés),

- javítsa a területrendezést, ideértve a településfejlesztést és városfejlesztést,

- megfelelő módszerek és termékek alkalmazásával javítsa a termelékenységet és a minőséget, biztosítson képzést és ellenőrzést a termelésben felhasznált anyagokat érintő környezetvédelmi módszerek alkalmazásához,

- átalakítsa, fejlessze és korszerűsítse a feldolgozó üzemeket és azok értékesítési technikáját,

- erősítse a mezőgazdaság kiegészítő jellegét,

- mozdítsa elő a mezőgazdaságban az ipari együttműködést és a know-how cseréjét, különösen a közösségi és a bulgáriai magánszektorok között,

- fejlessze az együttműködést az állategészségügy és a növényegészségügy, valamint az élelmiszer-higiénia (különösen ionizáció) terén, beleértve az állat-egészségügyi jogalkotást és ellenőrzést, növényi és növény-egészségügyi jogalkotást, a képzéshez és az ellenőrzések megszervezéséhez nyújtott segítség révén, a közösségi szabványokhoz való fokozatos közelítés céljából,

- fejlesszen ki ökológiailag tiszta régiókat, technológiákat és növényfajtákat,

- fejlessze és mozdítsa elő a tényleges együttműködést a közösségi modellekkel összeegyeztethető minőségbiztosítási rendszerek területén,

- segítse elő Bulgáriában a vidék integrált fejlesztését,

- hozzon létre információcserét a mezőgazdasági politika és jogszabályok tekintetében.

(2) E célból a Közösség adott esetben technikai segítséget nyújt.

79. cikk

Energia

(1) A piacgazdasági elvek és az Európai Energia Charta keretében a Felek együttműködnek az európai energiapiacok fokozatos integrációja fejlesztése érdekében.

(2) Az együttműködés, többek között, szükség szerinti technikai segítségnyújtást foglal magában az alábbi területeken:

- az energiapolitika tervezése és meghatározása mind nemzeti, mind regionális szinten, beleértve a hosszú távú szempontokat is,

- vállalatirányítás és képzés az energiaágazatban,

- az energiatakarékosság és az energiahatékonyság előmozdítása,

- az energiaforrások fejlesztése,

- az elosztás javítása, valamint az ellátás javítása és diverzifikálása,

- az energiatermelés és fogyasztás környezeti hatása,

- az atomenergia-ágazat,

- az energiapiac nagyobb mértékű megnyitása, ideértve a gáz- és villamosenergia-tranzit elősegítését is,

- a villamosenergia- és gázágazat, beleértve az ellátási hálózatok összekapcsolási lehetőségének megvizsgálását,

- az energetikai infrastruktúrák korszerűsítése,

- a vállalkozások közötti együttműködés keretfeltételeinek kialakítása az ágazatban,

- technológia és know-how átadása.

80. cikk

Nukleáris biztonság

(1) Az együttműködés célja, hogy biztosítsa az atomenergia biztonságosabb felhasználását.

(2) Az együttműködés elsősorban a következő területekre terjed ki:

- az üzembiztonság növelése a bolgár atomerőművekben,

- VVER-440 reaktorokkal ellátott meglévő bolgár erőműnél az átalakítás megvalósíthatóságának vizsgálata,

- nukleáris létesítmények irányító és egyéb személyzetének továbbképzése,

- a nukleáris biztonságra vonatkozó bolgár törvények és rendeletek fejlesztése és a felügyeleti hatóságok és erőforrásaik megerősítése,

- nukleáris biztonság, felkészültség nukleáris veszélyhelyzetekre, balesetkezelés,

- sugárvédelem, ideértve a környezeti sugárellenőrzést,

- tüzelőanyagciklus-problémák, a nukleáris anyagok biztonságos őrzése,

- a radioaktív hulladék kezelése,

- a nukleáris létesítmények leállítása és leszerelése,

- sugármentesítés.

(3) Az együttműködés a 76. cikkel összhangban kiterjed az információ- és tapasztalatcserére, valamint a kutatási és fejlesztési tevékenységre.

81. cikk

Környezet

(1) A Felek fejlesztik és erősítik együttműködésüket a környezetvédelem és az emberi egészség területén, amelyet elsődlegesnek ítélnek.

(2) Az együttműködés különösen a következő területekre terjed ki:

- a szennyezési szintek tényleges figyelemmel kísérése; a környezet állapotáról nyújtott tájékoztatás rendszere,

- a helyi, regionális és határokon átterjedő levegő- és vízszennyezés elleni harc,

- fenntartható, hatásos és környezeti szempontból hatékony energiatermelés és -felhasználás; az ipari létesítmények biztonsága,

- a határ menti vízfolyások – beleértve határokat átlépő vízfolyásokat is – vízbázisaival való gazdálkodás a nemzetközi jog alapelveivel összhangban és különösen a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és hasznosításáról szóló egyezmény rendelkezéseinek megfelelően,

- a vegyi anyagok osztályozása és biztonságos kezelése,

- a vízminőség, különösen a határokat átlépő vízfolyások (beleértve a Dunát és a Fekete-tengert) vízminősége,

- a vízszennyeződés hatékony megelőzése és csökkentése, különösen az ivóvízbázisok tekintetében,

- a hulladékok csökkentése, újrahasznosítása és biztonságos ártalmatlanítása, a Bázeli Egyezmény végrehajtása,

- a mezőgazdaság környezeti hatása; talajerózió, szikesedés, savasodás,

- az erdők, állat- és növényfajok védelme; a természet ökológiai egyensúlyának helyreállítása,

- területrendezés, ideértve a településfejlesztést és városfejlesztést,

- a tengerparti zónák kezelése,

- gazdasági és fiskális eszközök használata,

- globális éghajlatváltozás és ennek megelőzése,

- környezetvédelmi oktatás és környezet-tudatosság,

- nemzetközi regionális programok megvalósítása (többek között a Duna-medencét és a Fekete-tengert illetően).

(3) Az együttműködés különösen az alábbiakon keresztül valósul meg:

- információk és szakértők cseréje, ideértve azon információkat, amelyek a tiszta technológiák átadására vonatkoznak, illetőleg azokat a szakértőket, akik e témával foglalkoznak,

- képzési programok,

- jogszabályok, szabványok és módszerek (közösségi szabványok) harmonizálása,

- regionális szintű együttműködés, esetleg közös programok megvalósítása nemzetközi szinten, különösen a határokat átlépő vízfolyásokkal való gazdálkodást, azok védelmét és vízminőségét illetően; együttműködés az Európai Környezetvédelmi Ügynökség keretén belül, annak létrejötte után,

- stratégiák kifejlesztése, különösen a globális és az éghajlatra vonatkozó kérdések tekintetében,

- környezetihatás-tanulmány,

- a környezetgazdálkodás javítása, ideértve a vízügyi igazgatást is.

(4) A 8. jegyzőkönyv rögzíti a határokat átlépő vízfolyások vizével való gazdálkodásra, vízvédelmére és vízminőségére vonatkozó rendelkezéseket.

82. cikk

Közlekedés

(1) A Felek fejlesztik és fokozzák együttműködésüket, hogy lehetővé tegyék Bulgária számára a következőket:

- a közlekedés átalakítása és korszerűsítése,

- az utasok és az áruk mozgásának, valamint a szállítási piachoz való hozzáférés javítása az adminisztratív, műszaki és egyéb akadályok megszüntetése révén,

- a Bulgárián átmenő közösségi forgalom elősegítése a közúti, a vasúti, a belvízi és a kombinált szállítás terén,

- közösségi szabványokkal összemérhető üzemi szabványok elérése.

(2) Az együttműködés különösen a következőkre terjed ki:

- gazdasági, jogi és műszaki képzési programok,

- technikai segítségnyújtás, tanácsadás és információcsere.

(3) Az együttműködésben elsőbbséget élveznek a következő területek:

- közúti szállítás, beleértve a tranzitfeltételek fokozatos könnyítését,

- vasutak és repülőterek igazgatása, ideértve a megfelelő nemzeti hatóságok közötti együttműködést,

- az úthálózat fejlesztése és a közutak, belvízi utak, vasutak, kombinált szállítási utak, kikötők és repülőterek infrastruktúrájának korszerűsítése a jelentős közös érdekű és a transzeurópai útvonalakon,

- területrendezés, ideértve a településfejlesztést és városfejlesztést,

- a műszaki felszerelés korszerűsítése a közösségi szabványoknak való megfelelés céljából, különösen a közúti-vasúti szállítás, a kombinált szállítás és az átrakodás területén,

- összehangolt szállítási politikák alkalmazása, amelyek összeegyeztethetőek a Közösségben alkalmazottakkal,

- közös technológiai és kutatási programok elősegítése a 76. cikknek megfelelően.

83. cikk

Távközlés és postai szolgáltatások

(1) A Felek bővítik és erősítik együttműködésüket e területen és a következő intézkedéseket kezdeményezik e célból:

- információcsere a távközlési és postai szolgáltatási politikák területén,

- műszaki és más információk cseréje, szemináriumok, műhelyek, konferenciák szervezése mindkét Fél szakértői számára,

- képzés és tanácsadás folytatása,

- technológia és know-how átadása a távközlés és a postai szolgáltatások minden vonatkozásában,

- közös projektek megvalósítása mindkét Fél megfelelő szervezetei által,

- az európai szabványok, minősítési rendszerek és harmonizációs tervezetek bevezetése,

- új tájékoztatási módok, szolgáltatások és eszközök támogatása, különösen ha azok kereskedelmileg is alkalmazhatók.

(2) E tevékenységek elsősorban a következő prioritást élvező területekre terjednek ki:

- Bulgáriában a távközlés és a postai szolgáltatások terén az ágazati piacpolitika, a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási előírások és eljárások fejlesztése és alkalmazása,

- Bulgária távközlési hálózatának korszerűsítése és integrálása az európai és a világhálózatokba,

- együttműködés az európai szabványosítás keretei között,

- a transzeurópai rendszerek integrációja; a távközlés jogi és szabályozási szempontjai,

- a telekommunikációs ágazat igazgatása az új gazdasági környezetben: a távközlés, a postai és műsorszóró szolgáltatások igazgatása az új gazdasági környezetben, szervezeti felépítés, stratégia és tervezés, beszerzési elvek.

84. cikk

Banki, biztosítási és egyéb pénzügyi szolgáltatások

(1) A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy Bulgáriában megfelelő keretet hozzanak létre és fejlesszenek ki a banki, biztosítási és pénzügyi szolgáltatási ágazat ösztönzésére.

(2) Az együttműködés a következőkre irányul:

- a hatékony bulgáriai számviteli és könyvvizsgálati rendszerek fejlesztése az Európai Közösség szabványai alapján,

- a banki és pénzügyi rendszerek megszilárdítása és szerkezetátalakítása,

- a banki és pénzügyi szolgáltatások felügyeleti és szabályozási rendszerének fejlesztése és összehangolása,

- szószedetek készítése a szakmai fogalmakhoz,

- információcsere, különös tekintettel a jogszabálytervezetekre,

- a közösségi és bolgár jogszabályok elkészítése és fordítása.

(3) A fenti célok érdekében az együttműködés kiterjed a technikai segítségnyújtásra és képzésre.

85. cikk

Együttműködés a könyvvizsgálat és a pénzügyi ellenőrzés terén

(1) A Felek együttműködnek, hogy a bolgár közigazgatásban a Közösségben rendszeresített módszerek és eljárások alapján hatékony könyvvizsgálati és pénzügyi ellenőrzési rendszert fejlesszenek ki.

(2) Az együttműködés a következőkre irányul:

- megfelelő információk cseréje a könyvvizsgálati rendszerekről,

- a könyvvizsgálati dokumentumok egységesítése,

- képzési és tanácsadási tevékenység.

(3) E célból a Közösség adott esetben technikai segítséget nyújt.

86. cikk

Monetáris politika

A bolgár hatóságok kérelmére a Közösség technikai segítséget nyújt, hogy támogassa Bulgária erőfeszítéseit a leva teljes konvertibilitásának bevezetésére, valamint politikájának az Európai Monetáris Rendszer politikájához történő fokozatos közelítésére. Ennek keretében nem hivatalos alapon információcserére kerül sor, az Európai Monetáris Rendszer elveiről és működéséről.

87. cikk

Pénzmosás

(1) A Felek megteremtik együttműködésük keretei azzal a céllal, hogy megakadályozzák pénzügyi rendszerüknek pénzmosásra történő felhasználását, általában a bűnözésből, különösen a kábítószerrel kapcsolatos bűncselekményekből származó bevételek terén.

(2) Az együttműködés e téren kiterjed a közigazgatási és technikai segítségnyújtásra a pénzmosás elleni olyan megfelelő szabályok bevezetése érdekében, amelyek egyenértékűek azon szabályokkal, amelyeket a Közösség és az e téren működő más nemzetközi fórumok, ideértve a Pénzügyi Akció Munkacsoportot (FATF), elfogadtak.

88. cikk

Regionális fejlesztés

(1) A Felek megerősítik a regionális fejlesztésre és a területrendezésre irányuló együttműködésüket.

(2) E célból a következő intézkedéseket hozhatják:

- információcsere nemzeti, regionális vagy helyi hatóságok között a regionális és a területrendezési politikáról, és adott esetben segítségnyújtás Bulgária számára az ilyen politika kialakításához,

- a regionális és a helyi hatóságok együttes fellépése a gazdaságfejlesztés területén,

- közös megközelítés vizsgálata olyan térségek fejlesztésére, amelyek Bulgáriának a Közösséggel határos térségei,

- kölcsönös látogatások az együttműködési és segítségnyújtási lehetőségek feltárása céljából,

- köztisztviselők, illetve szakértők cseréje,

- technikai segítségnyújtás, különös tekintettel a hátrányos helyzetű területek fejlesztésére,

- az információ- és tapasztalatcserét elősegítő programok kialakítása, ideértve a szemináriumokat is.

89. cikk

Szociális együttműködés

(1) Az egészség és biztonság vonatkozásában a Felek együttműködést alakítanak ki azzal a céllal, hogy a Közösségben érvényesülő védelmi szint alapulvételével javítsák a munkavállalók egészsége és biztonsága védelmének szintjét. Az együttműködés különösen a következőkre terjed ki:

- technikai segítségnyújtás,

- szakértők cseréje,

- vállalkozások közötti együttműködés,

- információcsere, valamint adminisztratív és egyéb lényeges segítségnyújtás vállalkozások számára; képzési tevékenységek,

- együttműködés a közegészségügy terén.

(2) A foglalkoztatás tekintetében a Felek közötti együttműködés különösen a következőkre terjed ki:

- a munkaerőpiac szervezése,

- munkaközvetítő és pályaválasztási tanácsadó szolgáltatások korszerűsítése,

- regionális szerkezetátalakítási programok tervezése és végrehajtása,

- a helyi foglalkoztatás fejlesztésének ösztönzése.

E téren az együttműködés olyan tevékenységeken keresztül valósul meg, mint például tanulmányok, szakértői segítségnyújtás, tájékoztatás és képzés.

(3) A Felek társadalombiztosítás terén folytatott együttműködése arra irányul, hogy a bolgár társadalombiztosítási rendszert hozzáigazítsák az új gazdasági és társadalmi helyzethez, elsősorban szakértői segítségnyújtással, valamint tájékoztatással és képzéssel.

90. cikk

Idegenforgalom

A Felek erősítik és fokozzák együttműködésüket különösen a következő területeken:

- az idegenforgalom megkönnyítése, szükség esetén az alakiságok csökkentésével,

- segítségnyújtás Bulgáriának az idegenforgalmi ágazat privatizálásához, továbbá olyan hatékony állami és vállalati politikák kidolgozásához, amelyek megteremtik az optimális jogi, közigazgatási és pénzügyi mechanizmusokat az idegenforgalom további fejlődéséhez,

- az információáramlás megerősítése nemzetközi hálózatokon, adatbázisokon stb. keresztül,

- know-how átadása szakképzés, szakembercserék és szemináriumok útján,

- közös tevékenységek lehetőségének vizsgálata (határon átnyúló projektek, testvérvárosi kapcsolatok létrehozása, stb.),

- véleménycsere és megfelelő információcsere biztosítása az idegenforgalmi ágazatot érintő kölcsönös érdeklődésre számot tartó fontosabb kérdésekről.

91. cikk

Kis- és középvállalkozások

(1) A Felek célja, hogy fejlesszék és erősítsék a meglévő kis- és középvállalkozásokat, mindenekelőtt a magánszektorban, valamint a Közösségben és Bulgáriában működő kis- és középvállalkozások közötti együttműködést.

(2) A Felek támogatják az információ- és a know-how cseréjét a következő területeken:

- a kis- és középvállalkozások alapításához és bővüléséhez, valamint a határon túli együttműködéshez szükséges jogi, adminisztratív, technikai, adózási és pénzügyi feltételek javítása,

- a kis- és középvállalkozások által igényelt különleges szakmai szolgáltatások nyújtása (vezetőképzés, számvitel, marketing, minőségellenőrzés stb.) és az ilyen szolgáltatásokat nyújtó szervezetek megerősítése,

- megfelelő kapcsolatok kialakítása a közösségi gazdasági szereplőkkel a kis- és középvállalkozások számára történő információáramlás javítása és a határon túli együttműködés elősegítése céljából (például az Üzleti Együttműködési Hálózat – BC-NET) az európai tájékoztatási központok, konferenciák stb. segítségével.

(3) Az együttműködés kiterjed a technikai segítségnyújtásra, különösen a kis- és középvállalkozások számára történő megfelelő intézményi támogatás kialakításával nemzeti és regionális szinten, a pénzügyi, képzési, tanácsadási, technológiai és kereskedelmi szolgáltatások terén.

92. cikk

Tájékoztatás és audiovizuális ágazat

(1) A Közösség és Bulgária megfelelő intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy ösztönözze a hatékony, kölcsönös információcserét. Elsőbbséget élveznek azok a programok, amelyek célja a széles nyilvánosságnak a Közösségről és Bulgáriáról szóló általános információkkal történő ellátása, valamint a bolgár szakmai körök szakmai információkkal történő ellátása, ideértve adott esetben a közösségi adatbázisokhoz való hozzáférést is.

(2) A Felek együttműködnek az európai audiovizuális ipar népszerűsítésében. A bolgár audiovizuális média részt vehet a Közösség által indított tevékenységekben a MEDIA program keretében, összhangban az egyes tevékenységeket irányító testületek által megállapított eljárási szabályokkal, valamint az Európai Közösségek Tanácsának a program létrehozásáról szóló 1990. december 21-i határozatában foglalt rendelkezésekkel. A Közösség ösztönzi a bolgár audiovizuális ágazatot a megfelelő EUREKA programokban való részvételre.

A Felek összehangolják és adott esetben harmonizálják politikájukat a határon túli közvetítések szabályozására, az audiovizuális terület műszaki szabványaira és az európai audiovizuális technológiák előmozdítására vonatkozóan.

Az együttműködés többek között kiterjedhet újságírók és médiaszakértők számára szolgáló csereprogramokra, ösztöndíjakra és gyakorlati képzési lehetőségekre.

93. cikk

Fogyasztóvédelem

(1) A Felek együttműködnek a célból, hogy elérjék Bulgária és a Közösség fogyasztóvédelmi rendszereinek teljes összeegyeztethetőségét.

(2) E célból az együttműködés – a meglévő lehetőségek keretein belül – a következőkre terjed ki:

- információ- és szakértőcsere,

- hozzáférés közösségi adatbázisokhoz,

- képzési programok és technikai segítségnyújtás.

94. cikk

Vám

(1) Az együttműködés célja, hogy biztosítsa a kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezések betartását, és elérje a bolgár vámrendszernek a közösségihez történő közelítését, elősegítve ezzel a megállapodásnak megfelelően tervezett liberalizáció érdekében teendő lépések megkönnyítését.

(2) Az együttműködés különösen a következőkre terjed ki:

- információcsere,

- a Felek közötti határátkelő helyeken megfelelő infrastruktúra fejlesztése,

- az egységes vámokmány és a Kombinált Nómenklatúra bevezetése Bulgáriában,

- a Közösség és Bulgária közötti tranzitrendszerek összekapcsolása,

- az áruszállítással kapcsolatos ellenőrzések és alakiságok egyszerűsítése,

- szemináriumok, szakmai gyakorlatok szervezése,

- modern váminformációs rendszer bevezetésében történő segítségnyújtás.

Adott esetben a Közösség technikai segítséget nyújt.

(3) A megállapodásban, különösen a 97. cikkben előirányzott további együttműködés sérelme nélkül a Szerződő Felek közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös vámügyi segítségnyújtás a 6. jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban történik.

95. cikk

Statisztikai együttműködés

(1) E területen az együttműködés célja az, hogy olyan hatékony statisztikai rendszert fejlesszen ki, amely gyorsan és időben szolgáltatja azon megbízható statisztikai adatokat, amelyek szükségesek Bulgáriában a strukturális reform folyamatának tervezéséhez és figyelemmel kíséréséhez, valamint a magánvállalkozások fejlődéséhez.

(2) A Felek együttműködése különösen a következőkre irányul:

- statisztikai szolgáltatások kiépítése Bulgáriában,

- harmonizáció a nemzetközi, különösen a közösségi módszerekkel, előírásokkal és osztályozásokkal,

- a gazdasági szerkezetváltás folytatásához és figyelemmel kíséréséhez szükséges adatok rendelkezésre bocsátása,

- makro- és mikroökonómiai adatok rendelkezésre bocsátása a magánszektor gazdasági szereplői számára,

- adatvédelem biztosítása,

- statisztikai információk cseréje.

(3) A Közösség adott esetben technikai segítséget nyújt.

96. cikk

Közgazdaság

(1) Bulgária és a Közösség lehetővé teszik a gazdasági reform- és integrációs folyamatot azáltal, hogy együttműködnek gazdaságaik alapjainak, valamint a piacgazdaság gazdaságpolitikájának kialakítása és végrehajtásának jobb megértése érdekében.

(2) E célból a Közösség és Bulgária:

- információkat cserélnek a makrogazdasági eredményekről és kilátásokról, valamint a fejlesztési stratégiákról,

- közösen elemzik a kölcsönös érdeklődésre számot tartó gazdasági kérdéseket, ideértve a gazdaságpolitika kialakítását és az annak végrehajtására szolgáló eszközöket,

- különösen a Közgazdasági Együttműködési Program (ACE) révén támogatják a közösségi és a bolgár közgazdászok és a gazdaság irányítói közötti átfogó együttműködést, hogy meggyorsítsák a gazdaságpolitikák kialakításához szükséges know-how átadását, valamint biztosítsák a gazdaságpolitikával kapcsolatos kutatások eredményeinek széleskörű terjesztését.

97. cikk

Kábítószerek

(1) Az együttműködés célja különösen az, hogy növeljék a kábítószerek és a pszichotróp anyagok tiltott előállítása és kereskedelme elleni politika és intézkedések hatékonyságát, valamint csökkentsék az e termékekkel való visszaélést.

(2) A Szerződő Felek e célok elérésére megállapodnak az együttműködés szükséges módszereiben, ideértve a közös fellépések végrehajtásának módozatait is. E fellépések azon konzultációkon és szoros együttműködésen alapulnak, amelyeket a Felek az (1) bekezdésben említett területeken kitűzött célkitűzésekkel és politikai intézkedésekkel kapcsolatban folytatnak.

(3) A Felek közötti együttműködés része a technikai és adminisztratív segítségnyújtás, amely különösen a következő területekre terjed ki:

- nemzeti jogszabályok kialakítása és végrehajtása,

- intézmények, valamint információs, szociális és egészségügyi központok létrehozása vagy megerősítése,

- a tiltott kábítószer-kereskedelem elleni harcban részt vevő intézmények hatékonyságának növelése,

- a személyzet képzése és kutatás,

- prekurzorok, valamint a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállításához felhasznált kémiai alapanyagok nem rendeltetésszerű használatának megakadályozása, a Közösség és a megfelelő nemzetközi fórumok, különösen a Kémiai Akció Munkacsoport (CATF) által elfogadott szabványokkal egyenértékű szabványok kidolgozásával.

A Felek megállapodhatnak, hogy az együttműködést más területekre is kiterjesztik.

VII. CÍM

KULTURÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉS

98. cikk

Figyelemmel az Európai Unióról szóló ünnepélyes nyilatkozatra, a Felek vállalják, hogy előmozdítják, ösztönzik és támogatják a kulturális együttműködést. Adott esetben a Közösség – illetve egy vagy több tagállam – kulturális együttműködési programjait, ki lehet terjeszteni Bulgáriára, valamint mindkét Fél érdeklődésére számot tartó további tevékenységeket is lehet fejleszteni.

Az együttműködés különösen a következőkre terjedhet ki:

- műalkotások és művészek nem kereskedelmi cseréje,

- filmgyártás és filmipar, figyelemmel a 92. cikkben előirányzott együttműködésre az audiovizuális ágazatban,

- irodalmi fordítások,

- építészeti vagy kulturális örökség körébe tartozó műemlékek és helyek megőrzése és restaurálása,

- kulturális ügyekkel foglalkozó személyek képzése,

- európai irányultságú kulturális események szervezése.

VIII. CÍM

PÉNZÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS

99. cikk

A megállapodás céljainak elérése érdekében és a 100., 101., 103. és 104. cikkel összhangban, valamint a 102. cikk sérelme nélkül, Bulgária segélyek és kölcsönök formájában a Közösség ideiglenes jellegű pénzügyi támogatásában részesül, ideértve az Európai Beruházási Bank – a bank alapszabálya 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban nyújtott – kölcsöneit is, annak érdekében, hogy felgyorsuljon a Bulgáriában folyó gazdasági átalakulás és hogy Bulgária megbirkózhasson a szerkezetátalakítás gazdasági és szociális következményeivel.

100. cikk

E pénzügyi támogatás a következőkből áll:

- vagy a módosított 3906/89/EGK tanácsi rendeletben előirányzott, a PHARE-program keretében többéves alapon, vagy egy olyan új, több évre szóló pénzügyi kereten belül, amelyet a Közösség a Bulgáriával folytatott konzultációkat követően és e megállapodás 103. és