MELLÉKLET A 136/2005 EGT-VEGYESBIZOTTSÁGI HATÁROZATHOZ

4. JEGYZŐKÖNYV A SZÁRMAZÓ TERMÉK FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSÁRÓL TARTALOMJEGYZÉK I. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk II. CÍM A SZÁRMAZÓ TERMÉK FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA 2. cikk 3. cikk 4. cikk 5. cikk 6. cikk 7. cikk 8. cikk 9. cikk 10. cikk III. CÍM TERÜLETI KÖVETELMÉNYEK 11. cikk 12. cikk 13. cikk IV. CÍM VISSZATÉRÍTÉS VAGY MENTESSÉG 14. cikk V. CÍM SZÁRMAZÁSI IGAZOLÁS 15. cikk 16. cikk 17. cikk 18. cikk 19. cikk 20. cikk 21. cikk 22. cikk 23. cikk 24. cikk 25. cikk 26. cikk 27. cikk 28. cikk 29. cikk 30. cikk 31. cikk VI. CÍM IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 32. cikk 33. cikk 34. cikk 35. cikk 36. cikk 37. cikk VII. CÍM CEUTA ÉS MELILLA 38. cikk 39. cikk VIII. CÍM ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 40. cikk MELLÉKLETEK FELSOROLÁSA I. melléklet: II. melléklet: IIIa. melléklet: IIIb. melléklet: IVa. melléklet: IVb. melléklet: V. melléklet: VI. melléklet: EGYÜTTES NYILATKOZATOK Együttes nyilatkozat a Közösségből, Izlandról vagy Norvégiából származó termékekre a 4. jegyzőkönyv 3. cikkében említett megállapodások keretében kibocsátott származási igazolások elfogadásáról Együttes nyilatkozat az Andorrai Hercegséget illetően Együttes nyilatkozat a San Marino Köztársaságot illetően I. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Fogalommeghatározások E jegyzőkönyv alkalmazásában: a) »előállítás«: bármiféle megmunkálás vagy feldolgozás, beleértve az összeszerelést vagy az egyedi műveleteket is; b) »anyag«: a termék előállítása során felhasznált bármilyen összetevő, nyersanyag, alkatrész vagy rész stb.; c) »termék«: az előállított termék, akkor is, ha egy másik előállítási műveletben történő későbbi felhasználásra szánják; d) »áruk«: mind az anyagok, mind a termékek; e) »vámérték«: az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (WTOegyezmény a vámérték megállapításáról) VII. cikkének végrehajtásáról szóló 1994. évi megállapodás szerint megállapított érték; f) »gyártelepi ár«: a termékért az EGT-ben annak a gyártónak a gyártelepen fizetett ár, akinek a vállalkozásában az utolsó megmunkálást vagy feldolgozást elvégezték, feltéve hogy az ár magában foglalja az összes felhasznált anyag értékét, levonva abból az előállított termék kivitelekor visszatérítendő vagy visszatéríthető belső adókat; g) »anyagok értéke«: a felhasznált nem származó anyagok behozatalkori vámértéke, illetve, ha ez nem ismert, és nem határozható meg, az anyagokért az EGT-ben fizetett első megállapítható ár; h) »származó anyagok értéke«: a g) pontban meghatározott ilyen anyagok értéke, értelemszerűen alkalmazva; i) »hozzáadott érték«: a gyártelepi ár, amelyből levonásra kerül minden egyes beépített anyag vámértéke, amelyek a 3. cikkben említett, kumulációt alkalmazó egyéb országokból származnak, illetve, amennyiben a vámérték nem ismert vagy nem állapítható meg, az anyagokért az EGT-ben fizetett első megállapítható ár; j) »árucsoport« és »vámtarifaszám«: az Összehangolt Áruleíró és Kódrendszer (a továbbiakban e jegyzőkönyvben: a Harmonizált Rendszer vagy a HR) szerinti nómenklatúrában használt árucsoportok és vámtarifaszámok (négy számjegyű kódok); k) »besorolt«: valamely termék vagy anyag adott vámtarifaszám alá történő besorolására vonatkozik; l) »szállítmány«: olyan termékek, amelyeket egy exportőrtől egy címzett részére egyidejűleg szállítanak, vagy amelynek az exportőrtől a címzetthez történő szállítása egyetlen fuvarokmánnyal, illetve ilyen okmány hiányában egyetlen számlával történik; m) »területek«: a felségvizeket tartalmazza. II. CÍM A SZÁRMAZÓ TERMÉK FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA 2. cikk Általános követelmények (1) A megállapodás végrehajtása céljából az alábbi termékek minősülnek az EGT-ből származónak: a) teljes egészében az EGT-ben létrejött vagy előállított termékek a 4. cikk értelmében; b) az EGT-ben létrejött vagy előállított olyan termékek, amelyek olyan anyagokat tartalmaznak, amelyek nem teljes egészében ott létrejöttek vagy előállítottak, feltéve hogy ezek az anyagok az 5. cikk értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül az EGT-ben. Ennek érdekében azon szerződő felek területe, amelyekre a megállapodás vonatkozik, egyetlen területnek tekintendő. (2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül a Liechtensteini Hercegség területét ki kell zárni az EGT területéből abból a célból, hogy a 3. jegyzőkönyv I. és II. táblázatában meghatározott termékek származását meghatározzák, továbbá e termékeket csak akkor lehet az EGT-ből származónak tekinteni, amennyiben vagy teljes egészében a többi szerződő fél területén létrejöttek vagy előállítottak, vagy ott kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül. 3. cikk Diagonális származási kumuláció (1) A 2. cikkben foglalt rendelkezések sérelme nélkül a termékek az EGT-ből származónak minősülnek, amennyiben ott létrejöttek vagy előállítottak, és azok Bulgáriából, Svájcból (ideértve Liechtensteint is) (1), Izlandról, Norvégiából, Romániából, Törökországból vagy a Közösségből származó anyagokat tartalmaznak, feltéve hogy az EGT-ben végzett megmunkálás vagy feldolgozás meghaladja a 6. cikkben említett műveleteket. Nem szükséges, hogy a fenti anyagok kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson menjenek keresztül. (2) A 2. cikkben foglalt rendelkezések sérelme nélkül a termékek az EGT-ből származónak minősülnek, amennyiben ott létrejöttek vagy előállítottak, és azok a Feröer-szigetekről vagy bármely olyan országból származó anyagokat tartalmaznak, amely az euro-mediterrán partnerség résztvevője az 1995. november 27–28-án tartott euro-mediterrán konferencián elfogadott barcelonai nyilatkozat alapján – kivéve Törökországot (2) –, feltéve hogy az EGT-ben végzett megmunkálás vagy feldolgozás meghaladja a 6. cikkben említett műveleteket. Nem szükséges, hogy a fenti anyagok kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson menjenek keresztül. (3) Amennyiben az EGT-ben végzett megmunkálás vagy feldolgozás nem haladja meg a 6. cikkben említett műveleteket, a létrejött vagy előállított termék kizárólag akkor minősül az EGT-ből származónak, amennyiben az ott hozzáadott érték nagyobb, mint az (1) és (2) bekezdésben említett bármely egyéb országból származó anyagok értéke. Amennyiben ez nem így van, a létrejött vagy előállított termék abból az országból származónak tekintendő, amely esetében a legmagasabb az EGT-ben történő előállításhoz felhasznált származó anyagok értéke. (4) Az (1) és (2) bekezdésben említett országok valamelyikéből származó olyan termékek, amelyek nem mennek keresztül semmilyen megmunkáláson vagy feldolgozáson az EGT-ben, megtartják származásukat, amennyiben ezeknek az országoknak valamelyikébe kiviszik azokat. (5) Az ebben a cikkben foglalt kumuláció kizárólag akkor alkalmazható, ha: a) az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikke szerinti kedvezményes kereskedelmi megállapodás alkalmazandó a származó helyzet megszerzésében érintett országok és a rendeltetési ország között; b) az anyagok és a termékek az ebben a jegyzőkönyvben meghatározott származási szabályokkal azonos szabályok alkalmazásával szerezték meg a származó helyzetet; továbbá c) a kumuláció alkalmazásához szükséges követelmények teljesítéséről szóló értesítéseket közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (C sorozat), más szerződő fél országban pedig az ország saját eljárásai szerint. Az ebben a cikkben foglalt kumulációt az Európai Unió Hivatalos Lapjában (C sorozat) közzétett értesítésben megadott naptól kell alkalmazni. A Közösség az Európai Közösségek Bizottságán keresztül tájékoztatja a többi szerződő felet a megállapodások részleteiről, ideértve azok hatálybalépésének idejét és a vonatkozó származási szabályokat is, amelyeket az (1) és (2) bekezdésben említett egyéb országokkal kapcsolatosan alkalmaznak. 4. cikk Teljes egészében létrejött vagy előállított termékek (1) Az alábbiakat kell teljes egészében az EGT-ben létrejöttnek vagy előállítottnak tekinteni: a) a földjének mélyéből vagy a területéhez tartozó tengerfenékről kitermelt ásványi termékek; b) az ott betakarított növényi termények; c) az ott született és nevelt élő állatok; d) az ott nevelt élő állatokból nyert termékek; e) az ott folytatott vadászatból vagy halászatból nyert termékek; f) a szerződő felek hajóival, azok felségvizein kívül a tengerből kinyert tengeri halászati termékek, illetve más, tengerből származó termékek; g) a kizárólag az f) pontban említett termékekből a feldolgozóhajók fedélzetén készült termékek; h) a kizárólag a nyersanyagok visszanyerésére alkalmas, ott összegyűjtött használt cikkek, ideértve a kizárólag újrafutózásra vagy hulladékként való felhasználásra alkalmas használt gumiabroncsokat; i) az ott folytatott előállítási műveletekből származó hulladék és maradék; j) a felségvizeiken kívül eső területek tengerfenekéből vagy altalajából kinyert termékek, feltéve hogy kizárólagos jogokkal rendelkeznek a kérdéses talaj vagy altalaj kiaknázására; k) a kizárólag az a)–j) pontban meghatározott termékekből ott előállított termékek. (2) Az 1. bekezdés f) és g) pontjában szereplő »hajóik« és »feldolgozóhajóik« kifejezés kizárólag az alábbi hajókra és feldolgozóhajókra vonatkozik: a) amelyeket a Közösség valamely tagállamában vagy egy EFTA-államban lajstromoztak, illetve vettek nyilvántartásba; b) amelyek a Közösség valamely tagállama vagy egy EFTA-állam zászlója alatt hajóznak; c) amelyek legalább 50 %-ban a Közösség valamely tagállama vagy egy EFTA állam állampolgárainak, vagy egy olyan társaság tulajdonát képezik, amelynek székhelye ezeknek az államoknak az egyikében található, és amelynek vezetője vagy vezetői, igazgatótanácsának vagy felügyelő bizottságának elnöke, valamint e testületek tagjainak többsége a Közösség valamely tagállama vagy egy EFTA-állam állampolgára, és továbbá amelyek alaptőkéjének legalább fele – betéti vagy korlátolt felelősségű társaságok esetében – az adott államnak vagy annak közjogi szerveinek vagy állampolgárainak a rendelkezési joga alá tartozik; d) amelyeknek kapitánya és tisztjei a Közösség valamely tagállama vagy egy EFTA-állam állampolgárai; továbbá e) amely legénységének legalább 75 %-a a Közösség valamely tagállama vagy egy EFTA-állam állampolgáraiból áll. 5. cikk Kielégítően megmunkált vagy feldolgozott termékek (1) A 2. cikk alkalmazásában a nem teljes egészében létrejött vagy előállított termékek akkor minősülnek kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak, amennyiben a II. melléklet listájában megállapított feltételek teljesülnek. A fent említett feltételek a megállapodás hatálya alá tartozó minden termékre vonatkozóan meghatározzák azt a megmunkálást vagy feldolgozást, amelyet az előállításkor használt nem származó anyagokon végre kell hajtani, és ezek a feltételek kizárólag a fenti anyagokra vonatkoznak. Ebből az következik, hogy ha egy olyan terméket, amely megszerezte a származó helyzetet azáltal, hogy eleget tett a listában megállapított feltételeknek, egy másik termék előállításában használnak fel, nem vonatkoznak rá az azt tartalmazó termékre vonatkozó feltételek, és nem veendők figyelembe azok a nem származó anyagok, amelyeket előállítása során esetleg felhasználtak. (2) Az (1) bekezdéstől eltérve, azok a nem származó anyagok, amelyeket – a II. mellékletben szereplő listában megállapított feltételeknek megfelelően – nem lehet felhasználni valamely termék előállítása során, mégis felhasználhatók, feltéve hogy: a) összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 10 %-át; b) e bekezdés alkalmazása során nem haladják meg a listában meghatározott, a nem származó anyagokra vonatkozó legmagasabb százalékos értéket. Ez a bekezdés nem alkalmazandó a Harmonizált Rendszer 50–63. árucsoportja alá tartozó termékekre. (3) Az (1) és a (2) bekezdést a 6. cikk rendelkezéseire figyelemmel kell alkalmazni. 6. cikk Nem kielégítő megmunkálás vagy feldolgozás (1) A 2. bekezdés sérelme nélkül, a származó helyzet megszerzéséhez nem kielégítő megmunkálásnak vagy feldolgozásnak kell tekinteni a következő műveleteket, függetlenül attól, hogy az 5. cikkben foglalt követelmények teljesülnek-e: a) a szállítás és a tárolás során a termékek jó állapotának megőrzését biztosító műveletek; b) a csomagok megosztása és összeállítása; c) mosás, tisztítás; por, oxidáció, olaj, festék vagy más külső réteg eltávolítása; d) textíliák vasalása vagy mángorlása; e) egyszerű festési vagy fényezési műveletek; f) a gabonafélék és a rizs hántolása, részleges vagy teljes őrlése, fényezése vagy glazúrozása; g) a cukor színezésére vagy formázott cukor készítésére irányuló műveletek; h) gyümölcsök, diófélék és zöldségek hámozása, magozása és héjtalanítása; i) élezés, egyszerű köszörülés vagy egyszerű vágás; j) szitálás, rostálás, válogatás, osztályozás, méret szerinti osztályozás, összepárosítás; (ideértve a készletek összeállítását is); k) egyszerű palackba, konzervdobozba, üvegbe, flakonba, zsákba, ládába, dobozba való helyezés, kartonra vagy táblára való rögzítés és minden egyéb egyszerű csomagolási művelet; l) jelzések, címkék, logók és egyéb hasonló megkülönböztető jelek elhelyezése a termékeken vagy csomagolásukon, vagy azokra való rányomtatása; m) különböző vagy azonos fajtájú termékek egyszerű összekeverése; n) árucikkek alkatrészeinek egyszerű összeszerelése teljes árucikk létrehozása érdekében, vagy a termékek részekre való szétszerelése; o) az a)–n) pontokban meghatározott kettő vagy több művelet kombinációja; p) állatok levágása. (2) Az EGT-ben egy adott termékkel kapcsolatban végzett összes művelet figyelembevételével történik annak meghatározása, hogy a terméken végzett megmunkálás vagy feldolgozás nem kielégítőnek minősül-e az (1) bekezdés értelmében. 7. cikk Minősítési egység (1) E jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazásában a minősítési egység az az adott termék, amelyet a Harmonizált Rendszer nómenklatúrája szerinti besorolás meghatározásakor alapegységnek kell tekinteni. Ebből az következik, hogy: a) amikor egy terméket a Harmonizált Rendszer alapján egyetlen vámtarifaszám alá besorolt áruk csoportja vagy halmaza alkot, akkor az egész együtt alkotja a minősítési egységet; b) amikor egy szállítmány a Harmonizált Rendszer azonos vámtarifaszáma alá sorolt több azonos termékből áll, e jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazásakor minden egyes terméket egyedileg kell figyelembe venni. (2) Amennyiben – a Harmonizált Rendszer 5. általános szabálya alapján – besorolási szempontból a csomagolás a termék részét képezi, akkor azt a származás meghatározásakor is figyelembe kell venni. 8. cikk Tartozékok, pótalkatrészek és szerszámok Azokat a berendezéssel, géppel, készülékkel vagy járművel együtt szállított tartozékokat, pótalkatrészeket és szerszámokat, amelyek a normál felszerelés részét képezik, és annak árában benne foglaltatnak, vagy amelyek nem kerülnek külön számlázásra, úgy kell tekinteni, mint amelyek a kérdéses berendezés, gép, készülék vagy jármű részei. 9. cikk Készletek A Harmonizált Rendszer 3. általános szabálya szerint meghatározott készleteket származónak kell tekinteni, ha az azokat alkotó összes termék is származó. Mindazonáltal, ha egy készlet származó és nem származó termékekből áll, a készletet, mint egészet származónak kell tekinteni, feltéve hogy a nem származó termékek értéke nem haladja meg a készlet gyártelepi árának 15 %-át. 10. cikk Semleges elemek Annak meghatározásához, hogy a termék származó termék-e, nem szükséges meghatározni az alábbi, az előállítás során esetlegesen felhasznált áruk származását: a) energia és tüzelőanyag; b) felszerelések és berendezések; c) gépek és szerszámok; d) olyan áruk, amelyek nem épülnek be, és amelyeket nem is terveznek beépíteni a termék végső összetételébe. III. CÍM TERÜLETI KÖVETELMÉNYEK 11. cikk A területiség elve (1) A 3. cikkben, valamint ennek a cikknek a (3) bekezdésében foglalt rendelkezések kivételével a II. címben meghatározott, a származó helyzet megszerzésére vonatkozó feltételeknek megszakítás nélkül teljesülniük kell az EGT-ben. (2) A 3. cikkben foglaltak kivételével, amennyiben az EGT-ból más országba exportált származó áruk visszavitelre kerülnek, azokat nem származónak kell tekinteni, kivéve ha a vámhatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítják, hogy: a) az újra behozott áruk azonosak a kivitt árukkal; és b) az adott országbeli tartózkodásuk vagy kivitelük alatt a jó állapotban való megőrzéshez szükségeseken kívül semmilyen műveleten nem estek át. (3) A származó helyzetnek II. címben meghatározott feltételeknek megfelelő megszerzését nem érinti az EGT-ból kivitt és oda később újra behozott anyagokon az EGT-n kívül végzett megmunkálás vagy feldolgozás, feltéve hogy: a) a fenti anyagok teljes egészében az EGT-ben létrejöttnek vagy előállítottnak minősülnek, illetve a 6. cikkben említett műveleteket meghaladó megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül a kivitelt megelőzően; és b) a vámhatóságok számára hitelt érdemlően igazolják, hogy i. az újrabehozott áruk a kivitt anyagok megmunkálásával vagy feldolgozásával létrejöttek vagy előállítottak; és ii. az ebben a cikkben foglalt rendelkezések alkalmazása során a teljes, az EGT-on kívül hozzáadott érték nem haladja meg azon végső termék gyártelepi árának 10 %-át, amelyre a származó helyzetet igénylik. (4) A (3) bekezdés alkalmazásában a II. címben felsorolt, a származó helyzet megszerzésére vonatkozó feltételek nem vonatkoznak az EGT-n kívül végzett megmunkálásra vagy feldolgozásra. Amennyiben azonban a II. melléklet listájában az érintett végső termék származó helyzetének meghatározására a beépített nem származó anyagok maximális értékét meghatározó szabályt kell alkalmazni, az érintett fél területén beépített nem származó termékek teljes értéke és az e cikk rendelkezéseinek alkalmazása során létrejött teljes, az EGT-on kívül hozzáadott érték együttesen nem haladhatja meg a meghatározott százalékos értéket. (5) A (3) és (4) bekezdésben foglalt rendelkezések alkalmazásának céljából a »teljes hozzáadott érték« valamennyi, az EGT-n kívül felmerült összes költség, beleértve az ott beépített anyagok értékét is. (6) A (3) és (4) bekezdésben foglalt rendelkezések nem alkalmazhatók azokra a termékekre, amelyek nem felelnek meg a II. melléklet listájában szereplő feltételeknek, vagy amelyek csak az 5. cikk (2) bekezdésében megadott általános tűréshatár alkalmazásával tekinthetők megfelelően kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak. (7) A (3) és (4) bekezdésben foglalt rendelkezések nem alkalmazandók a Harmonizált Rendszer 50–63. árucsoportjába tartozó termékekre. (8) Az e cikk hatálya alá tartozó, az EGT-n kívül végzett bármely megmunkálást vagy feldolgozást a passzív feldolgozásra vonatkozó vagy hasonló eljárások szerint kell elvégezni. 12. cikk Közvetlen szállítás (1) A megállapodásban előírt preferenciális elbánás kizárólag olyan termékekre vonatkozik, amelyek megfelelnek e jegyzőkönyv követelményeinek, és amelyeket közvetlen szállítanak az EGT vagy a 3. cikkben említett, kumulációt alkalmazó egyéb országok területén keresztül. Az egyetlen szállítmányt alkotó termékek átszállíthatók más területeken keresztül is – adott esetben átrakodással vagy ideiglenes raktározással az adott területeken –, feltéve hogy a tranzitország vagy raktározás szerinti ország vámhatóságának felügyelete alatt maradnak, és a kirakodáson, újbóli berakodáson és a jó állapotuk megőrzésére irányuló bármilyen műveleten kívül semmilyen más műveleten nem esnek át. A származó áruk csővezetéken más, az EGT-hez nem tartozó területen keresztül is szállíthatóak. (2) Az (1) bekezdésben foglalt feltételek teljesítését az alábbi okmányok benyújtásával kell bizonyítani az importáló ország vámhatóságainak: a) az exportáló országból a tranzitországon keresztüli áthaladásra vonatkozó egyetlen fuvarokmány; vagy b) a tranzitország vámhatóságai által kiállított igazolás, amely: i. pontos leírást ad a termékekről; ii. tartalmazza a termékek kirakodásának és újbóli berakodásának napját, a hajó vagy egyéb felhasznált szállítóeszköz nevét; és iii. tanúsítja a termékek tranzitországban való tartózkodásának feltételeit; vagy c) a fentiek hiányában bármilyen bizonyító erejű okmány. 13. cikk Kiállítások (1) Azok a származó termékek, amelyeket kiállítás céljából a 3. cikkben említett, kumulációt alkalmazó országoktól eltérő országba küldtek, majd a kiállítást követően az EGT-be irányuló behozatal céljából értékesítettek, behozataluk alkalmával jogosultak e megállapodás rendelkezései szerinti kedvezményekre, amennyiben a vámhatóságok számára hitelt érdemlően igazolják, hogy: a) az exportőr a Szerződő Felek valamelyikéből küldte ezeket a termékeket abba az országba, ahol a kiállítást rendezik, és ott ki is állította azokat; b) a termékeket az exportőr értékesítette vagy más módon bocsátotta rendelkezésére egy, a Szerződő Felek valamelyikében lévő személynek; c) a termékeket a kiállítás folyamán vagy azt követően haladéktalanul elküldték abban az állapotban, amelyben azokat a kiállításra küldték; és d) a termékeket a kiállításra történt elküldésük óta nem használták fel más célra, mint a kiállításon történő bemutatásra. (2) A származási igazolást az V. címben foglalt rendelkezéseknek megfelelően kell kiállítani vagy kiadni, és azt a szokásos módon kell benyújtani az importáló ország vámhatóságainak. Ezen fel kell tüntetni a kiállítás nevét és címét. Amennyiben szükséges, a termékek jellegével és a kiállításuk körülményeivel kapcsolatos további okmányszerű bizonyíték is megkövetelhető. (3) Az (1) bekezdést kell alkalmazni minden olyan kereskedelmi, ipari, mezőgazdasági vagy kézműves kiállításra, vásárra vagy hasonló nyilvános rendezvényre vagy bemutatóra, amelyet nem eladóhelyeken vagy üzlethelyiségekben magáncélra, külföldi termékek értékesítése céljából szerveznek, és amelynek során a termékek vámfelügyelet alatt maradnak. IV. CÍM VISSZATÉRÍTÉS VAGY MENTESSÉG 14. cikk A vámvisszatérítés vagy vámmentesség tilalma (1) Az EGT-ből vagy a 3. cikkben említett országok valamelyikéből származó termékek előállítása során felhasznált olyan nem származó anyagok, amelyekre az V. címben foglalt rendelkezéseknek megfelelően származási igazolást állítanak vagy adnak ki, semmiféle vámvisszatérítést vagy vámmentességet nem élveznek a Szerződő Felek országaiban. (2) Az (1) bekezdés szerinti tilalom vonatkozik minden, a Szerződő Felek valamelyikében az előállítás során felhasznált anyagokra és termékekre alkalmazandó vámok vagy azzal azonos hatású díjak részleges vagy teljes visszatérítésére, elengedésére, meg nem fizetésére irányuló rendelkezésre, amennyiben a fenti visszatérítés, elengedés vagy meg nem fizetés kifejezetten vagy ténylegesen akkor alkalmazandó, ha az említett anyagokból nyert termékeket kiviszik, és nem akkor, ha belföldi forgalomra szánják azokat. (3) A származási igazolás fedezete alá tartozó termékek exportőrének a vámhatóság kérésére bármikor be kell nyújtania minden olyan megfelelő okmányt, amely bizonyítja, hogy az adott termékek előállítása során a felhasznált nem származó anyagok tekintetében nem történt vámvisszatérítés, valamint hogy az ilyen anyagokra alkalmazandó minden vám vagy azzal azonos hatású díj ténylegesen megfizetésre került. (4) Az (1)–(3) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni a 7. cikk (2) bekezdése szerinti csomagolásra, a 8. cikk szerinti tartozékokra, pótalkatrészekre és szerszámokra, valamint a 9. cikk szerinti készletben lévő termékekre, amennyiben e termékek nem származóak. (5) Az (1)–(4) bekezdés rendelkezései kizárólag olyan fajta anyagok tekintetében alkalmazandók, amelyekre a megállapodás vonatkozik. Továbbá nem zárják ki a mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer alkalmazását, amely az e megállapodás rendelkezéseivel összhangban történő kivitel esetében alkalmazandó. V. CÍM SZÁRMAZÁSI IGAZOLÁS 15. cikk Általános követelmények (1) A származó termékekre a valamelyik szerződő fél országába irányuló import esetén akkor vonatkozik a megállapodás, amennyiben benyújtják az alábbi származási igazolások valamelyikét: a) EUR.1 szállítási bizonyítvány, amelynek mintája a IIIa. mellékletben található; b) EUR-MED szállítási bizonyítvány, amelynek mintája a IIIb. mellékletben található; c) a 21. cikk (1) bekezdésében meghatározott esetekben egy, az exportőr által számlán, szállítólevélen vagy bármilyen más kereskedelmi okmányon tett nyilatkozat (a továbbiakban: »számlanyilatkozat« vagy »EUR-MED számlanyilatkozat«), amely kellő részletességgel írja le az adott termékeket ahhoz, hogy lehetővé váljon azok azonosítása; a számlanyilatkozatok szövegeit a IVa. és IVb. melléklet tartalmazza. (2) Az (1) bekezdéstől eltérve a 26. cikkben meghatározott esetekben a jegyzőkönyv szerinti származó termékek anélkül jogosultak a megállapodás rendelkezéseiben szereplő kedvezményekre, hogy szükséges volna az (1) bekezdéseben említett származási igazolások bármelyikének benyújtása. 16. cikk Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadására vonatkozó eljárás (1) Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítványt az exportáló ország vámhatóságai adják ki az exportőr vagy – az exportőr felelősségére – meghatalmazott képviselője által írásban benyújtott kérelmére. (2) E célból az exportőr vagy meghatalmazott képviselője kitölti mind az EUR.1 avagy az EUR-MED szállítási bizonyítványt, mind a kérelmet, amelyeknek mintái a IIIa., illetve IIIb. mellékletben találhatók. Ezeket a formanyomtatványokat a megállapodás egyik hivatalos nyelvén és az exportáló ország nemzeti joga rendelkezéseinek megfelelően kell kitölteni. Kézírással történő kitöltés esetén a formanyomtatványokat tintával és nyomtatott betűkkel kell kitölteni. Az árumegnevezést az erre a célra fenntartott rovatban úgy kell megadni, hogy üres sorok ne maradjanak. Amennyiben a rovat nincs teljesen kitöltve, egy vízszintes vonalat kell húzni a megnevezés utolsó sora alatt, az üresen hagyott helyet pedig átlós vonallal kell áthúzni. (3) Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadását kérelmező exportőrnek az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítványt kiadó exportáló ország vámhatóságainak kérésére, bármikor be kell nyújtania minden olyan megfelelő okmányt, amely az adott termékek származó helyzetét, valamint a jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesülését igazolja. (4) Az (5) bekezdés sérelme nélkül az EUR.1 szállítási bizonyítványt a szerződő felek vámhatóságai adják ki az alábbi esetekben: — amennyiben az adott termékek az EGT-ből vagy a 3. cikk (1) bekezésében említett, kumulációt alkalmazó országok egyikéből származó termékeknek tekinthetők, a 3. cikk (2) bekezdésében említett egyéb országok egyikéből származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül, és teljesítik a jegyzőkönyv egyéb követelményeit, — amennyiben az adott termékek a 3. cikk (2) bekezdésében említett, kumulációt alkalmazó egyéb országok egyikéből származó termékeknek tekinthetők a 3. cikkben említett egyéb országok valamelyikéből származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül, és teljesítik a jegyzőkönyv egyéb követelményeit, feltéve hogy EUR-MED bizonyítványt adtak ki, vagy EUR-MED számlanyilatkozatot állítottak ki a származási országban. (5) Az EUR-MED szállítási bizonyítványt valamelyik szerződő fél vámhatósága adja ki, amennyiben az adott termékek az EGT-ből, vagy a 3. cikkben említett, kumulációt alkalmazó egyéb országok valamelyikéből származó termékeknek tekinthetők, és teljesítik a jegyzőkönyv egyéb követelményeit, valamint: — kumulációt alkalmaztak a 3. cikk (2) bekezdésében említett egyéb országok egyikéből származó anyagokkal, vagy — a termékek a kumulációval összefüggésben anyagként felhasználhatók a 3. cikk (2) bekezdésében említett egyéb országok egyikébe irányuló exporttermékek előállítása során, vagy — a termékek újra kivihetők a rendeltetési országból a 3. cikk (2) bekezdésében említett egyéb országok valamelyikébe. (6) Az EUR-MED szállítási bizonyítvány a 7. rovatban a következő nyilatkozatok egyikét tartalmazza angol nyelven: — amennyiben a származó helyzet megszerzése a 3. cikkben említett egy vagy több egyéb országból származó anyagokkal való kumuláció alkalmazásával történt: »CUMULATION APPLIED WITH ………« (name of the country/countries), — amennyiben származó helyzet megszerzése a 3. cikkben említett egy vagy több egyéb országból származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül történt: »NO CUMULATION APPLIED«. (7) Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítványokat kiadó vámhatóságok minden szükséges lépést megtesznek annak érdekében, hogy ellenőrizzék a termékek származó helyzetét és a jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesítését. E célból jogukban áll bármilyen bizonyítékot bekérni és az exportőr könyvelését megvizsgálni, vagy bármilyen egyéb megfelelőnek tartott ellenőrzést végezni. Továbbá biztosítják, hogy a (2) bekezdésben említett formanyomtatványok megfelelően legyenek kitöltve. Külön ellenőrzik, hogy az árumegnevezésre fenntartott helyet mindenfajta csalárd kiegészítés lehetőségét kizárva töltötték-e ki. (8) Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadásának keltét a bizonyítvány 11. rovatában kell megjelölni. (9) Az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt a vámhatóságok adják ki és a tényleges kivitel lebonyolítását vagy biztosítását követően azonnal az exportőr rendelkezésére bocsátják. 17. cikk Utólag kiadott EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány (1) A 16. cikk (9) bekezdésétől eltérve az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány kivételes esetben azoknak a termékeknek a kivitelét követően is kiadható, amelyekre vonatkozik, ha: a) a kivitelkor tévedés, nem szándékos mulasztás vagy különleges körülmények miatt nem adták ki; vagy b) a vámhatóságok megelégedésére bizonyítást nyer, hogy az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadták, de behozatalkor technikai okok miatt nem fogadták el azt. (2) A 16. cikk (9) bekezdésétől eltérően az EUR-MED szállítási bizonyítvány azoknak a termékeknek a kivitelét követően is kiadható, amelyekre vonatkozik, és amelyekre a kivitel idején EUR.1 szállítási bizonyítványt adtak ki, amennyiben a vámhatóságok számára hitelt érdemlően bizonyítják, hogy a 16. cikk (5) bekezdésében említett feltételek teljesülnek. (3) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazása céljából az exportőr köteles kérelmében jelezni azon termékek kivitelének helyét és idejét, amelyekre az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány vonatkozik, továbbá elő kell adnia kérelmének okait. (4) A vámhatóságok kizárólag akkor adhatnak ki utólag EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt, ha ellenőrizték, hogy az exportőr kérelmében megadott adatok megfelelnek a megfelelő ügyiratban foglaltaknak. (5) Az utólag kiadott EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványokat a következő angol nyelvű záradékkal kell ellátni: »ISSUED RETROSPECTIVELY«. A (2) bekezdés alkalmazásával utólag kiadott EUR-MED szállítási bizonyítványokat a következő angol nyelvű záradékkal kell ellátni: »ISSUED RETROSPECTIVELY (Original EUR.1 No ……… [date and place of issue]«. (6) Az (5) bekezdésben említett záradékot az EUR.1 szállítási bizonyítvány 7. rovatába kell beilleszteni. 18. cikk Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány másodlatának kiadása (1) Az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány ellopása, elvesztése vagy megsemmisülése esetén, az exportőr a kiadó vámhatóságoknál – az azok birtokában levő kiviteli okmányok alapján – másodlat kiadását kérheti. (2) Az ily módon kiadott másodlatot az alábbi angol nyelvű szóból álló záradékkal kell ellátni: »DUPLICATE«. (3) A (2) bekezdésben említett záradékot az EUR.1 vagy az EUR-MED szállítási bizonyítvány másodlatának 7. rovatába kell beilleszteni. (4) A másodlaton fel kell tüntetni az eredeti EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadásának napját, és a másodlat ettől a naptól hatályos. 19. cikk EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadása korábban kiállított vagy kiadott származási igazolás alapján Amennyiben származó termékeket a szerződő felek országában valamely vámhivatal felügyelete alá helyeznek, az eredeti származási igazolás egy vagy több EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvánnyal helyettesíthető a termékek összességének vagy egy részének az EGT-n belül máshová küldése céljából. A helyettesítő EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványokat az a vámhivatal adja ki, amelynek felügyelete alá a termékeket helyezték. 20. cikk Könyvelés szerinti elkülönítés (1) Amennyiben az azonos és felcserélhető származó és nem származó anyagok elkülönített raktározása jelentős költségekkel vagy tényleges nehézségekkel járna, a vámhatóságok az érintettek írásbeli kérelmére engedélyezhetik az úgynevezett »könyvelés szerinti elkülönítés« módszerének (a továbbiakban: a módszer) alkalmazását az ilyen raktározás során. (2) A módszernek egy bizonyos referencia-időszak folyamán biztosítania kell, hogy a »származónak« tekinthető, létrejött vagy előállított termékek száma ugyanannyi legyen, mint amely szám a készletek fizikai elkülönítésével adódott volna. (3) A vámhatóságok a szükségesnek tartott feltételek mellett megadhatják az (1) bekezdésben említett engedélyt. (4) A módszer alkalmazása és az alkalmazásának nyilvántartása az abban az országban alkalmazandó általános számviteli elvek alapján történik, ahol a terméket előállították. (5) A módszer kedvezményezettje származási igazolásokat állíthat ki, vagy kérelmezhet a származónak tekinthető termékmennyiségre vonatkozóan. A vámhatóságok kérésére a kedvezményezettnek nyilatkozatot kell tennie arról, hogy a készleteket hogyan kezelték. (6) A vámhatóságok felügyelik az engedély felhasználását, és visszavonhatják azt, amennyiben a kedvezményezett bármilyen módon nem megfelelően használja fel az engedélyt, vagy elmulasztja az e jegyzőkönyvben előírt egyéb bármely más feltétel teljesítését. 21. cikk A számlanyilatkozat kiállításának vagy az EUR-MED számlanyilatkozat kiállításának feltételei (1) A 15. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett számlanyilatkozatot vagy EUR-MED számlanyilatkozatot kiállíthatja: a) a 22. cikk szerinti elfogadott exportőr; vagy b) egy vagy több csomagból álló és 6 000 euro összértéket meg nem haladó, származó terméket tartalmazó szállítmány exportőre. (2) A (3) bekezdés sérelme nélkül számlanyilatkozat állítható ki az alábbi esetekben: — amennyiben az illető termékek az EGT-ből, illetőleg a 3. cikk (1) bekezdésében hivatkozott országok valamelyikéből származó termékeknek tekinthetők, amelyeknél a kumuláció alkalmazható, a 3. cikk (2) bekezdésében hivatkozott országok valamelyikéből származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül,és teljesítik a jegyzőkönyv egyéb követelményeit, — amennyiben az illető termékek a 3. cikk (2) bekezdésében hivatkozott országok valamelyikéből származó termékeknek tekinthetők, amelyeknél a kumuláció alkalmazható, a 3. cikkben hivatkozott egyéb országok valamelyikéből származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül, és teljesítik a jegyzőkönyv egyéb követelményeit, feltéve hogy EUR-MED igazolást vagy EUR-MED számlanyilatkozatot állítottak ki a származási országban. (3) EUR-MED számlanyilatkozat állítható ki, amennyiben az adott termékek az EGT-ből vagy a 3. cikkben említett, kumulációt alkalmazó egyéb országok valamelyikéből származó termékeknek tekinthetők, és teljesítik e jegyzőkönyv egyéb követelményeit, valamint: — kumulációt alkalmaztak a 3. cikk (2) bekezdésében említett egyéb országok valamelyikéből származó anyagokkal, vagy — a termékek a kumulációval összefüggésben anyagként felhasználhatók a 3. cikk (2) bekezdésében említett egyéb országok valamelyikébe irányuló exporttermékek előállításához, vagy — a termékek újra kivihetők a rendeltetési országból a 3. cikk (2) bekezdésében említett egyéb országok valamelyikébe. (4) Az EUR-MED számlanyilatkozat a következő nyilatkozatok egyikét tartalmazza angol nyelven: — amennyiben a származó helyzet megszerzése a 3. cikkben említett egy vagy több egyéb országból származó anyagokkal való kumuláció alkalmazásával történt: »CUMULATION APPLIED WITH ………« (name of the country/countries), — amennyiben a származó helyzet megszerzése a 3. cikkben említett egy vagy több egyéb országból származó anyagokkal való kumuláció alkalmazása nélkül történt: »NO CUMULATION APPLIED«. (5) A számlanyilatkozatot vagy az EUR-MED számlanyilatkozatot kibocsátó exportőr az exportáló ország vámhatóságának kérésére bármikor be kell, hogy mutasson minden olyan megfelelő okmányt, amely az adott termékek származó helyzetét, valamint a jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesülését igazolja. (6) A számlanyilatkozatot vagy EUR-MED számlanyilatkozatot az exportőr a nyilatkozatnak a számlára, a szállítólevélre vagy egyéb kereskedelmi okmányra történő gépelésével, bélyegzésével vagy nyomtatásával készíti el; a nyilatkozatok szövege a IVa. és IVb. mellékletben található, megírásuknál az ezen mellékletekben található valamelyik nyelvi változatot kell alkalmazni, az exportáló ország nemzeti joga rendelkezéseinek megfelelően. Amennyiben a nyilatkozat kézzel írott, tintával, nyomtatott betűvel kell kitölteni. (7) A számlanyilatkozaton vagy EUR-MED számlanyilatkozaton az exportőr eredeti saját kezű aláírása szerepel. Mindazonáltal a 22. cikk szerinti elfogadott exportőr nem szükséges, hogy aláírja a fenti nyilatkozatokat, amennyiben írásban kötelezettséget vállal az exportáló ország vámhatóságai felé arra, hogy teljes körű felelősséget vállal minden olyan számlanyilatkozatért, amely személyét úgy azonosítja, mintha azt saját kezűleg írta volna alá. (8) A számlanyilatkozatot vagy EUR-MED számlanyilatkozatot az exportőr elkészíti, amikor a termékeket, amelyekre vonatkozik, kiviszik, illetve a kivitelt követően azzal a feltétellel, hogy azoknak a termékeknek a behozatalát követően legkésőbb két éven belül, amelyekre vonatkozik, azt bemutatják az importáló országban. 22. cikk Elfogadott exportőr (1) Az exportáló ország vámhatóságai bármely, a megállapodás hatálya alá tartozó termékeket rendszeresen szállító exportőr (a továbbiakban: az elfogadott exportőr) számára engedélyezhetik, hogy számlanyilatkozatokat vagy EUR-MED számlanyilatkozatokat állítson ki az érintett termékek értékére való tekintet nélkül. Az ilyen engedélyt kérelmező exportőrnek a vámhatóságok megelégedésére meg kell adnia a termékek származó helyzetének, valamint a jegyzőkönyv egyéb követelményei teljesítésének igazolásához szükséges minden garanciát. (2) A vámhatóságok az általuk szükségesnek tartott feltételek mellett engedélyezhetik az elfogadott exportőri státust. (3) A vámhatóság az elfogadott exportőr részére vámfelhatalmazási számot ad, ami meg kell, hogy jelenjen a számlanyilatkozaton vagy az EUR-MED számlanyilatkozaton. (4) A vámhatóság figyelemmel kíséri az engedélynek az elfogadott exportőr általi felhasználását. (5) A vámhatóság bármikor visszavonhatja az engedélyt. Az engedélyt vissza kell vonni, ha az elfogadott exportőr a továbbiakban már nem biztosítja az (1) bekezdésben említett garanciákat, már nem tesz eleget a (2) bekezdésben említett feltételeknek, vagy ha egyébként nem megengedett módon használja fel az engedélyt. 23. cikk A származási igazolás érvényessége (1) A származási igazolás az exportáló országban történt kiállításának keltétől számított négy hónapig érvényes, és azt a fenti időszak alatt be kell nyújtani az importáló ország vámhatóságának. (2) Az importáló ország vámhatóságai részére az (1) bekezdésben meghatározott bemutatási határidő után benyújtott származási igazolások preferenciális elbánás alkalmazása céljából elfogadhatók, amennyiben a fenti okmányok végső határidő előtti benyújtásának elmulasztása rendkívüli körülmények miatt történt. (3) A késedelmes benyújtás egyéb eseteinél az importáló ország vámhatóságai elfogadhatják a származási igazolásokat, amennyiben a termékeket a fenti végső határidő letelte előtt bemutatták. 24. cikk A származási igazolás benyújtása A származási igazolásokat az importáló ország vámhatóságai részére az ezen országban alkalmazandó eljárásoknak megfelelően kell benyújtani. Az említett hatóságok megkövetelhetik a származási igazolás lefordítását, és azt is, hogy a behozatali nyilatkozatot az importőr arra vonatkozó nyilatkozata kísérje, hogy a termékek megfelelnek a megállapodás végrehajtásához szükséges feltételeknek. 25. cikk Részletekben történő behozatal Amennyiben az importőr kérésére és az importáló ország vámhatóságai által megállapított feltételek mellett – a Harmonizált Rendszer XVI. és XVII. áruosztályába vagy 7308 és 9406 vámtarifaszáma alá tartozó, a Harmonizált Rendszer 2. a) általános szabályának értelmében vett össze nem állított vagy szétszerelt termékeket részletekben hoznak be, ezekre a termékekre egyetlen származási igazolást kell benyújtani a vámhatóság részére az első részlet behozatalának alkalmával. 26. cikk A származási igazolás alóli mentességek (1) A magánszemélytől magánszemélynek kiscsomagként küldött vagy az utasok személyes poggyászának részét képező termékeket származó termékként kell kezelni anélkül, hogy származási igazolást kellene benyújtani, amennyiben ezeket a termékeket nem kereskedelmi jelleggel hozzák be, és nyilatkozatot tettek arról, hogy teljesítik ennek a jegyzőkönyvnek a követelményeit, és amennyiben nem kétséges az ilyen nyilatkozat valóságtartalma. A postán küldött termékek esetében ezt a nyilatkozatot a CN22/CN23 vámáru-nyilatkozaton vagy az ezen okmányhoz csatolt papírlapon lehet megtenni. (2) Az alkalmi jelleggel és kizárólag a címzett vagy utas vagy családjuk személyes használatára szánt termékekből álló behozatal nem minősül kereskedelmi célú behozatalnak, amennyiben a termékek jellegéből és mennyiségéből fakadóan nyilvánvaló, hogy nem áll fenn kereskedelmi célzat. (3) Továbbá ezeknek a termékeknek az összértéke nem haladhatja meg az 500 euro összeget kiscsomagok esetében vagy az 1 200 euro összeget az utasok személyes poggyászának részét képező termékek esetében. 27. cikk Beszállítói nyilatkozat (1) Amikor EUR.1 szállítási bizonyítványt adnak ki vagy számlanyilatkozatot bocsátanak ki származó termékekre a szerződő felek egyikében, amelyek előállítása során olyan, valamely más szerződő fél országából származó árukat használtak fel, amelyek az EGT-ben megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül anélkül, hogy preferenciális származó helyzetet szereztek volna, figyelembe veszik az e cikkel összhangban tett, a fenti árukra vonatkozó, beszállítói nyilatkozatot. (2) Az (1) bekezdésben említett beszállítói nyilatkozat bizonyítékként szolgál az EGT-ben az adott árukkal végzett megmunkálás vagy feldolgozás tekintetében annak meghatározása során, hogy azokat a termékeket, amelyek előállítása során ezeket az árukat felhasználják, úgy lehet-e tekinteni, mint amelyek az EGT-ból származó termékek, és teljesítik e jegyzőkönyv egyéb követelményeit. (3) A (4) bekezdésben foglalt esetek kivételével a beszállítónak külön beszállítói nyilatkozatot kell kiállítania minden egyes szállítmányra vonatkozóan az V. mellékletben előírt módon a számlához, a szállítólevélhez vagy bármely egyéb – az adott árukat az azonosításukhoz szükséges elegendő részletességgel ismertető – kereskedelmi okmányhoz csatolt papírlapon. (4) Amennyiben a szállító rendszeresen szállít egy adott vásárlónak olyan árukat, amelyek esetében az EGT-ben végzett megmunkálás vagy feldolgozás jelentős időtartamon keresztül várhatóan állandó marad, egyetlen beszállítói nyilatkozatot tehet ezeknek az áruknak az egymást követő szállítmányaira vonatkozóan (a továbbiakban: a hosszú távú beszállítói nyilatkozat). A hosszú távú beszállítói nyilatkozat rendszerint a nyilatkozat kibocsátásától számított egy évig érvényes. A kibocsátás helye szerinti ország vámhatóságai határozzák meg az ennél hosszabb időtartamok alkalmazásának feltételeit. A hosszú távú beszállítói nyilatkozatot a beszállítónak a VI. mellékletben előírt formában kell kiállítania, és elegendő részletességgel kell leírnia az adott árukat ahhoz, hogy azonosíthatók legyenek. Ezt a nyilatkozatot az e nyilatkozat fedezete alá tartozó áruk első küldeményét megelőzően vagy azzal együtt kell az érintett vásárlónak átadnia. A beszállító haladéktalanul értesíti vásárlóját, amennyiben a hosszú távú beszállítói nyilatkozat már nem érvényes a szállított árukra. (5) A (3) és (4) bekezdésben említett beszállítói nyilatkozatot a megállapodás valamelyik hivatalos nyelvén, gépírással vagy nyomtatással kell kibocsátani a kiállítás helye szerinti ország nemzeti joga rendelkezéseinek megfelelően, és a beszállító saját kezű eredeti aláírásának kell rajta szerepelnie. A nyilatkozat kézzel írott is lehet, ebben az esetben tintával, nyomtatott betűkkel írandó. (6) A nyilatkozatot adó beszállító a nyilatkozat kiállításának helye szerinti ország vámhatóságának kérésére bármikor be kell mutatnia minden olyan megfelelő dokumentumot, amely igazolja, hogy a fenti nyilatkozatban foglalt adatok a valóságnak megfelelnek. 28. cikk Igazoló okmányok A 16. cikk (3) bekezdésében, a 21. cikk (5) bekezdésében és a 27. cikk (6) bekezdésében említett okmányok, amelyeket annak bizonyítására használnak, hogy az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány, számlanyilatkozat vagy EUR-MED számlanyilatkozat fedezete alá tartozó termékek az EGT-ből vagy a 3. cikkben említett egyéb országok valamelyikéből származónak tekinthetők, teljesítik a jegyzőkönyv egyéb követelményeit, valamint hogy a beszállítói nyilatkozatban foglalt adatok a valóságnak megfelelnek, többek között az alábbiakból állhatnak: a) az exportőr vagy a beszállító által az adott áruk létrejötte vagy előállítása érdekében elvégzett folyamatok közvetlen tanúsítása, amely például elszámolásaiban vagy belső könyvelésében szerepel; b) a felhasznált anyagok származó helyzetét igazoló, a kiállított vagy kibocsátott okmányok, amennyiben ezeket az okmányokat a nemzeti joggal összhangban használják; c) a szerződő félben kiállított vagy kibocsátott okmányok, amelyek igazolják, hogy az anyagok megmunkálását vagy feldolgozását az EGT-ben végezték, amennyiben ezeket az okmányokat a nemzeti joggal összhangban használják; d) a szerződő felek országában ennek a jegyzőkönyvnek megfelelően, vagy a 3. cikkben említett egyéb országok valamelyikében, az ebben a jegyzőkönyvben foglaltakkal azonos származási szabályoknak megfelelően kiállított vagy kibocsátott EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány, számlanyilatkozat vagy EUR-MED számlanyilatkozat, amely igazolja a felhasznált anyagok származó helyzetét; e) e jegyzőkönyvvel összhangban a szerződő felek országában kiállított szállítói nyilatkozatok, amelyek igazolják az EGT-ben felhasznált anyagokkal végzett megmunkálást vagy feldolgozást; f) az EGT-n kívül végzett megmunkálásra vagy feldolgozásra vonatkozó megfelelő bizonyíték a 11. cikk alkalmazásakor, amely igazolja, hogy az abban a cikkben foglalt követelmények teljesültek. 29. cikk A származási igazolás, a beszállítói nyilatkozat és az igazoló okmányok megőrzése (1) Az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány kiadását kérő exportőr legalább három évig köteles a 16. cikk (3) bekezdésében említett okmányokat megőrizni. (2) A számlanyilatkozatot vagy EUR-MED számlanyilatkozatot kiállító exportőr köteles legalább három évig megőrizni e számlanyilatkozat másolatát, valamint a 21. cikk (5) bekezdésében említett okmányokat. (3) A beszállítói nyilatkozatot adó beszállító köteles legalább három évig megőrizni a számla, a szállítólevél vagy egyéb kereskedelmi okmány másolatát, amelyhez ezt a nyilatkozatot mellékletként csatolták, továbbá a 27. cikk (6) bekezdésében említett okmányokat is. A hosszú távú beszállítói nyilatkozatot kiállító beszállító legalább három évig köteles megőrizni az érintett vásárlónak küldött, e nyilatkozat fedezete alá tartozó árukra vonatkozó összes számla, szállítólevél vagy egyéb kereskedelmi okmány másolatát, továbbá a 27. cikk (6) bekezdésében említett okmányokat. Ez az időszak a hosszú távú beszállítói nyilatkozat érvényességének lejárata napján kezdődik. (4) Az exportáló ország vámhatósága, amely EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt ad ki, köteles legalább három évig megőrizni a 16. cikk (2) bekezdésében említett kérelmet. (5) Az importáló ország vámhatósága köteles legalább három évig megőrizni a hozzá benyújtott EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványokat, számlanyilatkozatokat és EUR-MED számlanyilatkozatokat. 30. cikk Eltérések és alaki hibák (1) A származási igazoláson és a vámhivatalnak a termékek behozatalához szükséges formalitások elvégzése érdekében benyújtott okmányokon tett nyilatkozatok közötti kisebb eltérések felfedezése önmagában nem teszi érvénytelenné a származási igazolást, amennyiben kétséget kizáróan megállapítást nyer, hogy ez az okmány a benyújtott termékekre vonatkozik. (2) A nyilvánvaló alaki hibák, mint például a származási igazoláson szereplő gépelési hibák nem eredményezhetik az okmány visszautasítását, amennyiben ezek a hibák nem teszik kétségessé az ezen okmányban tett nyilatkozatok helyességét. 31. cikk Euróban kifejezett összegek (1) A 21. cikk (1) bekezdés b) pontjában és a 26. cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezések olyan esetekben történő alkalmazásában, amikor a termékeket az eurótól eltérő pénznemben számlázzák, a Közösség tagállamai és a 3. cikkben említett egyéb országok nemzeti valutájában megadott, az euróban kifejezett összegekkel egyenértékű összegeket az érintett országok mindegyike évente határozza meg. (2) Egy szállítmány a 21. cikk (1) bekezdésének b) pontjának vagy a 26. cikk (3) bekezdésének rendelkezései szerinti kedvezményben a kiállított számla pénzneme alapján részesülhet, az érintett ország által meghatározott összegeknek megfelelően. (3) A bármely nemzeti valutában alkalmazandó összegek egyenértékűek az adott valuta október első munkanapján euróban kifejezett összegével. Az összegeket minden év október 15-ig közlik az Európai Közösségek Bizottságával, és azok a következő év január 1-jétől alkalmazandóak. Az Európai Közösségek Bizottsága valamennyi érintett országot értesíti a vonatkozó összegekről. (4) Az adott ország fel- vagy lefele kerekítheti az euróban kifejezett összegnek a nemzeti valutájára történő átváltásából származó összeget. A kerekített összeg 5 %-nál nagyobb mértékben nem térhet el az átváltásból származó összegtől. Az adott ország változatlanul fenntarthatja az euróban kifejezett összeggel egyenértékű nemzetivaluta-összeget, amennyiben a (3) bekezdésben előírt éves kiigazításkor ezen összeg átváltása a kerekítés előtt 15 %-nál alacsonyabb növekedést eredményezne a nemzetivaluta-egyenértékben. A nemzetivaluta-egyenérték változatlanul fenntartható, amennyiben az átváltás az egyenérték csökkenését eredményezné. (5) Az euróban kifejezett összegeket az EGT-Vegyesbizottság a szerződő felek kérésére felülvizsgálhatja. A felülvizsgálat elvégzésekor az EGT-Vegyesbizottság azt vizsgálja, hogy kívánatos-e az illető korlátozások hatásainak reálértéken történő fenntartása. Ebből a célból úgy határozhat, hogy módosítja az euróban kifejezett összegeket. VI. CÍM IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK 32. cikk Kölcsönös segítségnyújtás (1) A Szerződő Felek vámhatóságai – az Európai Közösségek Bizottságán keresztül – megadják egymás részére a vámhivatalaikban az EUR.1 és az EUR-MED szállítási bizonyítványok kiadásához használt bélyegzők lenyomatmintáit, továbbá az ezeknek a bizonyítványoknak, számlanyilatkozatoknak és EUR-MED számlanyilatkozatoknak vagy beszállítói nyilatkozatoknak az ellenőrzéséért felelős vámhatóságoknak a címét. (2) A jegyzőkönyv megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a Szerződő Felek kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak illetékes vámigazgatásain keresztül az EUR.1 és az EUR-MED szállítási bizonyítványok, a számlanyilatkozatok és az EUR-MED számlanyilatkozatok vagy a beszállítói nyilatkozatok valódiságának illetve az ezekbe az okmányokban foglalt adatok helyességének ellenőrzésében. 33. cikk A származási igazolások ellenőrzése (1) A származási igazolások utólagos ellenőrzését szúrópróbaszerűen, valamint akkor kell elvégezni, ha az importáló ország vámhatóságának alapos kétségei merülnek fel a fenti okmányok valódiságát, az adott termékek származó helyzetét vagy a jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesítését illetően. (2) Az (1) bekezdés alkalmazása céljából az importáló ország vámhatósága visszaküldi az exportáló ország vámhatóságának az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványokat, és – ha benyújtásra került – a számlát, a számlanyilatkozatot vagy az EUR-MED számlanyilatkozatot, illetve ezeknek az okmányoknak a másolatát, és amennyiben szükséges, megadva az ellenőrzés kérésének okát. Az ellenőrzésre irányuló megkeresés alátámasztására továbbításra kerül minden megszerzett és a származási igazolás szabálytalanságára utaló okmány vagy adat. (3) Az ellenőrzést az exportáló ország vámhatóságai végzik el. E célból jogukban áll bármely bizonyítékot bekérni, az exportőr könyvelését ellenőrizni vagy bármilyen egyéb, megfelelőnek tartott ellenőrzést elvégezni. (4) Amennyiben az importáló ország vámhatóságai úgy határoznak, hogy felfüggesztik az illető termékekre vonatkozó preferenciális elbánást mindaddig, amíg meg nem kapják az ellenőrzés eredményeit, a szükségesnek tartott óvintézkedések mellett ajánlja fel az importőrnek a termékek kiadását. (5) Az ellenőrzést kérő vámhatóságokat a lehető leghamarabb értesítik annak eredményeiről. Az eredményeknek világosan jelezniük kell, hogy az okmányok valódiak-e, valamint hogy az adott termékek az EGT-ből vagy a 3. cikkben említett egyéb országok valamelyikéből származónak tekinthetők-e, és hogy teljesítik-e a jegyzőkönyv egyéb követelményeit. (6) Amennyiben megalapozott kétség merül fel, és nem érkezik válasz az ellenőrzésre irányuló kérelem keltétől számított tíz hónapon belül, illetve ha a válasz nem tartalmaz elegendő információt a kérdéses dokumentum valódiságának vagy a termékek tényleges származásának megállapításához, a kérelmező vámhatóságok – a kivételes körülmények esetétől eltekintve – elutasítják a preferenciális elbánásra való jogosultságot. 34. cikk A beszállítói nyilatkozatok ellenőrzése (1) A beszállítói nyilatkozatok, illetve a hosszú távú beszállítói nyilatkozatok utólagos ellenőrzését szúrópróbaszerűen, valamint akkor kell elvégezni, ha azon ország vámhatóságainak, ahol a nyilatkozatokat EUR.1 szállítási bizonyítvány vagy számlanyilatkozat kiadása vagy kiállítása céljából figyelembe vették, alapos kétségei merülnek fel az okmány valódiságát vagy az okmányban foglalt adatok helyességét illetően. (2) Az (1) bekezdés végrehajtása érdekében az (1) bekezdésben említett ország vámhatóságai visszaküldik az e nyilatkozat fedezete alá tartozó árukra vonatkozó beszállítói nyilatkozato(ka)t, számlá(ka)t, szállítólevele(ke)t és egyéb kereskedelmi okmányokat, a nyilatkozat kiállításának helye szerinti ország vámhatóságai részére, és amennyiben szükséges, megadva az ellenőrzés kérésének tartalmi vagy formai okait. Az utólagos ellenőrzésre irányuló kérelem alátámasztására bármilyen megszerzett és a beszállítói nyilatkozat szabálytalanságára utaló okmányt vagy információt továbbítaniuk kell. (3) Az ellenőrzést a beszállítói nyilatkozat kiállításának helye szerinti ország vámhatóságai végzik el. Ebből a célból jogukban áll bizonyítékokat bekérni, a beszállító könyvelését ellenőrizni vagy bármilyen egyéb, megfelelőnek tartott ellenőrzést elvégezni. (4) Az ellenőrzést kérő vámhatóságot a lehető leghamarabb értesítik annak eredményeiről. Ezeknek az eredményeknek világosan jelezniük kell, hogy a beszállítói nyilatkozatban megadott információk helyesek-e, és lehetővé kell tenniük annak meghatározását, hogy figyelembe vehető-e – és milyen mértékben – ez a beszállítói nyilatkozat EUR.1 szállítási bizonyítvány kiadásához vagy számlanyilatkozat kiállításához. 35. cikk A viták rendezése Amennyiben viták merülnek fel a 33. és a 34. cikkben foglalt ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatban, amelyeket az ellenőrzést kérő és az annak lebonyolításáért felelős vámhatóságok közt nem lehet rendezni, vagy amennyiben kérdés merül fel ennek a jegyzőkönyvnek az értelmezésére vonatkozóan, az EGT-Vegyesbizottságnak nyújtják be azokat. Az importőr és az importáló ország vámhatóságai közötti viták rendezésére vonatkozóan minden esetben az említett ország jogszabályai az irányadók. 36. cikk Szankciók Szankciót kell alkalmazni minden olyan személlyel szemben, aki termékek preferenciális elbánásának megszerzése céljából olyan okmányt készít vagy készíttet, amely valótlan adatokat tartalmaz. 37. cikk Vámszabad területek (1) A Szerződő Felek minden szükséges lépést megtesznek annak érdekében, hogy a származási igazolás fedezete alá tartozó kereskedelmi termékeket, amelyek szállítás közben átmenetileg saját területükön lévő vámszabad területen maradnak, ne cseréljék fel más termékekkel, és ne menjenek keresztül az állaguk megőrzésére irányuló szokásos műveletektől eltérő műveleteken. (2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezésektől eltérve, amikor az EGT-ből származó, származási igazolás fedezete alá tartozó termékeket vámszabad területre hoznak be és kezelésen vagy feldolgozáson mennek keresztül, az érintett hatóságok új EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítványt adnak ki az exportőr kérésére, amennyiben a rajtuk végzett kezelés vagy feldolgozás megfelel e jegyzőkönyv rendelkezéseinek. VII. CÍM CEUTA ÉS MELILLA 38. cikk A jegyzőkönyv alkalmazása (1) Az e jegyzőkönyvben alkalmazott »EGT« kifejezés nem vonatkozik Ceutára és Melillára. Az »EGT-ből származó termékek« kifejezés nem értendő a Ceutáról és Melilláról származó termékekre. (2) A Ceutáról és Melilláról származó termékekről szóló 49. jegyzőkönyv alkalmazása céljából, ezt a jegyzőkönyvet kell értelemszerűen alkalmazni a 39. cikkben meghatározott külön feltételek mellett. 39. cikk Különleges feltételek (1) Amennyiben a szállításuk közvetlenül történt a 12. cikknek megfelelően, az alábbiak minősülnek: 1. Ceutáról és Melilláról származó termékeknek tekintendők: a) a teljes egészében Ceután és Melillán létrejött vagy előállított termékek; b) azok a Ceután és Melillán létrejött vagy előállított termékek, amelyek előállításában az a) pontban említettektől eltérő termékeket használnak fel, feltéve hogy: i. az említett termékek a 5. cikk értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül; vagy ii. azok a termékek, amelyek az EGT-ből származóak, feltéve hogy a rajtuk végzett megmunkálás vagy feldolgozás meghaladja a 6. cikkben említett műveleteket; 2. az EGT-ből származó termékeknek: a) a teljes egészében az EGT-ben létrejött vagy előállított termékek; b) azok az EGT-ben létrejött vagy előállított termékek, amelyek előállításában az a) pontban említettektől eltérő termékeket használnak fel, feltéve hogy: i. az említett termékek 5. cikk értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül; vagy ii. azok a termékek, amelyek Ceutáról és Melilláról vagy az EGT-ből származóak, feltéve hogy a rajtuk végzett megmunkálás vagy feldolgozás meghaladja a 6. cikkben említett műveleteket. (2) Ceuta és Melilla egységes területnek minősül. (3) Az exportőr vagy meghatalmazott képviselője a »EGT«, illetve »Ceuta és Melilla« szavakat írja be az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány 2. rovatába, a számlanyilatkozatra vagy az EUR-MED számlanyilatkozatra. Továbbá a Ceutáról és Melilláról származó termékek esetében ezt jelölik az EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány 4. rovatában vagy a számlanyilatkozaton vagy az EUR-MED számlanyilatkozaton. (4) A spanyol vámhatóságok felelősek ennek a jegyzőkönyvnek Ceután és Melillán történő alkalmazásáért. VIII. CÍM ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 40. cikk Az árutovábbítási eljárásban vagy átmeneti megőrzésben lévő árukra vonatkozó átmeneti rendelkezések A megállapodás rendelkezései olyan árukra alkalmazhatók, amelyek megfelelnek a jegyzőkönyv rendelkezéseinek, és amelyek a jegyzőkönyv hatálybalépésének napján vagy árutovábbításban, vagy az EGT területén átmeneti megőrzésben vámraktárban vagy vámszabad területen vannak, és rájuk vonatkozóan az exportáló ország vámhatósága által utólag kiállított EUR.1 vagy EUR-MED szállítási bizonyítvány nyújtandó be az importáló ország vámhatósága részére a fenti időponttól számított négy hónapon belül, azokkal az okmányokkal együtt, amelyek igazolják, hogy az árukat közvetlenül szállították a 12. cikknek megfelelően.

I. melléklet Bevezető megjegyzések a II. mellékletben foglalt listához 1. megjegyzés: A lista megállapítja azokat a szükséges feltételeket, amelyek alapján a termékek a jegyzőkönyv 6. cikke értelmében kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak tekinthetők. 2. megjegyzés: 2.1. A lista első két oszlopa a létrejött vagy előállított terméket ismerteti. Az első oszlop tartalmazza a Harmonizált Rendszerben használt vámtarifaszámot vagy árucsoportszámot, a második oszlop pedig megadja az ebben a rendszerben az adott vámtarifaszámhoz vagy árucsoporthoz tartozó árumegnevezést. Az első két oszlopban szereplő minden egyes tételre egy, a 3. vagy a 4. oszlopban megállapított szabály vonatkozik. Ahol néhány esetben az első oszlopban lévő számot egy »ex« szó előzi meg, ez azt jelenti, hogy a 3. vagy 4. oszlopban szereplő szabály csak a vámtarifaszámnak a 2. oszlopban meghatározott részére vonatkozik. 2.2. Ahol az 1. oszlopban vámtarifaszámok csoportja vagy egy árucsoport száma szerepel, és ezért a 2. oszlop árumegnevezése általános jellegű, a 3. vagy 4. oszlopban hozzájuk tartozó szabályok az összes olyan termékre vonatkoznak, amelyek a Harmonizált Rendszer szerint az adott árucsoport vámtarifaszámai vagy az 1. oszlopban összevont vámtarifaszámok valamelyike alá kerültek besorolásra. 2.3. Ahol a listában egy vámtarifaszámon belüli különböző termékekre különböző szabályok vonatkoznak, minden egyes francia bekezdés a vámtarifaszám adott részének leírását tartalmazza, a 3. vagy 4. oszlopban hozzájuk tartozó szabályokkal együtt. 2.4. Ahol az első két oszlopban szereplő tételre mind a 3., mind a 4. oszlop meghatároz egy szabályt, az exportőr választhat, hogy a 3. vagy a 4. oszlopban ismertetett szabályt alkalmazza. Ha a 4. oszlopban nem szerepel származási szabály, a 3. oszlopban ismertetett szabályt kell alkalmazni. 3. megjegyzés: 3.1. A jegyzőkönyv 5. cikkének a származó helyzetet szerzett, más termékek előállításához felhasznált termékekre vonatkozó rendelkezéseit tekintet nélkül arra, hogy a származó helyzetet abban a gyárban nyerték el, ahol e termékeket felhasználják vagy az egyik szerződő fél területén lévő másik gyárban. Példa: Egy, a 8407 vámtarifaszám alá tartozó motor – amelyre vonatkozóan a szabály úgy szól, hogy a beépíthető nem származó anyagok értéke nem haladhatja meg a gyártelepi ár 40 %-át – az ex 7224 vámtarifaszám alá tartozó »kovácsolással durván alakított más ötvözött acél«-ból készül. Ha ezt a kovácsolást a Közösségben végezték el nem származó ingotból, akkor a kovácsolt termék már megszerezte a származó helyzetet a listában az ex 7224 vámtarifaszámra vonatkozó szabály értelmében. A kovácsolás ekkor származónak számíthat a motor értékkalkulációjában, függetlenül attól, hogy ugyanabban a gyárban vagy a Közösségben egy másik gyárban állították-e elő. A nem származó ingot értékét így nem veszik figyelembe a felhasznált nem származó anyagok értékének összegzésekor. 3.2. A listában szereplő szabály a megkövetelt legkisebb mennyiségű megmunkálást vagy feldolgozást jelöli, több megmunkálás vagy feldolgozás elvégzése szintén a származó helyzet megszerzését eredményezheti; ellenben kevesebb megmunkálás vagy feldolgozás elvégzése nem eredményez származó helyzetet. Így, ha egy szabály azt írja elő, hogy az előállítás bizonyos szintjén nem származó anyag felhasználható, az előállítás korábbi szakaszában az ilyen anyag felhasználása megengedett, de a későbbi szakaszban már nem. 3.3. A 3.2. megjegyzés sérelme nélkül, ha egy szabályban az »Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból« kifejezés szerepel, akkor bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagot (a termékkel azonos vámtarifaszám és árumegnevezés alá tartozó anyagot is) fel lehet használni, figyelemmel azonban azokra a különös korlátozásokra, amelyeket a szabály ezeken túl tartalmazhat. Az »Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve«, illetve az »Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termékkel megegyező vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve« kifejezés azonban azt jelenti, hogy bármely vámtarifaszám alá tartozó termék felhasználható, kivéve azokat, amelyek megnevezése megegyezik a terméknek a 2. oszlopban szereplő megnevezésével. 3.4. Ha a lista valamely szabálya meghatározza, hogy egy termék egynél több anyagból is előállítható, ez azt jelenti, hogy az anyagok bármelyike vagy több ilyen anyag is felhasználható. Ez nem jelenti azt, hogy mindegyiket fel kell használni. Példa: Az 5208–5212 vámtarifaszám alá tartozó szövetekre vonatkozó szabály úgy rendelkezik, hogy természetes szálak használhatók, és hogy egyéb anyagok mellett vegyi anyagok is felhasználhatók. Ez nem jelenti azt, hogy mindkettőt fel is kell használni; lehet az egyiket, a másikat vagy mindkettőt. 3.5. Ha a lista valamely szabálya meghatározza, hogy egy terméket egy bizonyos anyagból kell előállítani, a feltétel nem gátolja más olyan anyagok felhasználását, amelyek belső tulajdonságaiknál fogva nem tudnak eleget tenni a szabályban foglaltaknak (lásd még az alábbi 6.2. megjegyzést a textíliákkal kapcsolatban). Példa: A 1904 vámtarifaszám alá tartozó elkészített élelmiszerre vonatkozó szabály, amely kifejezetten kizárja a gabonafélék és származékaik felhasználását, nem tiltja a nem gabonafélékből nyert ásványi sók, vegyi anyagok és egyéb adalékanyagok használatát. Ez azonban nem vonatkozik olyan termékekre, amelyek – bár nem állíthatók elő a listában szereplő adott anyagból – az előállítás korábbi szakaszában ugyanolyan jellegű anyagból is előállíthatók. Példa: Az ex 62. árucsoportba tartozó, nem szőtt anyagokból készült ruházati cikkek esetében, ha ezen áruosztályra vonatkozóan csupán nem származó fonal felhasználása megengedett, nem lehet a nem szőtt szövetből kiindulni, még akkor sem, ha a nem szövött szövetet általában nem is lehet fonalból készíteni. Ilyen esetekben a kiinduló anyag általában a fonal előtti fázis – azaz a szál fázis lesz. 3.6. Ha a lista valamely szabályában két százalékértéket is megadnak a felhasználható nem származó anyagok maximális értékére, akkor e százalékértékeket nem lehet összeadni. Más szavakkal a felhasznált nem származó anyagok maximális értéke semmiképpen nem haladhatja meg a megadott legmagasabb százalékértéket. Nem lehet továbbá túllépni az egyes adott anyagok vonatkozásában alkalmazandó egyes százalékos arányokat sem. 4. megjegyzés: 4.1. A listában használt »természetes szálak« kifejezés a nem mesterséges vagy szintetikus egyéb szálakra vonatkozik. A fonást megelőző fázisokra korlátozódik, beleértve a hulladékot is, és – amennyiben másként nem határozzák meg – tartalmazza a kártolt, fésült, vagy másként feldolgozott, de nem fonott szálakat. 4.2. A »természetes szálak« kifejezés magában foglalja a 0503 vámtarifaszám alá tartozó lószőrt, az 5002 és az 5003 vámtarifaszám alá tartozó selymet, valamint az 5101–5105 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszálakat, a finom vagy durva állati szőrt, az 5201–5203 vámtarifaszám alá tartozó pamutszálakat és az 5301–5305 vámtarifaszám alá tartozó más növényi szálakat is. 4.3. A listában használt »textilpép«, »vegyi anyagok« és »papír előállítására szolgáló anyagok« kifejezések a mesterséges, szintetikus vagy papírszálak vagy -fonalak előállítására felhasználható, az 50–63. árucsoportba nem sorolt anyagok megnevezésére szolgálnak. 4.4. A listában használt »vágott műszál« kifejezés az 5501–5507 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vagy mesterséges fonókábel, vágott szál vagy hulladék megjelölésére szolgál. 5. megjegyzés: 5.1. Ha a lista egy adott termékével kapcsolatban erre a megjegyzésre hivatkoznak, a 3. oszlopban meghatározott feltételek nem alkalmazandók e termék előállítása során felhasznált textilalapanyagokra, amelyek együttesen a felhasznált textilalapanyagok teljes tömegének legfeljebb 10 százalékát teszik ki (lásd még az 5.3. és 5.4. megjegyzést is). 5.2. Az 5.1. megjegyzésben említett tűréshatárt azonban csak a kevert, két vagy több textilalapanyagból készült termékekre lehet alkalmazni. A textilalapanyagok a következők: — selyem, — gyapjú, — durva állati szőr, — finom állati szőr, — lószőr, — pamut, — papír előállítására szolgáló anyagok és papír, — len, — valódi kender, — juta és más textilrost szál, — szizál és az Agave nemhez tartozó más növények rostjai, — kókuszdiórost, abaka (manilakender), rami és más növényi eredetű rost, — szintetikus végtelen szál, — mesterséges végtelen szál, — áramvezető végtelen szál, — szintetikus vágott műszál polipropilénből, — szintetikus vágott műszál poliészterből, — szintetikus vágott műszál poliamidból, — szintetikus vágott műszál poliakrilnitrilből, — szintetikus vágott műszál poliimidből, — szintetikus vágott műszál politetrafluor-etilénből, — szintetikus vágott műszál polifenilén-szulfidből, — szintetikus vágott szál polivinil-kloridból, — egyéb szintetikus vágott műszál, — mesterséges vágott műszál viszkózból, — egyéb mesterséges vágott műszál, — rugalmas poliéter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is, — rugalmas poliészter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is, — az 5605 vámtarifaszám alá tartozó termékek (fémezett fonal), amelyek egy legfeljebb 5 mm széles, alumíniumfólia-magból vagy műanyagfilm-magból – alumíniumporral bevonva is – álló, két műanyagfilm-réteg között átlátszó vagy színezett ragasztóval összeillesztett szalagot tartalmaznak, — az 5605 vámtarifaszám alá tartozó más termékek. Példa: Egy, az 5205 vámtarifaszám alá tartozó fonal, amelyet az 5203 vámtarifaszám alá tartozó pamutszálból és az 5506 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vágott műszálból készítenek, kevert fonal. Ezért a nem származó szintetikus vágott műszálak, amelyek nem felelnek meg a származási szabályoknak (amelyek a vegyi anyagból vagy textilpépből történő előállítást írják elő), felhasználhatók, feltéve hogy össztömegük nem haladja meg a fonal tömegének 10 %-át. Példa: Egy, az 5112 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszövet, amelyet az 5107 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúfonalból és az 5509 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vágott műszálból készítenek, kevert szövet. Következésképpen a származási szabályokat (amelyek a vegyi anyagokból vagy textilpépből történő előállítást írják elő) nem kielégítő szintetikus fonal, vagy a származási szabályokat (amelyek előírják a nem kártolt vagy nem fésült vagy fonásra más módon nem előkészített természetes szálakból történő előállítást) nem kielégítő gyapjúfonal, vagy a kettő keveréke akkor használható fel, ha e fonalak össztömege nem haladja meg a szövet tömegének 10 %-át. Példa: Az 5205 vámtarifaszám alá tartozó pamutfonalból és az 5210 vámtarifaszám alá tartozó pamutszövetből készített, az 5802 vámtarifaszám alá tartozó tűzött szövet csak akkor kevert termék, ha a pamutszövet maga két különböző vámtarifaszám alá tartozó fonalból készült kevert szövet, vagy ha a felhasznált pamutfonalak önmagukban keverékek. Példa: Ha a szóban forgó tűzött szövetet az 5205 vámtarifaszám alá tartozó pamutfonalból és az 5407 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus szövetből készült, a felhasznált két fonal nyilvánvalóan két különböző textilalapanyag, így a tűzött szövet ennek megfelelően kevert termék. 5.3. A »rugalmas poliéter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is« megnevezésű fonalat tartalmazó termék esetében ez a tűréshatár e fonal tekintetében 20 %. 5.4. A »legfeljebb 5 mm széles, alumíniumfólia-magból vagy műanyagfilm-magból – alumíniumporral bevonva is – álló, két műanyagfilm-réteg között átlátszó vagy színezett ragasztóval összeillesztett szalagot tartalmazó szalag«-ot tartalmazó termékek tekintetében ez a tűréshatár 30 százalék. 6. megjegyzés: 6.1. Ahol e listában erre a megjegyzésre történik utalás, az érintett konfekcionált termékre a lista 3. oszlopában meghatározott szabálynak nem megfelelő textilanyagok (a bélések és közbélések kivételével) felhasználhatók, feltéve hogy a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartoznak, és hogy értékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 8 %-át. 6.2. A 6.3. megjegyzés sérelme nélkül, az 50–63. árucsoportba nem sorolható anyagok korlátlanul felhasználhatók a textiltermékek előállítása során, textiltartalmuktól függetlenül. Példa: Ha a lista valamely szabálya azt írja elő, hogy egy bizonyos textiltermék (például nadrág) előállításához fonalat kell használni, ez nem akadályozza meg a fémrészek – például gombok – használatát, mivel a gombok nem sorolandók az 50–63. árucsoportba. Ugyanebből az okból kifolyólag a húzózár használatát sem akadályozza, annak ellenére, hogy a húzózárak rendszerint textilt is tartalmaznak. 6.3. Amennyiben a százalékos szabály alkalmazandó, a nem az 50–63. árucsoportba tartozó anyagok értékét figyelembe kell venni a felhasznált nem származó anyagok értékének kiszámításakor. 7. megjegyzés: 7.1. Az ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 és ex 3403 vámtarifaszám alkalmazásában a »meghatározott eljárások« céljára a következők: a) vákuumdesztilláció; b) átdesztillálás nagyon alapos frakcionált desztillációval; c) krakkolás; d) reformálás; e) extrakció szelektív oldószerrel; f) a következő műveleteket magukban foglaló eljárások: kezelés tömény kénsavval, óleummal vagy kénsav-anhidriddel; semlegesítés alkáli reagenssel; színtelenítés és tisztítás természetes aktív földdel, aktivált földdel, aktivált faszénnel vagy bauxittal; g) polimerizáció; h) alkilezés; i) izomerizálás. 7.2. A 2710, 2711 és 2712 vámtarifaszám alkalmazásában a »meghatározott eljárások« céljára a következők: a) vákuumdesztilláció; b) átdesztillálás nagyon alapos frakcionált desztillációval; c) krakkolás; d) reformálás; e) extrakció szelektív oldószerrel; f) a következő műveleteket magukban foglaló eljárások: kezelés tömény kénsavval, óleummal vagy kénsav-anhidriddel; semlegesítés alkáli reagenssel; színtelenítés és tisztítás természetes aktív földdel, aktivált földdel, aktivált faszénnel vagy bauxittal; g) polimerizáció; h) alkilezés; ij) izomerizálás; k) kizárólag az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó nehézolajok tekintetében olyan, hidrogénnel történő kéntelenítés, amelynek eredményeképpen a kezelt termék kéntartalmának legalább 85 térfogatszázaléka redukálódik (ASTM D 1266-59 T módszer); l) kizárólag a 2710 vámtarifaszám alá tartozó termékek tekintetében paraffinmentesítés a szűrés kivételével; m) kizárólag az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó nehézolajok esetén hidrogénnel legalább 20 bar nyomáson és legalább 250 °C hőmérsékleten végzett katalitikus kezelés, a kéntelenítési eljáráson kívül, ha a hidrogén a vegyi folyamat aktív szereplője. Az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó kenőolajok további, különösen a szín vagy stabilitás javítása céljából végzett hidrogénes kezelését (pl. hidrofiniselés vagy színtelenítés) azonban nem lehet »meghatározott eljárásnak« tekinteni; n) kizárólag az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó fűtőolajok esetében atmoszferikus desztilláció, azzal a feltétellel, hogy ezeknek a termékeknek az ASTM D 86 módszerrel, a veszteségeket is beleértve kevesebb mint 30 térfogatszázaléka desztillál át 300 °C-on; o) kizárólag az ex 2710 vámtarifaszám alá tartozó egyéb nehézolajok – a gázolaj és fűtőolaj kivételével – esetében kezelés nagyfrekvenciás elektromos koronakisülésekkel; p) kizárólag az ex 2712 vámtarifaszám alá tartozó nyers termékek tekintetében (a 0,75 tömegszázaléknál kevesebb olajat tartalmazó vazelin, ozokerit, lignitviasz, tőzegviasz, paraffinviasz kivételével) olajmentesítés frakcionált kristályosítással. 7.3. Az ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 és az ex 3403 vámtarifaszám alkalmazásában az olyan egyszerű műveletek, mint a tisztítás, ülepítés, sótalanítás, víztelenítés, szűrés, színezés, jelölés, kéntartalom-beállítás különböző kéntartalmú termékek keverése révén, vagy e műveletek bármilyen kombinációja, illetve hasonló műveletek nem elegendőek a származó helyzet megszerzéséhez.

II. melléklet Az előállított termék származó helyzetének megszerzése érdekében a nem származó anyagokon végzendő megmunkálások vagy feldolgozások listája Előfordulhat, hogy a megállapodás nem terjed ki a listában szereplő valamennyi termékre. Ezért a megállapodás más részeit is meg kell nézni. HR-vámtarifaszám Árumegnevezés A nem származó anyagokon végzett, a származó helyzet megszerzését biztosító megmunkálás vagy feldolgozás 1 2 3 vagy 4 1. árucsoport Élő állatok Az 1. árucsoportba tartozó valamennyi állatnak teljes egészében létrejöttnek vagy előállítottnak kell lennie 2. árucsoport Hús és élelmezési célra alkalmas belsőségek Előállítás, amelynek során az 1. és 2. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított 3. árucsoport Halak és rákok, puhatestű és más gerinctelen víziállatok Előállítás, amelynek során a 3. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított ex 4. árucsoport Tejtermékek; madártojás; természetes méz; másutt nem említett, élelmezési célra alkalmas állati eredetű élelmiszer; kivéve: Előállítás, amelynek során a 4. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított 0403 Író, aludttej, tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej, tejföl sűrítve, cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával, ízesítve, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is Előállítás, amelynek során: — a 4. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított, — a 2009 vámtarifaszám alá tartozó valamennyi gyümölcslé (az ananász-, lime- vagy grépfrútlé kivételével) származó, és — a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át ex 5. árucsoport Másutt nem említett állati eredetű termékek; kivéve: Előállítás, amelynek során a 5. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított ex 0502 Kikészített sertés- és vaddisznószőr, sörte Tisztítás, fertőtlenítés, válogatás és a sörte és szőr kiegyenesítése 6. árucsoport Élő fák és egyéb növények; hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók; vágott virágok és díszítőlombozat Előállítás, amelynek során: — a 6. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított, — valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át 7. árucsoport Élelmezési célra alkalmas zöldségfélék, gyökerek és gumók Előállítás, amelynek során a 7. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított 8. árucsoport Élelmezési célra alkalmas gyümölcs és diófélék, citrusfélék vagy a dinnyefélék héja Előállítás, amelynek során: — valamennyi felhasznált gyümölcs és dióféle teljes egészében létrejött vagy előállított, és — a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át ex 9. árucsoport Kávé, tea, matétea és fűszerek, kivéve: Előállítás, amelynek során a 9. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított 0901 Kávé nyersen, pörkölve vagy koffeinmentesen is; kávéhéj és burok; bármilyen arányban valódi kávét tartalmazó pótkávé Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból 0902 Tea, aromásítva is Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból ex 0910 Fűszerkeverékek Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból 10. árucsoport Gabonafélék Előállítás, amelynek során a 10. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított ex 11. árucsoport Malomipari termékek; maláta; keményítők; inulin; búzasikér; kivéve: Előállítás, amelynek során valamennyi, a 0714 vámtarifaszám alá tartozó gabonaféle, élelmezési célra alkalmas zöldség, gyökér és gumó vagy gyümölcs teljes egészében létrejött vagy előállított ex 1106 Liszt, dara és por a 0713 vámtarifaszám alá tartozó szárított, kifejtett hüvelyes zöldségből A 0708 vámtarifaszám alá tartozó hüvelyes zöldségek szárítása és őrlése 12. árucsoport Olajos magvak és olajtartalmú gyümölcsök; különféle magvak és gyümölcsök; ipari és gyógynövények, szalma és takarmány Előállítás, amelynek során a 12. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított 1301 Sellak; természetes mézga, gyanta, mézgagyanta és oleorezin (például balzsam) Előállítás, amelynek során a 1301 vámtarifaszám alá tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át 1302 Növényi nedv és kivonat; pektintartalmú anyag, pektinát és pektát; agar-agar és más növényi anyagból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is: – Növényi anyagokból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is Előállítás nem modifikált (átalakított) nyálkából és dúsítóból – Más Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át 14. árucsoport Növényi eredetű nyersanyag fonásra; másutt nem említett növényi termékek Előállítás, amelynek során a 14. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított ex 15. árucsoport Állati vagy növényi zsír és olaj, és ezek bontási termékei; elkészített ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz; kivéve: Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból 1501 Sertészsír (zsiradék is) és baromfizsír a 0209 és a 1503 vámtarifaszám alá tartozók kivételével – Zsír csontokból vagy hulladékból Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 0203, 0206 vagy 0207 vámtarifaszám alá tartozó anyagból vagy a 0506 vámtarifaszám alá tartozó csontból – Más Előállítás a 0203 vagy 0206 vámtarifaszám alá tartozó sertéshúsból vagy élelmezési célra alkalmas belsőségből, vagy a 0207 vámtarifaszám alá tartozó baromfihúsból és élelmezési célra alkalmas belsőségből 1502 Szarvasmarhafaggyú, birka- vagy kecskefaggyú, a 1503 vámtarifaszám alá tartozók kivételével – Zsír csontokból vagy hulladékból Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 0201, 0202, 0204 vagy 0206 vámtarifaszám alá tartozó anyagból vagy a 0506 vámtarifaszám alá tartozó csontból – Más Előállítás, amelynek során a 2. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított 1504 Halból vagy tengeri emlősből nyert zsír, olaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva: – Szilárd frakciók Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból a 1504 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagot is beleértve – Más Előállítás, amelynek során a 2. és 3. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított ex 1505 Finomított lanolin Előállítás a 1505 vámtarifaszám alá tartozó nyers gyapjúzsírból 1506 Más állati zsír, olaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva: – Szilárd frakciók Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból a 1506 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagot is beleértve – Más Előállítás, amelynek során a 2. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított 1507–1515 Növényi olajok és ezek frakciói – Szójabab-, földimogyoró-, pálma-, kókuszdió- (kopra-), pálmamag-, babassu-, tung- (kínaifa-) és oiticicaolaj, mirtuszviasz és japánviasz, jojobaolaj frakciói és olajok műszaki vagy ipari felhasználásra, az emberi fogyasztásra alkalmas élelmiszer-előállítás kivételével Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból – Szilárd frakciók, a jojobaolaj szilárd frakcióinakl kivételével Előállítás a 1507–1515 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagból – Más Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált növényi anyag teljes egészében létrejött vagy előállított 1516 Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően vagy újraészterezve és elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve Előállítás, amelynek során: — a 2. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított, — valamennyi felhasznált növényi anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. A 1507, 1508, 1511 és 1513 vámtarifaszám alá tartozó anyag azonban felhasználható 1517 Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy ezek frakciói étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516 vámtarifaszám alá tartozó étkezési zsír vagy olaj és ezek frakciói kivételével: Előállítás, amelynek során: — 2. és a 4. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított, és — valamennyi felhasznált növényi anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. A 1507, 1508, 1511 és 1513 vámtarifaszám alá tartozó anyag azonban felhasználható 16. árucsoport Húsból, halból, vagy rákból, puhatestűből, valamint más gerinctelen víziállatból készült termékek Előállítás: — az 1. árucsoportba tartozó állatokból, és/vagy — amelynek során a 3. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított ex 17. árucsoport Cukor és cukoráruk, kivéve: Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból ex 1701 Nád- vagy répacukor és vegytiszta szacharóz szilárd állapotban, ízesítőanyag vagy színezőanyag hozzáadásával Előállítás, amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át 1702 Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadása nélkül, műméz, természetes mézzel keverve is, égetett cukor: – Vegytiszta malátacukor és gyümölcscukor Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból a 1702 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagot is beleértve – Más cukor szilárd állapotban, ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával Előállítás, amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át – Más Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált anyag származó ex 1703 Cukor kivonása vagy finomítása során nyert melasz, ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával Előállítás, amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át 1704 Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is), kakaótartalom nélkül Előállítás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és — amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át 18. árucsoport Kakaó és kakaókészítmények Előállítás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és — amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át 1901 Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vámtarifaszám alá tartozó árukból készített, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz – Malátakivonat Előállítás a 10. árucsoportba tartozó gabonafélékből – Más Előállítás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és — amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át 1902 Tészta, főzve és töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is: – 20 tömegszázalék vagy kevesebb hússal, belsőséggel, hallal, rákkal vagy puhatestűvel Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált gabonaféle és származékaik (a durumbúza és származékai kivételével) teljes egészében létrejött vagy előállított – 20 tömegszázalékot meghaladó hússal, belsőséggel, hallal, rákkal vagy puhatestűvel Előállítás, amelynek során: — valamennyi felhasznált gabonaféle és származékaik (a durumbúza és származékai kivételével) teljes egészében létrejött vagy előállított, és — 2. és a 3. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított 1903 Tápióka és keményítőből készült tápiókapótló, mindezek pehely, szem, gyöngy, és hasonló formában Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a 1108 vámtarifaszám alá tartozó burgonyakeményítő kivételével 1904 Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában, pehely formában vagy más megmunkált szem formában (a liszt a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve Előállítás: — bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a 1806 vámtarifaszám alá tartozók kivételével, — a felhasznált gabonaféléknek és lisztnek (a durumbúza és származékai, illetve a Zea indurata/gömbölyű/ kukorica és származékai kivételével) teljes egészében létrejött vagy előállított, és — amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át 1905 Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a 11. árucsoportba tartozók kivételével ex 20. árucsoport Zöldségfélékből, gyümölcsből, diófélékből vagy más növényrészekből előállított készítmények, kivéve: Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált gyümölcs, dióféle vagy zöldség teljes egészében létrejött vagy előállított ex 2001 Jamgyökér, édesburgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal, ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból ex 2004 és ex 2005 Burgonya liszt, dara vagy pehely formájában, ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból 2006 Zöldség, gyümölcs, dióféle, gyümölcshéj és más növényrész, cukorral tartósítva (drénezett, cukrozott vagy kandírozott): Előállítás, amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át 2007 Dzsem, gyümölcskocsonya (zselé), gyümölcsíz, püré vagy krém gyümölcsből vagy diófélékből (mogyoróból), főzéssel készítve cukorral vagy más édesítőanyag hozzáadásával is Előállítás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból, és — amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át ex 2008 – Diófélék, cukor vagy alkohol hozzáadása nélkül Előállítás, amelynek során a 0801, 0802 és 1202–1207 vámtarifaszám alá tartozó valamennyi felhasznált származó diófélék és olajos magvak értéke meghaladja a termék gyártelepi árának 60 %-át – Amerikai mogyoróvaj, gabonaféléken alapuló keverékek; pálmafacsúcsrügy; kukorica Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból – Más, kivéve a más módon főzött, nem gőzölt vagy vízben nem forrázott gyümölcsök és diófélék, cukor hozzáadása nélkül, fagyasztva Előállítás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és — amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át 2009 Gyümölcslé (beleértve a szőlőmustot is) és zöldséglé, nem erjesztve, hozzáadott alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is Előállítás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és — amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át ex 21. árucsoport Különféle ehető készítmények, kivéve: Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból 2101 Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezeken a termékeken vagy kávén, teán, matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, valamint ezeknek kivonata, eszenciája, koncentrátuma: Előállítás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és — amelynek során valamennyi felhasznált cikória teljes egészében létrejött vagy előállított 2103 Mártás (szósz) és ennek előállítására szolgáló készítmény; ételízesítő keverék; mustárliszt és -dara, elkészített mustár: – Mártás (szósz) és ennek előállítására szolgáló készítmény; ételízesítő keverék Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból. A mustárliszt vagy -dara, vagy elkészített mustár azonban felhasználható – Mustárliszt és -dara, elkészített mustár: Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból ex 2104 Levesek és erőlevesek és ezek előállítására szolgáló készítmény Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból a 2002–2005 vámtarifaszám alá tartozó elkészített vagy tartósított zöldség kivételével 2106 Másutt nem említett élelmiszer-készítmény: Előállítás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és — amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át ex 22. árucsoport Italok, alkoholtartalmú folyadékok és ecet, kivéve: Előállítás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, és — amelynek során valamennyi felhasznált szőlő vagy szőlőszármazék teljes egészében létrejött vagy előállított 2202 Víz (beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és szénsavas vizet is) cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve, és más alkoholmentes ital, a 2009 vámtarifaszám alá tartozó gyümölcs- és zöldséglevek kivételével Előállítás: — a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, — amelynek során a 17. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át, — minden felhasznált gyümölcslé (az ananász-, a lime- és a grépfrútlé kivételével) származó 2207 Nem denaturált etilalkohol, legalább 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; etilalkohol és más szesz, denaturált, bármilyen alkoholtartalommal: Előállítás: — bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a 2207 vagy 2208 vámtarifaszám alá tartozók kivételével, és — amelynek során minden felhasznált szőlő és szőlőszármazék teljes egészében létrejött vagy előállított, vagy – ha valamennyi felhasznált egyéb anyag már származó – a rizspálinka legfeljebb 5 térfogatszázalékban felhasználható 2208 Nem denaturált etilalkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital: Előállítás: — bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a 2207 vagy 2208 vámtarifaszám alá tartozók kivételével, és — amelynek során minden felhasznált szőlő és szőlőszármazék teljes egészében létrejött vagy előállított, vagy – ha valamennyi felhasznált egyéb anyag már származó – a rizspálinka legfeljebb 5 térfogatszázalékban felhasználható ex 23. árucsoport Az élelmiszeripar melléktermékei és hulladékai; elkészített állati takarmány, kivéve: Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból ex 2301 Bálnadara, emberi fogyasztásra alkalmatlan liszt, dara és labdacs (pellet) halból vagy rákból és rákfélékből, puhatestűből vagy más gerinctelen víziállatokból Előállítás, amelynek során a 2. és 3. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított ex 2303 Kukoricakeményítő előállításánál keletkező maradék (kivéve az áztatólé-koncentrátumot), amelynek szárazanyagra számított fehérjetartalma meghaladja a 40 tömegszázalékot Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált kukorica teljes egészében létrejött vagy előállított ex 2306 Olívaolaj kivonásakor keletkező olajpogácsa és más szilárd maradék, 3 %-ot meghaladó olívaolaj-tartalommal Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált olajbogyó teljes egészében létrejött vagy előállított 2309 Állatok etetésére szolgáló készítmények Előállítás, amelynek során: — valamennyi felhasznált gabonaféle, cukor vagy melasz, hús vagy tej származó, és — a 3. árucsoportba tartozó valamennyi anyag teljes egészében létrejött vagy előállított ex 24. árucsoport Dohány és feldolgozott dohánypótló, kivéve: Előállítás, amelynek során a 24. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított 2402 Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar), kis alakú szivar (cigarillos), cigarettadohányból vagy dohánypótlóból Előállítás, amelynek során a feldolgozatlan dohány vagy a 2401 vámtarifaszám alá tartozó dohányhulladék legalább 70 tömegszázaléka származó ex 2403 Fogyasztási dohány (elszívásra) Előállítás, amelynek során a feldolgozatlan dohány vagy a 2401 vámtarifaszám alá tartozó dohányhulladék legalább 70 tömegszázaléka származó ex 25. árucsoport Só; kén; földek és kövek; gipsz, mész és cement, kivéve: Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból ex 2504 Természetes kristályos grafit, dúsított széntartalommal, tisztítva és őrölve A nyers kristályos grafit széntartalmának dúsítása, tisztítása és őrlése ex 2515 Márvány, fűrésszel vagy más módon egyszerűen vágva, tömb vagy négyszögletes (ezen belül négyzetes) formában, legfeljebb 25 cm vastagságú A 25 cm-t meghaladó vastagságú márvány (a fűrészelt is) vágása fűrésszel vagy más módon ex 2516 Gránit, porfír, bazalt, homokkő és más emlékművi vagy építőkő, fűrésszel vagy más módon egyszerűen vágva, tömb vagy négyszögletes (ezen belül négyzetes) formában, legfeljebb 25 cm vastagságú A 25 cm-t meghaladó vastagságú kő (a fűrészelt is) vágása fűrésszel vagy más módon ex 2518 Kalcinált dolomit A nem kalcinált dolomit kalcinálása ex 2519 Aprított természetes magnézium-karbonát (magnezit), légmentesen lezárt konténerekben, és magnézium-oxid, vegyileg tisztán is, az olvasztott magnézián és a kiégetett (szinterezett) magnézián kívül Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból. Természetes magnézium-karbonát (magnezit) azonban felhasználható ex 2520 Fogászati célra készített kötőanyag Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált anyag értéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át ex 2524 Természetes azbesztszálak Előállítás azbesztkoncentrátumból ex 2525 Csillámpor A csillám vagy csillámhulladék őrlése ex 2530 Földfestékek, kalcinálva vagy por alakban A földfestékek kalcinálása vagy őrlése 26. árucsoport Ércek, salakok és hamu Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból ex 27. árucsoport Ásványi tüzelőanyagok, ásványi olajok és ezek desztillációs termékei, bitumenes anyagok, ásványi viaszok, kivéve: Előállítás a termékétől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból ex 2707 Kőszénkátrány magas hőfokon történő lepárlásából nyert ásványolajhoz hasonló olajok, amelyekben az aromás alkotórészek tömege meghaladja a nem aromás alkotórészek tömegét, ha legalább 65 térfogatszázalékuk 250 °C hőmérsékleten átdesztillál (beleértve a benzinkeverékeket és a benzolt is), energetikai vagy fűtőanyagként történő felhasználásra Finomítási műveletek és/vagy egy vagy több meghatározott eljárás (3) vagy Más műveletek, amelyek során valamennyi felhasznált anyag a termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. A termékével azonos vámtarifaszám alá tartozó anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át ex 2709 Bitumenes ásványokból előállított nyersolaj A bitumenes anyagok roncsoló lepárlása 2710 Kőolaj és bitumenes ásványokból előállított olaj, a nyers kivételével; másutt nem említ