Az EGT-Vegyesbizottság 38/2003 határozata

(2003. március 14.)

az EGT-megállapodás származási szabályokról szóló 4. jegyzőkönyvének módosításáról

AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás), és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

(1) A Megállapodás 4. jegyzőkönyvét (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) többször módosították. Szükségesnek tűnik ezért a jegyzőkönyv szövegének e módosításait egységes szövegbe foglalni az alkalmazandó származási szabályok átláthatósága és jogbiztonsága érdekében.

(2) A feldolgozási és megmunkálási szabályok technikai jellegű módosításainak figyelembe kell venniük a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer (Harmonizált Rendszer) módosításait, amelyek 2002. január 1-jétől hatályosak.

(3) Módosítani szükséges egyes megmunkálási és feldolgozási követelményeket, amelyeket a nem származó termékeknek teljesíteniük kell a származó helyzet elnyerése érdekében, annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a Szerződő Felek területén egy bizonyos nyersanyag előállításának hiányát, valamint azokat a különös feltételeket, amelyek között egyes termékek (monolitikus integrált áramkörök) létrejönnek, vagy előállításra kerülnek, és amelyek korlátozott műveleteket feltételeznek a Szerződő Felek területén kívül.

(4) Néhány technikai jellegű módosításra van szükség a szöveg különböző nyelvi változataiban előforduló és az azok közötti eltérések megszüntetése érdekében.

(5) Ezért a Megállapodás megfelelő érvényesülése érdekében, valamint a felhasználók és a vámigazgatási szervek munkájának megkönnyítése céljából helyénvaló valamennyi kérdéses rendelkezést a jegyzőkönyv új szövegváltozatába foglalni.

(6) Az Andorrai Hercegségről, San Marino Köztársaságról, valamint a Harmonizált Rendszer módosításai eredményeképpen a származási szabályokban bekövetkezett változások felülvizsgálatáról szóló együttes nyilatkozatoknak továbbra is a jegyzőkönyv részét kell képezniük,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Megállapodás 4. jegyzőkönyve helyébe az e határozathoz csatolt szöveg lép, a vonatkozó együttes nyilatkozatokkal egyetemben.

2. cikk

Ez a határozat 2003. március 15-én lép hatályba, amennyiben a Megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz [1].

A határozat 2002. július 1-jétől alkalmazandó.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében közzé kell tenni.

Kelt Brüsszelben, 2003. március 14-én.

az EGT-Vegyesbizottság részéről

az elnök

P. Westerlund

[1] Alkotmányos követelmények nem merültek fel.

--------------------------------------------------

MELLÉKELET

Az EGT-Vegyesbizottság 38/2003. HATÁROZATÁHOZ

"

4. JEGYZŐKÖNYV

A SZÁRMAZÁSI SZABÁLYOKRÓL

TARTALOMJEGYZÉK

I. CÍM ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

II. CÍM A "SZÁRMAZÓ TERMÉK" FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA

2. cikk

3. cikk

4. cikk

5. cikk

6. cikk

7. cikk

8. cikk

9. cikk

10. cikk

III. CÍM TERÜLETI KÖVETELMÉNYEK

11. cikk

12. cikk

13. cikk

IV. CÍM VISSZATÉRÍTES ÉS MENTESSÉG

14. cikk

V. CÍM A SZÁRMAZÁSI IGAZOLÁS

15. cikk

16. cikk

17. cikk

18. cikk

19. cikk

19a. cikk

20. cikk

21. cikk

22. cikk

23. cikk

24. cikk

25. cikk

26. cikk

27. cikk

28. cikk

29. cikk

30. cikk

VI. CÍM AZ IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

31. cikk

32. cikk

33. cikk

34. cikk

35. cikk

36. cikk

VII. CÍM CEUTA ÉS MELILLA

37. cikk

38. cikk

I. melléklet:

II. melléklet:

III. melléklet:

IV. melléklet:

V. melléklet:

VI. melléklet:

VII. melléklet:

Együttes nyilatkozat a Közösségből, Izlandról vagy Norvégiából származó termékekre a 4. jegyzőkönyv 3. cikkében említett megállapodások keretében kibocsátott származási igazolások elfogadásáról

Együttes nyilatkozat az Andorrai Hercegségről

Együttes nyilatkozat San Marino Köztársaságról

Együttes nyilatkozat a Harmonizált Rendszer módosításai eredményeképpen a származási szabályokban bekövetkezett változások felülvizsgálatáról

1. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

E jegyzőkönyv alkalmazásában:

a) "előállítás" mindenfajta megmunkálás vagy feldolgozás, ideértve az összeszerelést és a különleges műveleteket;

b) "anyag" a termék előállításában felhasznált bármilyen összetevő, alapanyag, alkotóelem vagy alkatrész stb.;

c) a "termék" az előállított áru, akkor is, ha egy másik előállítási műveletben való későbbi felhasználásra szánják;

d) "áruk" mind az anyagok, mind a termékek;

e) a "vámérték" az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikke végrehajtásáról szóló 1994-es megállapodás (WTO-megállapodás a vámérték megállapításáról) szerint megállapított érték;

f) "gyártelepi ár" a termékért az EGT-ben azon gyártónak fizetett ár, akinek a vállalkozásában az utolsó megmunkálást vagy feldolgozást elvégezték, feltéve, hogy az ár tartalmazza az összes felhasznált anyag értékét, amelyből levonásra kerül bármely olyan belső adó, amely az előállított termék kivitelekor visszatérítendő vagy visszatéríthető;

g) "anyagok értéke" a felhasznált nem származó anyagok behozatalkor érvényes vámértéke, vagy ha ez nem ismert, illetve nem állapítható meg, az anyagért az EGT-ben fizetett első megállapítható ár;

h) "származó anyagok értéke" az ilyen anyagok g) pontban meghatározott értéke, értelemszerűen alkalmazva;

i) "hozzáadott érték" az az érték, amely a gyártelepi árból az egyes olyan beépített anyagok vámértékének levonásával marad, melyek a 3. cikkben említett országokból származnak, vagy ha a vámérték nem ismert, illetve nem állapítható meg, az anyagért az EGT-ben fizetett első megállapítható ár.

j) "árucsoport" és "vámtarifaszám" a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer - a továbbiakban e jegyzőkönyvben: "Harmonizált Rendszer" vagy "HR" - szerinti nómenklatúrában használt árucsoport és vámtarifaszám (négy számjegyű kódok);

k) a "besorolt" valamely termék vagy anyag adott vámtarifaszám alá történő besorolására vonatkozik;

l) "szállítmány": a termékek azon csoportja, amelyeket egy exportőrtől egy címzettnek egyidejűleg szállítanak, vagy amelynek az exportőrtől a címzettnek történő szállítása egyetlen fuvarokmánnyal, vagy ilyen okmány hiányában egyetlen számlával történik.

m) "terület"-ben benne foglaltatnak a felségvizek is.

II. CÍM

A "SZÁRMAZÓ TERMÉK" FOGALMÁNAK MEGHATÁROZÁSA

2. cikk

Általános követelmények

(1) E megállapodás alkalmazásában az alábbi termékeket kell az EGT-ből származónak tekinteni:

a) a 4. cikk értelmében teljes egészében az EGT-ben létrejött vagy előállított termékek;

b) az EGT-ben létrejött vagy előállított termékek, amelyek előállítása során olyan anyagokat is felhasználtak, amelyek nem teljes egészében ott létrejöttek vagy előállítottak, feltéve, hogy az említett termékek az 5. cikk értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül

E célból az e megállapodás hatálya alá tartozó Szerződő Felek területeit egyetlen területként kell kezelni.

2. Az (1) bekezdéstől eltérve a Liechtensteini Hercegség területe 2005. január 1-jéig nem tartozik az EGT területébe a 3. jegyzőkönyv I. és II. táblázatában említett termékek származásának meghatározása céljából, és e termékek csak akkor minősülnek EGT-ből származónak, ha teljes egészében a többi Szerződő Fél területén kerültek előállításra, vagy jöttek létre, vagy ott mentek keresztül kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson.

3. cikk

Diagonális származási kumuláció

(1) A 2. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül akkor tekinthető egy termék EGT-ből származónak, ha e termék ott létrejött vagy előállított, és Bulgáriából, Svájcból (ideértve Liechtensteint) [1], a Cseh Köztársaságból, Észtországból, Magyarországról, Izlandról, Litvániából, Lettországból, Norvégiából, Lengyelországból, Romániából, Szlovéniából, a Szlovák Köztársaságból, Törökországból [2] vagy a Közösségből származó anyagokat tartalmaz, a Szerződő Felek és ezen országok közötti megállapodásokhoz csatolt származási szabályokról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban, feltéve, hogy az EGT-ben történő megmunkálás vagy feldolgozás meghaladja az e jegyzőkönyv 6. cikkében említetteket. Nem szükséges, hogy ezen anyagok kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson menjenek keresztül.

(2) Amennyiben az EGT-ben történő megmunkálás vagy feldolgozás nem haladja meg a 6. cikkben említetteket, az előállított vagy létrejött termék akkor tekinthető az EGT-ből származónak, ha az ott hozzáadott érték meghaladja az (1) bekezdésben említett bármely országból származó felhasznált anyag értékét. Amennyiben nem ez a helyzet, a kérdéses terméket az (1) bekezdésben említett országok közül azon országból származónak kell tekinteni, amelyből az EGT-ben történő előállítás során felhasznált legnagyobb értékű származó anyag származik.

(3) Az (1) bekezdésben említett országok valamelyikéből származó olyan termékek, amelyek nem esnek át semmilyen megmunkáláson vagy feldolgozáson az EGT-ben, megtartják származásukat, amennyiben ezen országok egyikébe exportálják.

(4) Az e cikkben szereplő kumuláció csak olyan anyagokra vagy termékekre alkalmazható, amelyek az e jegyzőkönyvben meghatározottakkal azonos származási szabályok alkalmazásával nyertek származó helyzetet.

A Szerződő Felek az Európai Közösségek Bizottságának közvetítésével tájékoztatják egymást az (1) bekezdésben említett többi ország viszonylatában alkalmazott megállapodások részleteiről és származási szabályaikról. Az Európai Közösségek Bizottsága az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi azt a napot, amelytől kezdődően az e cikkben meghatározott kumuláció alkalmazható az (1) bekezdésben említett olyan országok által, amelyek megfelelnek szükséges követelményeknek.

4. cikk

Teljes egészében létrejött vagy előállított termékek

(1) Az alábbiak kell teljes egészében az EGT-ben létrejött vagy előállított árunak tekinteni:

a) az adott államban a föld mélyéből vagy a területéhez tartozó tengerfenékről kitermelt ásványi termékek;

b) az ott betakarított növényi termények;

c) az ott született és nevelt élőállatok;

d) az ott nevelt élőállatokból nyert termékek;

e) az ott folytatott vadászatból vagy halászatból nyert termékek;

f) a Szerződő Felek hajóival, azok felségvizein kívül a tengerből kinyert tengeri halászati termékek, illetve más, tengerből származó termékek;

g) a kizárólag az f) pontban említett termékekből feldolgozóhajóik fedélzetén előállított termékek;

h) a kizárólag nyersanyagok visszanyerésére alkalmas, ott összegyűjtött használt cikkek, ideértve a kizárólag újrafutózásra vagy hulladékként való felhasználásra alkalmas használt gumiabroncsokat is;

i) az ott folytatott gyártási műveletekből származó hulladék és maradék;

j) a felségvizeken kívül fekvő tengerfenékből vagy altalajból kinyert termékek, feltéve hogy kizárólagos joggal rendelkeznek azok kiaknázására;

k) az ott kizárólag az a)-j) pontokban meghatározott termékekből előállított termékek.

(2) Az (1) bekezdés f) és g) pontjában szereplő "hajóik" és "feldolgozóhajóik" kifejezések csak olyan hajókra és feldolgozóhajókra vonatkoznak,

a) amelyeket egy EK tagállamban vagy egy EFTA-államban lajstromoztak, illetve vettek nyilvántartásba;

b) amelyek egy EK tagállam vagy egy EFTA-állam lobogója alatt hajóznak;

c) amelyek legalább 50 %-ban egy EK tagállam vagy egy EFTA-állam állampolgárainak tulajdonában vannak, vagy olyan társaság tulajdonát képezik, amelynek székhelye ezen államok egyikében található, és amelynek vezetője vagy vezetői, igazgatótanácsának vagy felügyelő bizottságának elnöke és e testületek tagjainak többsége EK tagállam vagy EFTA-állam állampolgára, továbbá - társaságok esetében - alaptőkéjének legalább a fele ezen államoknak, illetve az ezen állam állampolgárainak vagy közjogi szerveinek a rendelkezési joga alá tartozik;

d) amelyek kapitánya és tisztjei egy EK tagállam vagy egy EFTA-állam állampolgárai;

e) amelyek legénysége legalább 75 %-ban egy EK tagállam vagy egy EFTA-állam állampolgáraiból áll.

5. cikk

Kielégítően megmunkált vagy feldolgozott termékek

(1) A 2. cikk alkalmazásában a nem teljes egészében létrejött vagy előállított termékek akkor tekintendők kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak, amennyiben a II. mellékletben foglalt listában megállapított feltételek teljesülnek.

A fent említett feltételek az e megállapodásban megemlített összes termék esetében meghatározzák azt a feldolgozást vagy a megmunkálást, amelyet az előállításkor használt nem származó anyagokon végre kell hajtani; a feltételek csak az ilyen anyagokra vonatkoznak. Ebből az következik, hogy ha egy olyan terméket, amely megszerezte a származó helyzetet azáltal, hogy eleget tett a listában megállapított feltételeknek, egy másik termék előállításában használnak fel, nem vonatkoznak rá az azt tartalmazó termékre vonatkozó feltételek, és nem veendők figyelembe azok a nem származó anyagok, amelyeket a előállítása során esetleg felhasználtak.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, azok a nem származó anyagok, amelyeket a listában megállapított feltételek szerint nem lehet felhasználni egy termék előállítása során, mégis felhasználhatóak, feltéve, hogy:

a) azok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 10 %-át;

b) e bekezdés alkalmazása során nem haladják meg a listában meghatározott, a nem származó anyagok maximális értékére vonatkozó százalékos arányokat.

E bekezdés nem alkalmazandó a Harmonizált Rendszer 50-63. árucsoportja alá tartozó termékekre.

(3) Az (1) és (2) bekezdés a 6. cikkben meghatározottakra figyelemmel alkalmazandó.

6. cikk

Nem kielégítő megmunkálási vagy feldolgozási műveletek

(1) A (2) bekezdés sérelme nélkül, a származó helyzet megalapozásához nem elegendő megmunkálásnak vagy feldolgozásnak kell tekinteni a következő műveleteket, függetlenül attól, hogy az 5. cikkben foglalt követelmények teljesülnek-e:

a) a szállítás és tárolás során a termékek jó állapotának megőrzését biztosító műveletek;

b) a csomagok megosztása vagy összeállítása;

c) a mosás, tisztítás; a por, oxidáció, olaj, festék vagy más külső réteg eltávolítása;

d) a textilanyagok vasalása vagy mángorlása;

e) egyszerű festési vagy fényezési műveletek;

f) gabonafélék és rizs hántolása, részleges vagy teljes őrlése, fényezése vagy glazúrozása;

g) a cukor színezésére vagy formázott cukor előállítására irányuló műveletek;

h) a gyümölcsök, dió- és zöldségfélék héjtalanítása, magozása és hámozása;

i) az élezés, egyszerű köszörülés vagy egyszerű vágás;

j) a szitálás, rostálás, válogatás, osztályozás, méret szerinti osztályozás, összepárosítás (beleértve az árucikkekből készletek összeállítását is);

k) az egyszerű palackba, üvegbe, konzervdobozba, flakonba, zsákba, ládába, dobozba való helyezés, kartonra vagy táblára való rögzítés, és minden egyéb egyszerű csomagolási művelet;

l) a jelzések, címkék, logók és más hasonló megkülönböztető jelek elhelyezése a termékeken vagy csomagolásukon, vagy azokra való rányomtatása;

m) különböző vagy azonos fajtájú termékek egyszerű keverése;

n) árucikkek alkatrészeinek egyszerű összeszerelése, hogy azok egy teljes árucikket képezzenek vagy a termékek részekre való szétszerelése;

o) az a)-n) pontban meghatározott, legalább két művelet kombinációja;

p) az állatok levágása.

(2) Az EGT-ben egy adott termékkel kapcsolatban végrehajtott összes művelet figyelembevételével történik annak meghatározása, hogy a terméken végrehajtott megmunkálás vagy feldolgozás nem kielégítőnek tekintendő-e az (1) bekezdés értelmében.

7. cikk

Minősítési egység

(1) E jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazásában a minősítési egység az az adott termék, amelyet a Harmonizált Rendszer nómenklatúrája szerint történő besorolásánál alapegységnek kell tekinteni.

Ebből tehát az következik, hogy:

a) amikor egy terméket a Harmonizált Rendszer alapján egyetlen vámtarifaszám alá besorolt áruk csoportja vagy halmaza alkot, akkor az egész együtt képezi a minősítés egységét;

b) amikor egy szállítmány a Harmonizált Rendszer azonos vámtarifaszáma alá sorolt több azonos termékből áll, e jegyzőkönyv rendelkezéseinek alkalmazásakor minden egyes terméket egyedileg kell figyelembe venni.

(2) Amennyiben a Harmonizált Rendszer 5. általános szabálya szerint besorolási szempontból a csomagolás a termék részét képezi, akkor a származás meghatározásakor a termékkel megegyező megítélés alá esik.

8. cikk

Tartozékok, pótalkatrészek és szerszámok

Azokat a berendezéssel, géppel, készülékkel vagy járművel együtt szállított tartozékokat, pótalkatrészeket és szerszámokat, amelyek a normál felszerelés részét képezik, és annak árában benne foglaltatnak, vagy amelyek nem kerülnek külön számlázásra, úgy kell tekinteni, mint amelyek a kérdéses berendezés, gép, készülék vagy jármű részei.

9. cikk

Készletek

A Harmonizált Rendszer 3. általános szabálya szerint meghatározott készleteket származónak kell tekinteni, ha az azokat alkotó összes termék is származó. Mindazonáltal, ha egy készlet származó és nem származó termékeket egyaránt tartalmaz, a készletet, mint egészet származónak kell tekinteni, feltéve, hogy a nem származó termékek értéke nem haladja meg a készlet gyártelepi árának 15 %-át.

10. cikk

Semleges elemek

Annak meghatározásához, hogy egy termék származó-e, nem szükséges meghatározni az alábbi, előállításkor felhasznált áruk származását:

a) energia és tüzelőanyag;

b) felszerelés és berendezések;

c) gépek és szerszámok;

d) olyan áruk, amelyek nem kerülnek bele, és amelyeket nem is terveznek beépíteni a termék végső összetételébe.

III. CÍM

TERÜLETI KÖVETELMÉNYEK

11. cikk

Területi elv

(1) A 3. cikk és e cikk (3) bekezdésének eltérő rendelkezéseinek hiányában a II. címben a származó helyzet megszerzésére vonatkozó feltételeknek megszakítás nélkül teljesülniük kell az EGT területén.

(2) A 3. cikk eltérő rendelkezéseinek hiányában, ha az EGT-ből egy másik országba kivitt származó termékeket visszaviszik, azt nem származónak kell tekinteni, kivéve, ha az illetékes hatóságok számára hitelt érdemlően igazolják, hogy:

a) a visszahozott termékek azonosak a kivitt termékekkel, és

b) az adott országbeli tartózkodásuk vagy szállításuk alatt a jó állapotban való megőrzéshez szükségeseken kívül semmilyen műveleten nem estek át.

(3) A II. címben a származó helyzet megszerzésével kapcsolatban meghatározott feltételeket nem érinti az olyan anyagokon az EGT-n kívül végzett megmunkálás vagy feldolgozás, amelyeket az EGT-ből vittek ki és később újrabehozatalukra került sor, feltéve, hogy:

a) az említett anyagok teljes egészében az EGT-ben létrejött vagy előállított anyagok, vagy ott a 6. cikkben meghatározott kielégítő műveleteket meghaladó megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül az EGT-ből történő kivitelüket megelőzően, és

b) a vámhatóságok számára hitelt érdemlően igazolják, hogy:

i. az újrabehozatalra került árukat a kivitt anyagok megmunkálásával vagy feldolgozásával nyerték és

ii. a teljes EGT-n kívül hozzáadott érték e cikk alkalmazása során nem haladja meg azon végső termék gyártelepi árának 10 %-át, amelyre a származó helyzetet kérik.

(4) A (3) bekezdés alkalmazásában a II. címben a származó helyzet megszerzésére vonatkozóan megállapított feltételek nem alkalmazandóak az EGT-n kívüli megmunkálásra vagy feldolgozásra. Ugyanakkor amennyiben a II. mellékletben foglalt listában az érintett végső termék származó helyzetének meghatározására a beépített nem származó anyagok maximális értékét meghatározó szabályt kell alkalmazni, az EGT-ben beépített nem származó termékek teljes értéke és az e cikk alkalmazása során létrejött teljes EGT-n kívül hozzáadott érték együttesen nem haladhatja meg a meghatározott százalékos arányt.

(5) A (3) és (4) bekezdés alkalmazásában a "teljes hozzáadott érték" valamennyi, az EGT-n kívül hozzáadódott költség, beleértve az ott beépített anyagok értékét is.

(6) A (3) és (4) bekezdés nem alkalmazandó azokra a termékekre, amelyek nem felelnek meg a II. mellékletben foglalt listában szereplő feltételeknek, és amelyek csak az 5. cikk (2) bekezdésében szereplő általános tűréshatár alkalmazásával tekinthetőek kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak.

(7) A (3) és (4) bekezdés nem alkalmazandó a Harmonizált Rendszer 50-63. árucsoportja alá tartozó termékekre.

(8) Bármely, az e cikk rendelkezései szerinti, és az EGT-n kívül történő megmunkálást vagy feldolgozást a passzív feldolgozási eljárásra vonatkozó rendelkezések szerint, vagy hasonló eljárás szerint kell elvégezni.

12. cikk

Közvetlen szállítás

(1) A megállapodásban előírt preferenciális elbánás csak olyan termékekre vonatkozik, amelyek megfelelnek e jegyzőkönyv előírásainak, és amelyet közvetlenül az EGT-n belül, vagy a 3. cikkben említett országok területén keresztül szállítanak. Az egyetlen szállítmányt alkotó termékeket azonban, amelyeket esetleg átrakodnak vagy ideiglenesen raktároznak az adott területeken, át lehet szállítani más területeken, feltéve, hogy a termékek a tranzitországban vagy raktározás szerinti országban a vámhatóságok felügyelete alatt maradnak, és nem esnek át semmilyen műveleten a kirakodáson, újra berakodáson vagy a jó állapotban történő megőrzést célzó bármilyen más műveleten kívül.

A származó termékek csővezetéken az EGT területén kívüli területen is átszállíthatók.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítését az alábbi okmányok benyújtásával kell bizonyítani a behozatali ország illetékes vámhatóságának:

a) a kiviteli országból a tranzitországon történő áthaladásra vonatkozó egyetlen fuvarokmány, vagy

b) a tranzitország vámhatóságai által kiállított igazolás, amely:

i. pontos leírást ad a termékről;

ii. tartalmazza a termék kirakodásának és újra berakodásának napját, illetve, ahol szükséges, a hajó vagy egyéb felhasznált szállítóeszköz nevét, és

iii. tanúsítja a termékek tranzitországban való tartózkodásának feltételeit;

c) vagy ezek hiányában bármilyen bizonyító erejű okmány.

13. cikk

Kiállítások

(1) A 3. cikkben említett országoktól különböző országban megrendezett kiállításra küldött, és a kiállítást követően az EGT-be történő behozatal céljára értékesített származó termékek az EGT-be történő behozatalukkor jogosultak az e megállapodásban meghatározott kedvezményekre, amennyiben vámhatóságok számára hitelt érdemlően igazolják, hogy:

a) az exportőr ezeket a termékeket a Szerződő Felek valamelyikéből közvetlenül továbbította abba az országba, ahol a kiállítást tartották, és azokat ott kiállította;

b) a termékeket az exportőr egy másik Szerződő Félhez tartozó személy részére értékesítette vagy más módon rendelkezett róla;

c) a termékeket a kiállítás ideje alatt vagy azt követően haladéktalanul továbbították ugyanabban az állapotban, amelyben azokat a kiállításra küldték;

d) a termékeket a kiállításra küldésük óta a kiállításon való bemutatáson kívül semmilyen célra sem használták.

(2) A származási igazolást a V. cím rendelkezéseinek megfelelően kell kiállítani vagy kiadni, és azt a szokásos módon kell benyújtani a behozatali ország vámhatóságainak. Ezen fel kell tüntetni a kiállítás nevét és címét. Ha szükséges, a termékek kiállításának feltételeivel kapcsolatos további okmányszerű bizonyíték is megkövetelhető.

(3) Az (1) bekezdést alkalmazni kell minden olyan kereskedelmi, ipari, mezőgazdasági vagy kézműves kiállításra, vásárra vagy hasonló nyilvános rendezvényre vagy bemutatóra, amelyet nem eladóhelyeken vagy üzlethelyiségekben magáncélra, külföldi áruk értékesítése céljából szerveznek, és amelynek során a termékek a vámhatóság felügyelete alatt maradnak.

IV. CÍM

VISSZATÉRÍTES ÉS MENTESSÉG

14. cikk

Vámvisszatérítés és vámmentesség tilalma

(1) Az EGT-ből vagy a 3. cikkben említett országokból származó termékek előállítása során felhasznált olyan nem származó anyagok, amelyekre származási igazolást állítottak ki vagy adtak ki az V. cím rendelkezéseinek megfelelően, egyik Szerződő Fél területén sem részesülhetnek bármilyen vámvisszatérítésben vagy vámmentességben.

(2) Az (1) bekezdésben foglalt tilalom vonatkozik a Szerződő Felek bármelyikében a termék előállítása során felhasznált anyagokra alkalmazandó vámokra vagy azonos hatású díjakra vonatkozó minden teljes vagy részleges visszatérítésre, elengedésre vagy meg nem fizetésre, amennyiben ez a visszatérítés, elengedés vagy meg nem fizetés kifejezetten vagy ténylegesen akkor alkalmazandó, ha az említett anyagokból létrejött termékeket kiviszik és nem akkor, ha e termékeket ottani használatra tartják fenn.

(3) A származási igazolással ellátott termék exportőrének a vámhatóságok kérésére bármikor be kell nyújtania minden olyan megfelelő okmányt, amely bizonyítja, hogy az érintett termék előállítása során felhasznált nem származó anyagok tekintetében nem kapott vámvisszatérítést, és hogy az ilyen anyagokra alkalmazandó valamennyi vám vagy azonos hatású díj megfizetésre került.

(4) Az (1)-(3) bekezdést kell alkalmazni a 7. cikk (2) bekezdése szerinti csomagolásra, a 8. cikk szerinti tartozékokra, pótalkatrészekre és szerszámokra, valamint a 9. cikk szerinti készletekre, amennyiben ezek nem származónak minősülnek.

(5) Az (1)-(4) bekezdés rendelkezései csak olyan anyagokra alkalmazandóak, amelyek a megállapodás hatálya alá tartoznak. E bekezdések továbbá nem zárják ki a mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer alkalmazását, amely az e megállapodás rendelkezéseivel összhangban történő kivitel esetében alkalmazandó.

V. CÍM

A SZÁRMAZÁSI IGAZOLÁS

15. cikk

Általános előírások

(1) A származó termékek valamely Szerződő Fél területére történő bevitelkor a megállapodás szerinti kedvezményekben az alábbi okmányok benyújtása esetén részesülhetnek:

a) EUR.1 szállítási bizonyítvány, amelynek mintája a III. mellékletben látható; vagy

b) a 20. cikk (1) bekezdésében meghatározott esetekben egy, az exportőr által a számlán, szállítólevélen vagy bármilyen más kereskedelmi okmányon tett, a IV. mellékletben olvasható szövegű nyilatkozat, amely kellő részletességgel leírja az érintett terméket ahhoz, hogy lehetővé váljék annak azonosítása (a továbbiakban: "számlanyilatkozat").

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve a 25. cikkben meghatározott esetekben a jegyzőkönyv szerinti származó termékek anélkül részesülnek a megállapodás szerinti kedvezményekben, hogy benyújtanák a fent említett okmányokat.

16. cikk

Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállítására vonatkozó eljárás

(1) Az EUR.1 szállítási bizonyítványt a kiviteli ország vámhatóságai állítják ki az exportőr vagy - az exportőr felelősségére - meghatalmazott képviselője által írásban benyújtott kérelmére.

(2) E célból az exportőr vagy meghatalmazott képviselője kitölti mind az EUR.1 szállítási bizonyítványt, mind a kérelmet, amelyek mintáit a III. melléklet tartalmazza. E formanyomtatványokat azon nyelvek egyikén kell kitölteni, amelyeken e megállapodás készült, a kiviteli ország nemzeti joga rendelkezéseinek megfelelően. Kézírással történő kitöltés esetén a formanyomtatványokat tintával és nyomtatott betűvel kell kitölteni. Az árumegnevezést az e célra szolgáló rovatban úgy kell megadni, hogy üres sorok ne maradjanak. Ha a rovat nincs teljesen kitöltve, egy vízszintes vonalat kell húzni a megnevezés utolsó sora alatt, az üresen hagyott helyet pedig átlós vonallal kell áthúzni.

(3) Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállítását kérő exportőrnek az EUR.1 szállítási bizonyítványt kiállító exportáló ország vámhatóságainak kérésére bármikor be kell nyújtania minden olyan megfelelő okmányt, amely igazolja az érintett termékek származó helyzetét, valamint az e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesülését.

(4) Az EUR.1 szállítási bizonyítványt valamely EK tagállam vagy EFTA-állam vámhatóságai állítják ki, ha a kérdéses termékek az EGT-ből vagy a 3. cikkben említett valamely országból származó termékeknek tekinthetők, és teljesülnek e jegyzőkönyv követelményeit.

(5) Az EUR.1 szállítási bizonyítványt kiállító vámhatóságok megtesznek minden szükséges intézkedést a termékek származó helyzetének és e jegyzőkönyv egyéb követelményei teljesülésének ellenőrzésére. Ennek érdekében jogukban áll bekérni bármilyen bizonyítékot és megvizsgálni az exportőr számláit, vagy bármilyen más, általuk szükségesnek ítélt ellenőrzést elvégezni. A kiállító vámhatóságok biztosítják továbbá, hogy a (2) bekezdésben említett nyomtatványokat helyesen töltsék ki. Különösen ellenőrizniük kell az árumegnevezésre szolgáló rész oly módon való kitöltését, hogy az kizárja a csalárd kiegészítés minden lehetőségét.

(6) Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállításának dátumát a bizonyítvány 11. rovatában kell feltüntetni.

(7) A vámhatóságok az EUR.1 szállítási bizonyítványt akkor bocsátják ki, és akkor bocsátják exportőr rendelkezésére, amint a tényleges kivitel megtörtént, illetve bizonyossá vált, hogy meg fog történni.

17. cikk

Utólag kiállított EUR.1 szállítási bizonyítvány

(1) A 16. cikk (7) bekezdésétől eltérve az EUR.1 szállítási bizonyítvány kivételesen az adott termékek kivitele után is kibocsátható, ha:

a) a kivitelkor tévedés, nem szándékos mulasztás vagy különleges körülmények miatt nem bocsátották ki, vagy

b) a vámhatóságok megelégedésére bizonyítást nyer, hogy az EUR.1 szállítási bizonyítványt kibocsátották, de behozatalkor technikai okok miatt nem fogadták el.

(2) Az (1) bekezdés végrehajtásához az exportőrnek jeleznie kell kérelmében azon termékek kivitelének helyét és időpontját, amelyekre az EUR.1 szállítási bizonyítvány vonatkozik, és meg kell jelölnie kérelmének okait.

(3) A vámhatóságok csak akkor állíthatják ki utólag az EUR.1 szállítási bizonyítványt, ha ellenőrizték, hogy az exportőr kérelmében foglalt adatok megegyeznek a megfelelő okmányokban foglaltakkal.

(4) Az utólag kiállított EUR.1 szállítási bizonyítványon az alábbi bejegyzések egyikét kell feltüntetni:

ES | "EXPEDIDO A POSTERIORI" |

DA | "UDSTEDT EFTERFØLGENDE" |

DE | "NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT" |

EL | "ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ" |

EN | "ISSUED RETROSPECTIVELY" |

FR | "DÉLIVRÉ A POSTERIORI" |

IT | "RILASCIATO A POSTERIORI" |

NL | "AFGEGEVEN A POSTERIORI" |

PT | "EMITIDO A POSTERIORI" |

FI | "ANNETTU JÄLKIKÄTEEN" |

SV | "UTFÄRDAT I EFTERHAND" |

IS | "ÚTGEFID EFTIR À" |

NO | "UTSTEDT SENERE". |

(5) A (4) bekezdésben említett záradékot az EUR.1 szállítási bizonyítvány "Megjegyzések" rovatába kell bejegyezni.

18. cikk

Az EUR.1 szállítási bizonyítvány másodlatának kiállítása

(1) Az EUR.1 szállítási bizonyítvány eltulajdonítása, elveszítése vagy megsemmisülése esetén az exportőr az azt kibocsátó vámhatósághoz fordulhat, és - az annak birtokában lévő kiviteli okmányok alapján - másodlat kiállítását kérheti.

(2) Az ilyen módon kibocsátott másodlatot az alábbi bejegyzések egyikével kell ellátni:

ES | "DUPLICADO" |

DA | "DUPLIKAT" |

DE | "DUPLIKAT" |

EL | "ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ" |

EN | "DUPLICATE" |

FR | "DUPLICATA" |

IT | "DUPLICATO" |

NL | "DUPLICAAT" |

PT | "SEGUNDA VIA" |

FI | "KAKSOISKAPPALE" |

SV | "DUPLIKAT" |

IS | "EFTIRRIT" |

NO | "DUPLIKAT". |

(3) A (2) bekezdésben említett záradékot az EUR.1 szállítási bizonyítvány másodlatának "Megjegyzések" rovatába kell bejegyezni.

(4) A másodlaton fel kell tüntetni az eredeti EUR.1 szállítási bizonyítvány kibocsátásának dátumát, és a másodlat ettől a naptól érvényes.

19. cikk

Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállítása korábban kibocsátott vagy kiállított származási igazolás alapján

Ha a származó termékeket a Közösségben vagy egy EFTA-államban lévő valamely vámhivatal felügyelete alá helyeznek, az eredeti származási igazolás egy vagy több EUR.1 szállítási bizonyítvánnyal helyettesíthető a termékek összességének vagy egy részének az EGT-n belül máshová küldése céljából. A EUR.1 szállítási bizonyítvány helyettesítő példányát az a vámhivatal bocsátja ki, amelynek felügyelete alá a termékeket helyezték.

19a. cikk

Számviteli elkülönítés

(1) Amennyiben az azonos és felcserélhető származó és nem származó anyagok elkülönített raktározása jelentős költséggel vagy nehézséggel járna, a vámhatóságok az érintettek írásos kérelmére engedélyezhetik az úgynevezett "számviteli elkülönítés" módszerének alkalmazását az ilyen raktározás alkalmazása során.

(2) E módszernek biztosítania kell, egy bizonyos referencia-időszakon keresztül, hogy a "származónak" tekinthető termékek száma megegyezzen azzal a számmal, amelyet a raktározás fizikai elválasztásával nyertek volna.

(3) A vámhatóságok adhatnak ilyen engedélyt a szükségesnek ítélt feltételek betartása mellett.

(4) E módszer nyilvántartására és alkalmazására a termék előállításának helye szerinti országban alkalmazandó általános számviteli elvek vonatkoznak.

(5) E könnyítés kedvezményezettje a helyzettől függően kiállíthat, vagy kérelmezhet származási igazolást a termékek azon mennyiségére, amely származónak tekinthető. A vámhatóságok kérésére a kedvezményezettnek nyilatkoznia kell arról, hogy a készleteket hogyan kezelték.

(6) A vámhatóságok felügyelik az engedély használatát, és bármikor visszavonhatják azt, amennyiben a kedvezményezett elfogadhatatlan módon használja fel az engedélyt, vagy elmulasztja a jegyzőkönyvben előírt bármely más feltétel teljesítését.

20. cikk

Számlanyilatkozat kiállításának feltételei

(1) A 15. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett számlanyilatkozatot az alábbiak állíthatják ki:

a) a 21. cikk szerinti elfogadott exportőr, vagy

b) egy vagy több csomagból álló és6000 euró összértéket meg nem haladó, származó terméket tartalmazó szállítmány exportőre.

(2) A számlanyilatkozat akkor állítható ki, ha az érintett termékek az EGT-ből vagy a 3. cikkben említett országok valamelyikéből származónak tekinthetők, és eleget tesznek e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek.

(3) A számlanyilatkozatot tevő exportőrnek késznek kell lennie arra, hogy a kiviteli ország vámhatóságainak felszólítására bármikor benyújtsa az összes megfelelő okmányt, amelyek bizonyítják az érintett termékek származó helyzetét, illetve az e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek való megfelelést.

(4) Az exportőrnek a számlanyilatkozatot oly módon kell kiállítania, hogy a számlára, a szállítólevélre vagy bármely egyéb kereskedelmi okmányra rágépeli, rábélyegzi, vagy rányomtatja a IV. mellékletben olvasható szövegű nyilatkozatot, az abban a mellékletben megadott nyelvi változatok egyikének használatával, a kiviteli ország nemzeti jogának rendelkezései szerint. Ha a nyilatkozatot kézírással írják, azt tintával és nyomtatott betűvel kell leírni.

(5) A számlanyilatkozaton szerepelnie kell az exportőr saját kezű eredeti aláírásának. A 21. cikk szerinti elfogadott exportőr nem köteles aláírni az ilyen nyilatkozatokat, amennyiben írásbeli kötelezettségvállalást tesz a vámhatóságok felé arról, hogy teljes felelősséget vállal a nevét tartalmazó bármely számlanyilatkozatért oly módon, mintha azt saját kezűleg aláírta volna.

(6) A számlanyilatkozatot az exportőr kiállíthatja az adott termék kivitelekor, vagy a kivitelt követően azzal a feltétellel, hogy azt legkésőbb két évvel a termék behozatalát követően bemutatják a behozatali országában.

21. cikk

Elfogadott exportőr

(1) A kiviteli ország vámhatóságai engedélyt adhatnak bármely exportőrnek (a továbbiakban: "elfogadott exportőr"), aki rendszeresen szállít e megállapodás hatálya alá tartozó termékeket, arra, hogy az adott termékek értékétől függetlenül számlanyilatkozatot állíthasson ki. Az ilyen engedélyt kérelmező exportőrnek a vámhatóságok megelégedésére meg kell adnia a termékek származó helyzetének ellenőrzéséhez szükséges minden garanciát, továbbá eleget kell tennie az e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek.

(2) A vámhatóságok az általuk szükségesnek tartott feltételek szerint adhatják meg az elfogadott exportőri státuszt

(3) A vámhatóságok az elfogadott exportőr részére vámhatósági engedélyszámot adnak ki, amelyet az köteles feltüntetni a számlanyilatkozaton.

(4) A vámhatóságok figyelemmel kísérik az engedély elfogadott exportőr által történő felhasználását..

(5) A vámhatóságok bármikor visszavonhatják az engedélyt. Az engedélyt vissza kell vonni, ha a elfogadott exportőr már nem biztosítja az (1) bekezdésben említett minden garanciát, nem tesz eleget a (2) bekezdésben említett feltételeknek, vagy ha egyébként nem megengedett módon használja fel az engedélyt.

22. cikk

A származási igazolás érvényessége

(1) A származási igazolás a kiviteli országban történő kiállítás napjától számított négy hónapig érvényes, és azt ezen időszak alatt be kell nyújtani a behozatali ország vámhatóságának.

(2) A behozatali ország vámhatóságai részére a (1) bekezdésben meghatározott bemutatási határidő után benyújtott származási igazolások akkor fogadhatók el preferenciális elbánás alkalmazásának céljából, ha az okmányokat rendkívüli körülmények miatt nem tudták benyújtani a megállapított határidőre.

(3) A késedelmes bemutatás egyéb eseteiben a behozatali ország vámhatóságai elfogadhatják a származási igazolást, ha a termékeket az említett határidő előtt már bemutatták.

23. cikk

A származási igazolás benyújtása

A származási igazolásokat a behozatali ország vámhatóságai részére kell benyújtani az ezen országban alkalmazandó eljárásoknak megfelelően. Az említett hatóságok megkövetelhetik a származási igazolás lefordítását, és azt is, hogy a behozatali nyilatkozat mellé csatolják az importőr nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a termékek megfelelnek a megállapodás végrehajtásához megkövetelt feltételeknek.

24. cikk

Behozatal részletekben

Amennyiben az importőr kérésére és a behozatali ország vámhatóságai által megállapított feltételek mellett a Harmonizált Rendszer 2. a) általános szabálya értelmében vett és a Harmonizált Rendszer XVI. vagy XVII. áruosztályai, illetve a 7308 vagy 9406 vámtarifaszámai alá tartozó szétszedett vagy nem összeszerelt termékek behozatala részszállítmányok formájában történik, akkor az ilyen termékek esetében egyetlen származási bizonyítványt kell benyújtani a vámhatóságok részére az első részszállítmány behozatalakor.

25. cikk

Kivételek a származás igazolása alól

(1) Azok a termékek, amelyeket magánszemély kiscsomagként ad fel magánszemély részére, vagy amelyek az utazók személyes poggyászának részét képezik, származó terméknek minősülnek anélkül, hogy származási igazolást kellene bemutatni, amennyiben az ilyen termékeket nem kereskedelmi jelleggel hozzák be, és nyilatkozatot tettek arról, hogy megfelelnek e jegyzőkönyv feltételeinek, és nem kétséges az ilyen tartalmú nyilatkozat hitelessége. Postán küldött termékek esetében e nyilatkozat a CN22/CN23-as vámáru-nyilatkozaton vagy az ezen okmányhoz mellékelt papírlapon tehető meg.

(2) A nem kereskedelmi célú behozatalnak a címzettek vagy az utasok, illetve ezek családtagjainak személyes használatára szolgáló termékek alkalmi jellegű behozatala minősül, ha a termékek jellege és mennyisége alapján egyértelműen kizárható, hogy behozataluk kereskedelmi céllal történik.

(3) Ezen túlmenően, az ilyen termékek összértéke nem haladhatja meg kiscsomagonként az 500 eurót, utazók személyes poggyászaként pedig az 1200 eurót.

26. cikk

Beszállítói nyilatkozat

(1) Amennyiben EUR.1 szállítási bizonyítványt bocsátanak ki, vagy számlanyilatkozatot állítanak ki valamely Szerződő Fél területén származó termékekre, amelyek előállítása során olyan, más Szerződő Fél területéről érkező árukat használtak fel, amelyek anélkül estek át megmunkáláson vagy feldolgozáson az EGT-ben, hogy preferenciális származó helyzetet nyertek volna, figyelembe kell venni az e cikkel összhangban ezen áruk vonatkozásában a beszállító által tett nyilatkozatot.

(2) Az (1) bekezdésben említett beszállítói nyilatkozat bizonyítékként szolgál az áruk EGT-ben történt megmunkálása vagy feldolgozása tekintetében annak meghatározása során, hogy azok a termékek, amelyek előállítása során ezen árukat felhasználták, úgy lehet-e tekinteni, mint ami az EGT-ből származik és megfelel e jegyzőkönyv további követelményeinek.

(3) A (4) bekezdésben foglalt esetek kivételével külön beszállítói nyilatkozatot kell tennie az V. mellékletben előírt formában minden egyes áruszállítmány beszállítójának, a számlához, a szállítólevélhez vagy bármely egyéb olyan kereskedelmi okmányhoz mellékelt papírlapon, amely kellő részletességgel leírja az érintett terméket ahhoz, hogy lehetővé váljék annak azonosítása.

(4) Amennyiben egy beszállító rendszeresen szállít egy fogyasztónak olyan árukat, amelyek esetében az EGT-ben történő megmunkálás vagy feldolgozás várhatóan huzamosabb ideig nem változik, egyetlen beszállítói nyilatkozatot tehet ezen áruk egymást követő szállítmányaira vonatkozóan (a továbbiakban: "hosszú távú beszállítói nyilatkozat").

A hosszú távú beszállítói nyilatkozat általában a nyilatkozat megtételétől számított egy évig érvényes. A kiállítás helye szerinti ország vámhatóságai határozzák meg azokat a feltételeket, amelyek mellett hosszabb időtartamokat lehet alkalmazni.

A hosszú távú beszállítói nyilatkozatot a VI. mellékletben előírt formában kell megtennie a beszállítónak, és annak kellő részletességgel kell leírnia az érintett termékeket ahhoz, hogy lehetővé váljék azok azonosítása. Azt el kell juttatni a fogyasztóhoz a nyilatkozat szerinti áruk első szállítmányának elküldését megelőzően, vagy az első szállítmánnyal együtt.

A beszállító azonnal tájékoztatja fogyasztóját, ha a hosszú távú beszállítói nyilatkozat már nem érvényes a szállított árukra.

(5) A (3) és (4) bekezdésben említett beszállítói nyilatkozatot azon nyelvek egyikén kell gépelve vagy nyomtatva kitölteni, amelyeken e megállapodás készült, a kiállítás helye szerinti ország nemzeti joga rendelkezéseinek megfelelően és tartalmaznia kell a beszállító saját kezű eredeti aláírását. Kézírással történő kitöltés esetén a nyilatkozatot tintával és nyomtatott betűvel kell kitölteni.

(6) A nyilatkozatot tevő beszállítónak a nyilatkozat kiállításának helye szerinti ország vámhatóságainak kérésére bármikor be kell nyújtania minden olyan megfelelő okmányt, amely igazolja, hogy a nyilatkozatban foglalt adatok megfelelnek a valóságnak.

27. cikk

Igazoló okmányok

A 16. cikk (3) bekezdésében, a 20. cikk (3) bekezdésében és a 26. cikk (6) bekezdésében említett okmányok, amelyek annak bizonyítására használhatóak, hogy egy EUR.1 szállítási bizonyítvánnyal vagy egy számlanyilatkozattal érintett terméket EGT-ből, vagy a 3. cikkben említett valamely országból származónak lehet tekinteni és az megfelel e jegyzőkönyv követelményeinek, többek között az alábbiak lehetnek:

a) az exportőr vagy beszállító által az érintett áruk megszerzése érdekében elvégzett eljárások közvetlen bizonyítéka, amelyet például annak beszámolói vagy belső könyvvitele tartalmaz;

b) a felhasznált anyagok származó helyzetét igazoló okmányok, amelyeket annak a Szerződő Félnek a területén állítottak vagy bocsátottak ki, ahol ezen okmányokat a nemzeti joggal összhangban alkalmazzák;

c) az anyagok EGT-ben történő megmunkálását vagy feldolgozását igazoló okmányok, amelyeket annak a Szerződő Félnek a területén állítottak vagy bocsátottak ki, ahol ezen okmányokat a nemzeti joggal összhangban alkalmazzák;

d) a felhasznált anyagok származó helyzetét igazoló EUR.1 szállítási bizonyítvány vagy számlanyilatkozat, amelyeket e jegyzőkönyvvel összhangban egy másik Szerződő Fél területén, vagy az e jegyzőkönyvben szereplő szabályokkal azonos származási szabályokkal összhangban egy a 3. cikkben említett országban állítottak vagy bocsátottak ki;

e) az anyagok EGT-ben történő megmunkálását vagy feldolgozását igazoló beszállítói nyilatkozat, amelyeket e jegyzőkönyvvel összhangban egy másik Szerződő Fél területén állítottak ki;

f) a 11. cikk alkalmazásával az EGT-n kívül történő megmunkálásra vagy feldolgozásra vonatkozó megfelelő bizonyíték, feltéve, hogy teljesülnek annak a cikknek a követelményei.

28. cikk

A származási igazolások, beszállítói nyilatkozatok és igazoló okmányok megőrzése

(1) Az EUR.1 szállítási bizonyítvány kiállítását kérő exportőr köteles legalább három évig megőrizni a 16. cikk (3) bekezdésében említett okmányokat.

(2) A számlanyilatkozatot kiállító exportőr köteles legalább három évig megőrizni e számlanyilatkozat másolatát, valamint a 20. cikk (3) bekezdésében említett okmányokat.

(3) A beszállítói nyilatkozatot kiállító beszállító köteles legalább három évig megőrizni a nyilatkozat és a számla, a szállítólevél vagy bármely egyéb olyan kereskedelmi okmány egy-egy példányát, amelyhez a nyilatkozatot csatolták, valamint a 26. cikk (6) bekezdésében említett okmányokat.

A hosszú távú beszállítói nyilatkozatot kiállító beszállító köteles legalább három évig megőrizni a fogyasztónak eljuttatott nyilatkozat és azon számla, szállítólevél vagy bármely egyéb olyan kereskedelmi okmány egy-egy példányát, melyhez a nyilatkozatot mellékelték, valamint a 26. cikk (6) bekezdésében említett okmányokat. Ez az időszak a hosszú távú beszállítói nyilatkozat érvényessége lejáratának napján kezdődik.

(4) A kiviteli ország vámhatósága, amely az EUR.1 szállítási bizonyítványt kibocsátotta, köteles legalább három évig megőrizni a 16. cikk (2) bekezdésében említett kérelmet.

(5) A behozatali ország vámhatósága köteles legalább három évig megőrizni a hozzá benyújtott EUR.1 szállítási bizonyítványokat és számlanyilatkozatokat.

29. cikk

Eltérések és alaki hibák

(1) A származási igazoláson feltüntetett adatok és a vámhivatal számára a termékek behozatalával kapcsolatos alakiságok elvégzése céljából benyújtott okmányok adatai közti kisebb eltérések felfedezése önmagában nem teszi érvénytelenné a származási igazolást, ha kétséget kizáróan megállapítást nyer, hogy az adott okmány a bemutatott termékekre vonatkozik.

(2) A származási igazolás egyértelmű alaki hibái, mint például a gépelési hibák, nem eredményezik ezen okmány elutasítását, ha ezek a hibák nem teszik kétségessé az adott okmányban közölt megállapítások helyességét.

30. cikk

Euróban kifejezett összegek

(1) A 20. cikk (1) bekezdése b) pontjának és a 25. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában, amennyiben a termékeket eurótól eltérő pénznemben számlázták, a Közösség tagállamai, valamint a 3. cikkben említett országok nemzeti valutájában kifejezett, az euróban kifejezett összegekkel egyenértékű összegeket az érintett országok évente állapítják meg.

(2) A szállítmány a 20. cikk (1) bekezdése b) pontjának és a 25. cikk (3) bekezdésének rendelkezéseiben meghatározott kedvezményben a számlázás pénzneme alapján részesülhet, az érintett ország által megállapított összegeknek megfelelően.

(3) A bármely nemzeti valutában kifejezett összegek az adott nemzeti valuta október első munkanapján euróban kifejezett összegével egyenértékűek. Az összegeket október 15-ig kell közölni az Európai Bizottsággal, és azok a következő év január 1-jétől alkalmazandóak. Az Európai Bizottság értesíti valamennyi érintett országot a megfelelő összegekről.

(4) Az egyes országok felfelé vagy lefelé kerekíthetik az euróban kifejezett összegek nemzeti valutájukra történő átváltásából származó összegeket. A kerekített összegek az átváltásból származó összegtől legfeljebb 5 %-kal térhetnek el. Az egyes országok változatlanul fenntarthatják az euróban kifejezett összegeknek megfelelő nemzeti valutájukban kifejezett összegeket, amennyiben a (3) bekezdésben említett éves kiigazítás időpontjában az adott összeg átváltása, kerekítés előtt, a nemzeti valutában kifejezett összeg 15 %-ánál kisebb mértékű növekedést eredményezne. A megfelelő nemzeti valutában kifejezett összeg változatlanul fenntartható, amennyiben az átváltás a megfelelő összeg csökkenését eredményezné.

(5) Az euróban kifejezett összegeket valamely Szerződő Fél kérésére az EGT-Vegyesbizottság felülvizsgálja. E felülvizsgálat végrehajtásakor az EGT-Vegyesbizottság figyelembe veszi, hogy célszerű az érintett értékhatárok érvényének reálértéken történő fenntartása. E célból úgy határozhat, hogy módosítja az euróban kifejezett összegeket.

VI. CÍM

AZ IGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

31. cikk

Kölcsönös segítségnyújtás

(1) A Szerződő Felek vámhatóságai az Európai Közösségek Bizottságán keresztül közlik egymással a vámhivatalaikban az EUR.1 szállítási bizonyítványok kiállításához használt bélyegzők lenyomatmintáit, valamint az EUR.1 szállítási bizonyítvány kibocsátásáért, és az ilyen bizonyítványok és a számlanyilatkozatok ellenőrzéséért felelős vámhatóságaik címét.

(2) E jegyzőkönyvben foglaltak megfelelő érvényesülésének biztosítása érdekében a Szerződő Felek segítik egymást illetékes vámhatóságaikon keresztül az EUR.1 szállítási bizonyítványok, a számlanyilatkozatok és a beszállítói nyilatkozatok hitelességének és az azokban foglalt adatok helyességének ellenőrzésében.

32. cikk

A származási igazolások ellenőrzése

(1) A származási igazolások utólagos ellenőrzését szúrópróbaszerűen, illetve akkor kell elvégezni, ha a behozatali ország vámhatóságai okkal kételkednek az okmányok hitelességében, vagy az érintett termékek származó helyzetét, illetve e jegyzőkönyv egyéb követelményeinek teljesítését illetően.

(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseinek végrehajtása érdekében a behozatali ország vámhatóságai visszaküldik az EUR.1 szállítási bizonyítványt és - amennyiben csatolták - a számlát, a számlanyilatkozatot vagy ezen okmányok másolatát a kiviteli ország vámhatóságai részére, szükség esetén, megadva a vizsgálat okát is. Az ellenőrzési kérelem alátámasztására továbbítanak minden okmányt és adatot, amely arra enged következtetni, hogy a származási igazolásban megadott adatok helytelenek.

(3) Az ellenőrzést a kiviteli ország vámhatóságai hajtják végre. E célból jogukban áll bekérni bármilyen bizonyítékot és megvizsgálni az exportőr könyvelését vagy bármilyen más, általuk megfelelőnek tartott ellenőrzést elvégezni.

(4) Ha a behozatali ország vámhatóságai úgy határoznak, hogy az ellenőrzés eredményeinek megszületéséig felfüggesztik az érintett termékekre vonatkozóan a preferenciális elbánás megadását, az áruk kiadását az importőrnek csak az általuk szükségesnek ítélt óvintézkedések mellett engedélyezik.

(5) Az ellenőrzést kérő vámhatóságokat a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatni kell ezen ellenőrzés eredményeiről. Ezen eredményeknek világosan jelezniük kell, hogy az okmányok hitelesek-e, az érintett termékek EGT-ből vagy a 3. cikkben említett országok egyikéből származó termékeknek tekinthetők-e, és teljesítik-e e jegyzőkönyv egyéb követelményeit.

(6) Ha megalapozott kétség merül fel, és az ellenőrzés iránti megkereséstől tíz hónapon belül nem érkezik válasz, vagy ha a válasz nem tartalmaz kielégítő információt a szóban forgó okmány hitelességének vagy a termékek tényleges származásának megállapításához, a megkereső vámhatóságok, a rendkívüli körülmények esetétől eltekintve, a preferenciális elbánás igénybevételének lehetőségét megtagadják.

33. cikk

A beszállítói nyilatkozatok ellenőrzése

(1) A beszállítói nyilatkozatok és a hosszú távú beszállítói nyilatkozatok utólagos ellenőrzését szúrópróbaszerűen, illetve akkor kell elvégezni, ha azon ország vámhatóságai, ahol figyelembe vették e nyilatkozatokat EUR.1 szállítási bizonyítvány kibocsátása során vagy számlanyilatkozat kiállítása során, alapos okkal kételkednek az okmány hitelességében vagy az ezen okmányban foglalt adatok helyességében.

(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseinek végrehajtása érdekében a fent említett ország vámhatóságai visszaküldik a beszállítói nyilatkozatot és a számlá(ka)t, a szállítólevel(ek)et, vagy bármely, a nyilatkozatban foglalt árukkal kapcsolatos egyéb kereskedelmi okmányt a nyilatkozat kiállításának helye szerinti ország vámhatóságai részére, megadva - szükség esetén - a vizsgálat tartalmi vagy formai okait is.

Az utólagos ellenőrzési kérelem alátámasztására továbbítanak minden olyan okmányt és adatot, amely arra enged következtetni, hogy a beszállítói nyilatkozatban megadott adatok helytelenek.

(3) Az ellenőrzést azon ország vámhatóságai hajtják végre, amelynek területén a beszállítói nyilatkozatot kiállították. E célból jogukban áll bekérni bármilyen bizonyítékot és megvizsgálni a beszállító számláit vagy bármilyen más, általuk megfelelőnek tartott ellenőrzést elvégezni.

(4) Az ellenőrzést kérő vámhatóságokat a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatni kell ezen ellenőrzés eredményeiről. Ezen eredményeknek világosan jelezniük kell, hogy a beszállítói nyilatkozatban megadott adatok helyesek-e, és lehetővé kell tennie annak meghatározását, hogy e beszállítói nyilatkozatot figyelembe lehet-e venni, és ha igen, milyen mértékben egy EUR.1 szállítási bizonyítvány kibocsátásához vagy egy számlanyilatkozat kiállításához.

34. cikk

A viták rendezése

(1) Amennyiben a 32. és 33. cikk szerinti ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatban olyan viták merülnek fel, amelyeket nem lehet rendezni az ellenőrzést kérő vámhatóságok és az ezen ellenőrzésnek a végrehajtásáért felelős vámhatóságok között, vagy ha e viták az e jegyzőkönyv értelmezésével kapcsolatos kérdést vetnek fel, ezeket az EGT-Vegyesbizottság elé kell terjeszteni.

(2) Az importőr és a behozatali ország vámhatóságai közötti vitákat minden esetben az adott ország jogszabályai szerint kell rendezni.

35. cikk

Szankciók

Szankciókkal kell sújtani minden olyan személyt, aki termékekre vonatkozó preferenciális elbánás igénybevétele céljából helytelen adatokat tartalmazó okmányt állít ki vagy állíttat ki.

36. cikk

Vámszabad területek

(1) A Szerződő Felek minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítására, hogy egy származási igazolás fedezete mellett szállított, a szállítás során ideiglenesen a területükön lévő vámszabad területen maradó termékeket ne helyettesíthessenek más termékekkel, és azok ne menjenek keresztül más kezeléseken, mint az állapotuk romlásának megelőzését célzó szokásos műveleteken.

(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezések alóli kivételként, ha az EGT-ből származó termékeket egy származási igazolás fedezete mellett vámszabad területre hoznak be, és azok kezelésen vagy feldolgozáson mennek keresztül, az illetékes hatóságok, az exportőr kérésére új EUR.1 szállítási bizonyítványt állítanak ki, amennyiben a kezelés vagy feldolgozás e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban történt.

VII. CÍM

CEUTA ÉS MELILLA

37. cikk

A jegyzőkönyv alkalmazása

(1) Az e jegyzőkönyvben használt EGT kifejezés nem terjed ki Ceutára és Melillára. Az "EGT-ből származó termékek" kifejezés nem terjed ki a Ceutából és Melillából származó termékekre.

(2) A Ceutáról és Melilláról származó termékekre vonatkozó 49. jegyzőkönyv alkalmazása céljából e jegyzőkönyv rendelkezései értelemszerűen alkalmazandóak, a 38. cikkben meghatározott különleges feltételekre is figyelemmel.

38. cikk

Különleges feltételek

(1) Feltéve, hogy azokat a 12. cikk rendelkezéseinek megfelelően közvetlenül szállították, az alábbiakat úgy kell tekinteni, mint:

1. Ceutáról és Melilláról származó termékek:

a) a teljes egészében Ceután és Melillán létrejött vagy előállított termékek;

b) a Ceután és Melillán előállított termékek, amelyek előállításánál az a) pontban említettektől eltérő termékeket is felhasználtak, feltéve, hogy:

i. az említett termékek az 5. cikk értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül; vagy

ii. e termékek az EGT-ből származnak, feltéve, hogy azok a 6. cikkben meghatározott műveleteket meghaladó megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül;

2. EGT-ből származó termékek:

a) a teljes egészében az EGT-ben létrejött vagy előállított termékek;

b) az EGT-ben előállított termékek, amelyek előállításánál az a) pontban említettektől eltérő termékeket is felhasználtak, feltéve, hogy:

i. az említett termékek az 5. cikk értelmében kielégítő megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül; vagy

ii. e termékek Ceutából és Melillából vagy az EGT-ből származnak, feltéve, hogy azok a 6. cikkben meghatározott műveleteket meghaladó megmunkáláson vagy feldolgozáson mentek keresztül;

(2) Ceuta és Melilla egyetlen területnek tekintendő.

(3) Az exportőrnek vagy meghatalmazott képviselőjének az "EGT" és a "Ceuta és Melilla" szavakat kell beírnia az EUR.1 szállítási bizonyítvány 2. rovatába vagy a számlanyilatkozatra. Emellett a Ceutáról és Melilláról származó termékek esetében ezt az EUR.1 szállítási bizonyítvány 4. rovatában vagy a számlanyilatkozaton is jelezni kell.

(4) A spanyol vámhatóságok gondoskodnak e jegyzőkönyv alkalmazásáról Ceuta és Melilla területén.

I. MELLÉKLET

Bevezető megjegyzések a II. mellékletben foglalt listához

1. megjegyzés

A lista meghatározza azokat a szükséges feltételeket, amelyek alapján a termékek a jegyzőkönyv 5. cikke értelmében kielégítően megmunkáltnak vagy feldolgozottnak tekinthetők.

2. megjegyzés

2.1. A lista első két oszlopa a létrejött terméket írja le. Az első oszlop tartalmazza a Harmonizált Rendszerben használt vámtarifaszámot vagy árucsoportszámot, a második oszlop pedig megadja az ebben a rendszerben az adott vámtarifaszámhoz vagy árucsoporthoz tartozó árumegnevezést. Az első két oszlopban szereplő minden egyes tételre egy - a 3. vagy a 4. oszlopban megállapított - szabály vonatkozik. Ahol néhány esetben az első oszlop tételét az "ex" szó előzi meg, ez azt jelenti, hogy a 3. vagy 4. oszlopban szereplő szabály csak a vámtarifaszámnak a 2. oszlopban megnevezett részére vonatkozik.

2.2. Ahol az 1. oszlopban vámtarifaszámok csoportja vagy egy árucsoport száma szerepel, és ezért a 2. oszlop a termékeket általános kifejezésekkel nevezi meg, a 3. vagy 4. oszlop azonos sorában szereplő szabály mindazokra a termékekre vonatkozik, amelyek a Harmonizált Rendszer szerint az adott árucsoport vámtarifaszámai vagy az 1. oszlopban összevont vámtarifaszámok valamelyike alá tartoznak.

2.3. Ha a listában egy vámtarifaszámon belüli különböző termékekre különböző szabályok vonatkoznak, az egyes francia bekezdések a vámtarifaszám azon részének leírását tartalmazzák, amelyre a 3. vagy a 4. oszlop azonos sorában szereplő szabály vonatkozik.

2.4. Ahol az első két oszlopban szereplő tételre mind a 3., mind a 4. oszlop meghatároz egy szabályt, az exportőr választhat, hogy a 3. vagy a 4. oszlopban ismertetett szabályt alkalmazza. Ha a 4. oszlopban nem szerepel származási szabály, a 3. oszlopban ismertetett szabályt kell alkalmazni.

3. megjegyzés

3.1. A jegyzőkönyv 5. cikkének a származó helyzetű, más termékek előállításához felhasznált termékekre vonatkozó rendelkezéseit attól függetlenül alkalmazni kell, hogy a származó helyzetet abban a gyárban nyerték-e el, ahol e termékeket felhasználják ugyanazon ország, illetve egy másik EGT ország másik gyárában.

Példa:

Egy, a 8407 vámtarifaszám alá tartozó motort - amelyre a szabály kimondja, hogy a beépíthető nem származó anyagok értéke nem haladhatja meg a gyártelepi ár 40 %-át - az ex7224 vámtarifaszám alá tartozó "kovácsolással durván alakított más acélötvözet"-ből készítettek.

Ha ezt a kovácsolást az EGT-ben végezték el nem származó öntvényből, akkor a kovácsolt termék már megszerezte a származó helyzetet a listának az ex7224 vámtarifaszámra vonatkozó szabálya értelmében. A kovácsolás ekkor származó helyzetű résznek számíthat a motor értékkalkulációjában, függetlenül attól, hogy ugyanabban a gyárban vagy az EGT-ben egy másik gyárban állították-e elő. A nem származó öntvény értéke így nem kerül figyelembevételre a felhasznált nem származó anyagok értékének összegzésekor.

3.2. A listában szereplő szabály a szükséges minimális megmunkálást vagy feldolgozást adja meg, több megmunkálás vagy feldolgozás elvégzése szintén a származó helyzet megszerzéséhez vezet; ellenben kevesebb megmunkálás vagy feldolgozás elvégzése nem jogosíthat származó helyzetre. Így, ha valamely szabály előírja, hogy az előállítás bizonyos szintjén a nem származó anyag felhasználható, az előállítás korábbi szakaszában az ilyen anyag felhasználása megengedett, de a későbbi szakaszban már nem.

3.3. megjegyzés sérelme nélkül, ha valamely szabály az "Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból" kifejezést használja, akkor bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagot (a termékkel azonos vámtarifaszám és árumegnevezés alá tartozó anyagot is) fel lehet használni, figyelemmel azonban azokra a különös korlátozásokra, amelyeket a szabály ezeken túl tartalmazhat.

Az "Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a … vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve", illetve az "Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a termékkel megegyező vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve" kifejezés azonban azt jelenti, hogy bármely vámtarifaszám alá tartozó termék felhasználható, kivéve azokat, amelyek megnevezése megegyezik a terméknek a lista 2. oszlopában szereplő megnevezésével.

3.4. Ha a lista valamely szabálya úgy rendelkezik, hogy valamely terméket egynél több anyagból is elő lehet állítani, ez azt jelenti, hogy az anyagok bármelyike vagy több anyag is felhasználható. Ez nem jelenti azt, hogy mindegyiket fel kell használni.

Példa:

Az 5208-5212 vámtarifaszám alá tartozó szövetekre vonatkozó szabály úgy rendelkezik, hogy természetes szálak használhatók, és hogy egyéb anyagok mellett vegyi anyagok is felhasználhatók. Ez nem jelenti azt, hogy mindkettőt fel is kell használni; lehet az egyiket, a másikat vagy mindkettőt.

3.5. Ha a lista valamely szabálya úgy rendelkezik, hogy egy terméket egy bizonyos anyagból kell előállítani, a feltétel nyilvánvalóan nem tiltja olyan más anyagok felhasználását, amelyek jellegüknél fogva nem felelhetnek meg a szabálynak (lásd még az alábbi 6.2. megjegyzést a textíliákkal kapcsolatban).

Példa:

A 1904 vámtarifaszám alá tartozó elkészített élelmiszerre vonatkozó szabály, amely kifejezetten kizárja a gabonafélék és származékaik felhasználását, nem tiltja ásványi sók, vegyi anyagok és egyéb olyan adalékanyagok használatát, amelyeket nem gabonafélékből állítanak elő.

Ez azonban nem vonatkozik olyan termékekre, amelyek - bár nem állíthatók elő a listában szereplő adott anyagból - az előállítás korábbi szakaszában ugyanolyan jellegű anyagból gyárthatók.

Példa:

Az ex 62. árucsoportba tartozó, nem szőtt anyagokból készült ruházati cikkek esetében, ha az árucikkek ezen osztályára vonatkozóan csupán a nem származó fonal felhasználása megengedett, nem lehet a nem szőtt szövetből kiindulni, még akkor sem, ha a nem szőtt szövetet általában nem is lehet fonalból készíteni. Ilyen esetekben a kiinduló anyag általában a fonal előtti fázis - azaz a szál fázis lenne.

3.6. Ha a lista valamely szabályában két százalékértéket is megadnak a felhasználható nem származó anyagok maximális értékére, akkor e százalékértékeket nem lehet összeadni. Más szóval, a felhasznált nem származó anyagok maximális értéke semmiképpen nem haladhatja meg a megadott magasabb százalékértéket. Nem lehet továbbá túllépni az egyes adott anyagok vonatkozásában alkalmazandó egyedi százalékos arányokat sem.

4. megjegyzés

4.1. A listában használt "természetes szálak" kifejezés a mesterséges és szintetikus szálaktól eltérő egyéb szálakra vonatkozik. A fonást megelőző fázisokra korlátozódik, beleértve a hulladékot is, és - amennyiben eltérő rendelkezés nincs - tartalmazza a kártolt, fésült vagy másként feldolgozott, de nem fonott szálakat.

4.2. A "természetes szálak" kifejezés magában foglalja a 0503 vámtarifaszám alá tartozó lószőrt, az 5002 és az 5003 vámtarifaszám alá tartozó selymet, valamint az 5101 -5105 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszálakat és a finom vagy durva állati szőrt, az 5201-5203 vámtarifaszám alá tartozó pamutszálakat és az 5301-5305 vámtarifaszám alá tartozó más növényi szálakat is.

4.3. A listában használt "textilpép", "vegyi anyagok" és "papír előállítására szolgáló anyag" kifejezések a mesterséges, szintetikus vagy papírszálak vagy -fonalak előállítására felhasználható, az 50-63. árucsoportba nem sorolható anyagok megnevezésére szolgálnak.

4.4. A listában használt "vágott műszál" kifejezés az 5501-5507 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vagy mesterséges fonókábel, vágott szál vagy hulladék megnevezésére szolgál.

5. megjegyzés

5.1. Ha a listában egy adott termékkel kapcsolatban e megjegyzésre történik hivatkozás, a 3. oszlopban meghatározott feltételek nem alkalmazandók az e termék előállítása során felhasznált azon textilalapanyagokra, amelyek együttesen a felhasznált textilalapanyagok teljes tömegének legfeljebb 10 százalékát teszik ki (lásd még az alábbi 5.3. és 5.4. megjegyzést is).

5.2. Az 5.1. megjegyzésben említett tűréshatárt azonban csak a kevert összetételű, két vagy több textilalapanyagból készült termékekre lehet alkalmazni.

A textilalapanyagok a következők:

- selyem;

- gyapjú;

- durva állati szőr;

- finom állati szőr;

- lószőr;

- pamut;

- papír előállítására szolgáló anyag és papír;

- len;

- valódi kender;

- juta és más textilháncsrost;

- szizál és az Agave nemhez tartozó más növények textilrostjai;

- kókuszdiórost, abaka (manilakender), rami és más növényi eredetű rost;

- szintetikus végtelen szál;

- mesterséges végtelen szál;

- áramvezető végtelen szál;

- szintetikus polipropilén vágott műszál;

- szintetikus poliészter vágott műszál;

- szintetikus poliamid vágott műszál;

- szintetikus poliakrilnitril vágott műszál;

- szintetikus poliimid vágott műszál;

- szintetikus politetrafluor-etilén vágott műszál;

- szintetikus polifenilén-szulfid vágott műszál;

- szintetikus polivinil-klorid vágott szál;

- egyéb szintetikus vágott műszál;

- mesterséges viszkóza vágott műszál;

- egyéb mesterséges vágott műszál;

- rugalmas poliéter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is;

- rugalmas poliészter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonál, paszományozott is;

- az 5605 vámtarifaszám alá tartozó termékek (fémezett fonal), amelyek egy legfeljebb 5 mm széles, alumíniumfólia-magból vagy műanyagfilm-magból - alumíniumporral bevonva is - álló, két műanyagfilm-réteg között átlátszó vagy színezett ragasztóval összeillesztett szalagot tartalmaznak;

- az 5605 vámtarifaszám alá tartozó más termékek.

Példa:

Egy, az 5205 vámtarifaszám alá tartozó fonal, amelyet az 5203 vámtarifaszám alá tartozó pamutszálból és az 5506 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vágott szálból készítenek, kevert fonal. Ezért a nem származó szintetikus vágott szálak, amelyek nem felelnek meg a származási szabályoknak (amelyek a vegyi anyagból vagy textilpépből történő előállítást írják elő), felhasználhatók, feltéve, hogy össztömegük nem haladja meg a fonal tömegének 10 %-át.

Példa:

Egy, az 5112 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszövet, amelyet az 5107 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúfonalból és az 5509 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vágott szálból készült fonalból készítenek, kevert szövet. Ezért a szintetikus fonal, amely nem felel meg a származási szabályoknak (amelyek előírják a vegyi anyagokból vagy textilpépből történő előállítást), vagy a fésült gyapjúfonal, amely nem felel meg a származási szabályoknak (amelyek előírják a nem kártolt vagy nem fésült vagy fonásra más módon nem előkészített természetes szálakból történő előállítást), vagy a kettő keveréke azzal a feltétellel használható fel, hogy e fonalak össztömege nem haladja meg a szövet tömegének 10 %-át.

Példa:

Az 5802 vámtarifaszám alá tartozó, az 5205 vámtarifaszám alá tartozó pamutfonalból és az 5210 vámtarifaszám alá tartozó pamutszövetből készített frottírszövet csak akkor kevert termék, ha a pamutszövet maga két különböző vámtarifaszám alá tartozó fonalból készült kevert szövet, vagy ha a felhasznált pamutfonalak önmagukban keverékek.

Példa:

Ha a szóban forgó frottírszövetet az 5205 vámtarifaszám alá tartozó pamutfonalból és az 5407 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus szövetből készítik, a felhasznált két fonal nyilvánvalóan két különböző textilalapanyag, így a frottírszövet ennek megfelelően kevert termék.

5.3. A "rugalmas poliéter szegmensekkel szegmentált poliuretán fonal, paszományozott is" megnevezésű fonalat tartalmazó termék esetében ez a tűréshatár e fonal tekintetében 20 %.

5.4. A "legfeljebb 5 mm széles, alumíniumfólia-magból vagy műanyagfilm-magból - alumíniumporral bevonva is - álló, két műanyagfilm-réteg között átlátszó vagy színezett ragasztóval összeillesztett szalagot tartalmazó szalag"-ot tartalmazó termékek tekintetében ez a tűréshatár 30 százalék.

6. megjegyzés

6.1. Ahol a listában erre a megjegyzésre történik hivatkozás, az érintett konfekcionált termékre a lista 3. oszlopában meghatározott szabálynak nem megfelelő textilanyagok (a bélések és közbélések kivételével) azzal a feltétellel használhatók fel, hogy az adott termékétől eltérő vámtarifaszám alá tartoznak, és értékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 8 %-át.

6.2. A 6.3. megjegyzés sérelme nélkül, az 50-63. árucsoportba nem sorolható anyagok korlátlanul felhasználhatók a textiltermékek előállítása során, textiltartalmuktól függetlenül.

Példa:

Ha a lista valamely szabálya azt írja elő, hogy bizonyos textiltermék (például nadrág) előállításához fonalat kell használni, ez nem akadályozza meg a fém részek - például gombok - használatát, mivel a gombok nem sorolandók az 50-63. árucsoportba. Ugyanebből az okból kifolyólag a húzózár használatát sem akadályozza, annak ellenére, hogy a húzózárak rendszerint textilt is tartalmaznak.

6.3. Amennyiben a százalékos szabály alkalmazandó, a nem az 50-63. árucsoportba tartozó anyagok értékét figyelembe kell venni a felhasznált nem származó anyagok értékének kiszámításakor.

7. megjegyzés

7.1. Az ex2707, 2713-2715, ex2901, ex2902 és ex3403 vámtarifaszám alkalmazásában a "meghatározott eljárások" a következők:

a) vákuumdesztilláció;

b) átdesztillálás nagyon alapos frakcionált desztillációval;

c) krakkolás;

d) reformálás;

e) extrakció szelektív oldószerrel;

f) a következő műveleteket magukban foglaló eljárások: kezelés tömény kénsavval, óleummal vagy kénsav-anhidriddel; semlegesítés alkáli reagenssel; színtelenítés és tisztítás természetes aktív földdel, aktivált földdel, aktivált faszénnel vagy bauxittal;

g) polimerizáció;

h) alkilezés;

i) izomerizálás.

7.2. A 2710, 2711 és 2712 vámtarifaszám alkalmazásában a "meghatározott eljárások" a következők:

a) vákuumdesztilláció;

b) átdesztillálás nagyon alapos frakcionált desztillációval;

c) krakkolás;

d) reformálás;

e) extrakció szelektív oldószerrel;

f) a következő műveleteket magukban foglaló eljárások: kezelés tömény kénsavval, óleummal vagy kénsav anhidriddel; semlegesítés alkáli reagenssel; színtelenítés és tisztítás természetes aktív földdel, aktivált földdel, aktivált faszénnel vagy bauxittal;

g) polimerizáció;

h) alkilezés;

ij) izomerizálás;

k) kizárólag az ex2710 vámtarifaszám alá tartozó nehézolajok tekintetében olyan, hidrogénnel történő kéntelenítés, amelynek eredményeképpen a kezelt termék kéntartalmának legalább 85 térfogatszázaléka redukálódik (ASTM D 1266-59 T módszer);

l) kizárólag a 2710: vámtarifaszám alá tartozó termékek esetében: parafinmentesítés a szűrés kivételével;

m) kizárólag az ex2710: vámtarifaszám alá tartozó nehézolajok esetén: hidrogénnel legalább 20 bar nyomáson és legalább 250 °C hőmérsékleten végzett katalitikus kezelés, a kéntelenítési eljáráson kívül, ha a hidrogén a vegyi folyamat aktív szereplője. Az ex2710 vámtarifaszám alá tartozó kenőolajok további, különösen a szín vagy stabilitás javítása céljából végzett hidrogénes kezelését (pl. hidrofiniselés vagy a színtelenítés) azonban nem lehet "meghatározott eljárásnak" tekinteni;

n) kizárólag az ex2710 vámtarifaszám alá tartozó fűtőolajok esetében: atmoszférikus desztilláció, azzal a feltétellel, hogy ezeknek a termékeknek az ASTM D 86 módszerrel, a veszteségeket is beleértve, kevesebb mint 30 térfogatszázaléka desztillál át 300 °C-on;

o) kizárólag az ex2710 vámtarifaszám alá tartozó gázolajon és fűtőolajon kívüli egyéb nehézolajok esetében: kezelés nagyfrekvenciás elektromos koronakisülésekkel;

p) kizárólag az ex2712 vámtarifaszám alá tartozó nyers termékek tekintetében (a 0,75 tömegszázaléknál kevesebb olajat tartalmazó vazelin, ozokerit, lignitviasz, tőzegviasz, paraffinviasz kivételével) olajmentesítés frakcionált kristályosítással.

7.3. Az ex2707, 2713-2715, ex2901, ex2902 a ex3403 vámtarifaszám alkalmazásában az olyan egyszerű műveletek, mint a tisztítás, ülepítés, sótalanítás, víztelenítés, szűrés, színezés, jelölés, kéntartalom-beállítás különböző kéntartalmú termékek keverése révén, vagy e műveletek bármilyen kombinációja, illetve hasonló műveletek elvégzése nem elegendő a származó helyzet megalapozásához.

II. melléklet

Az előállított termék származó helyzetének megalapozása érdekében a nem származó anyagokon végzendő megmunkálási vagy feldolgozási műveletek listája

A listában említett termékek nem mindegyike tartozik a megállapodás hatálya alá. Ezért szükséges a megállapodás többi részével történő összevetése.

HR-vámtarifaszám | Árumegnevezés | A nem származó anyagokon végzett olyan megmunkálás vagy feldolgozás, amely a származó helyzetet megalapozza |

| |

1 | 2 | 3 nebo 4 |

1. árucsoport | Élő állatok | Az 1. árucsoportba tartozó összes állatnak teljes egészében létrejöttnek vagy előállítottnak kell lennie | |

2. árucsoport | Élelmezési célra alkalmas hús, vágási melléktermék és belsőség | Előállítás, amelynek során az 1. és 2. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

3. árucsoport | Halak, rákok, puhatestű és más gerinctelen víziállatok | Előállítás, amelynek során a 3. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

ex 4. árucsoport | Tejtermékek; madártojás; természetes méz; másutt nem említett, élelmezési célra alkalmas állati eredetű élelmiszer; kivéve: | Előállítás, amelynek során a 4. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

0403 | Író, aludttej, tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej, tejföl sűrítve is, cukrozva vagy más anyaggal édesítve, ízesítve, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is | Előállítás, amelynek során: a 4. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállította 2009 vámtarifaszám alá tartozó valamennyi gyümölcslé (az ananász-, lime- vagy grapefruitlé kivételével) származó, ésa 17. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

ex 5. árucsoport | Másutt nem említett állati eredetű termékek; kivéve: | Előállítás, amelynek során az 5. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

ex0502 | Sertés-, és vaddisznószőr, -sörte előkészítve | A szőr, sörte tisztítása, fertőtlenítése, válogatása és egyenesítése | |

6. árucsoport | Élő fa és egyéb növény; hagyma, gumó, gyökér és hasonló; vágott virág és díszítő lombozat | Előállítás, amelynek során: a 6. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállította felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

7. árucsoport | Élelmezési célra alkalmas zöldségfélék, gyökerek és gumók | Előállítás, amelynek során a 7. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

8. árucsoport | Élelmezési célra alkalmas gyümölcs és diófélék; citrusfélék és a dinnyefélék héja | Előállítás, amelynek során: valamennyi felhasznált gyümölcs és dióféle teljes egészében létrejött vagy előállította 17. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

ex 9. árucsoport | Kávé, tea, matétea és fűszerek; kivéve: | Előállítás, amelynek során a 9. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

0901 | Kávé nyersen, pörkölve vagy koffeinmentesen is; kávéhéj és -burok; bármilyen arányban valódi kávét tartalmazó pótkávé | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

0902 | Tea aromásítva is | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

ex0910 | Fűszerkeverékek | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

10. árucsoport | Gabonafélék | Előállítás, amelynek során a 10. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

ex 11. árucsoport | Malomipari termékek; maláta; keményítő; inulin; búzasikér; kivéve: | Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált gabonaféle, a 0714 vámtarifaszám alá tartozó ehető zöldség, gyökér és gumó, valamint gyümölcs teljes egészében létrejött vagy előállított | |

ex1106 | Liszt, dara és por a 0713 vámtarifaszám alá tartozó szárított, kifejtett hüvelyes zöldségből | A 0708 vámtarifaszám alá tartozó hüvelyes zöldségek szárítása és őrlése | |

12. árucsoport | Olajos magvak és olajtartalmú gyümölcsök; különféle magvak és gyümölcsök; ipari és gyógynövények; szalma és takarmány | Előállítás, amelynek során a 12. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

1301 | Sellak, természetes mézga, gyanta, mézgagyanta és oleorezin (például balzsam) | Előállítás, amelynek során a 1301 vámtarifaszám alá tartozó felhasznált anyagok összértéke nem haladhatja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

1302 | Növényi nedv és kivonat; pektintartalmú anyag, pektinát és pektát; agar-agar és más növényi anyagból nyert nyálka és dúsító modifikálva (átalakítva) is: | | |

- Növényi anyagból nyert nyálka és dúsító, modifikálva (átalakítva) | Előállítás nem modifikált (átalakított) nyálkából és dúsítóból | |

- Más | Előállítás, amelynek során a felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

14. árucsoport | Növényi eredetű nyersanyag fonásra; másutt nem említett növényi termék | Előállítás, amelynek során a 14. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

ex 15. árucsoport | Állati és növényi zsír és olaj; ezek bontási terméke; elkészített ételzsír; állati és növényi eredetű viasz, kivéve: | Előállítás a terméktől eltérő vámtarifaszám alá tartozó anyagokból | |

1501 | Sertészsír (zsiradék is) és baromfizsír, a 0209 vagy a 1503 vámtarifaszám alá tartozók kivételével: | | |

- Zsír csontokból vagy hulladékból | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 0203, 0206 vagy 0207 vámtarifaszám alá tartozó anyagokat vagy a 0506 vámtarifaszám alá tartozó csontokat | |

- Más | Előállítás a 0203 vagy 0206 vámtarifaszám alá tartozó sertéshúsból vagy élelmezési célra alkalmas belsőségből, vagy a 0207 vámtarifaszám alá tartozó baromfihúsból és élelmezési célra alkalmas belsőségből | |

1502 | Szarvasmarhafaggyú, birka- vagy kecskefaggyú, a 1503 vámtarifaszám alá tartozók kivételével: | | |

- Faggyú csontokból vagy hulladékból | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, kivéve a 0201, 0202, 0204 vagy 0206 vámtarifaszám alá tartozó anyagokat vagy a 0506 vámtarifaszám alá tartozó csontokat | |

- Más | Előállítás, amelynek során a 2. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

1504 | Halból vagy tengeri emlősből nyert zsír, olaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva: | | |

- Szilárd frakciók | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a 1504 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve | |

- Más | Előállítás, amelynek során a 2. és 3. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

ex1505 | Finomított lanolin | Előállítás a 1505 vámtarifaszám alá tartozó nyers gyapjúzsírból | |

1506 | Más állati zsír és olaj, és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva: | | |

- Szilárd frakciók | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a 1506 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokat is beleértve | |

- Más | Előállítás, amelynek során a 2. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

1507 - 1515 | Növényi olajok és frakcióik: | | |

- Szójababolaj, földimogyoró-olaj, pálmaolaj, kókuszdió-(kopra-)olaj, pálmamagbél- és babassuolaj, tungolaj és oiticicaolaj, mirtuszviasz és japánviasz, jojobaolaj frakciói és olajok műszaki vagy ipari felhasználásra, az emberi fogyasztásra alkalmas élelmiszer-előállítás kivételével | Előállítás a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból | |

- Szilárd frakciók a jojobaolaj szilárd frakcióinak kivételével | Előállítás a 1507-1515 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagokból | |

- Más | Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált növényi anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

1516 | Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően vagy újraészterezve és elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve | Előállítás, amelynek során: a 2. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított, ésvalamennyi felhasznált növényi anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. A 1507, 1508, 1511 és 1513 vámtarifaszám alá tartozó anyagok azonban felhasználhatók | |

1517 | Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy ezek frakciói étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516 vámtarifaszám alá tartozó étkezési zsír vagy olaj és ezek frakciói kivételével | Előállítás, amelynek során: a 2. és 4. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított, ésvalamennyi felhasznált növényi anyag teljes egészében létrejött vagy előállított. A 1507, 1508, 1511 és 1513 vámtarifaszám alá tartozó anyagok azonban felhasználhatók | |

16. árucsoport | Húsból, halból, rákból, rákféléből, puhatestű vagy más gerinctelen víziállatból készült termék | Előállítás: az 1. árucsoportba tartozó állatokból, és/vagyamelynek során a 3. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

ex 17. árucsoport | Cukor és cukoráruk; kivéve: | Előállítás a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból | |

ex1701 | Nád- vagy répacukor és vegytiszta szacharóz szilárd állapotban, ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával | Előállítás, amelynek során a 17. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

1702 | Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és a gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül; műméz, természetes mézzel keverve is; égetett cukor | | |

- Vegytiszta malátacukor és gyümölcscukor | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a 1702 vámtarifaszám alá tartozó egyéb anyagot is beleértve | |

- Más cukor szilárd állapotban, ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával | Előállítás, amelynek során a 17. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

- Más | Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált anyagszármazó | |

ex1703 | Cukor kivonása vagy finomítása során nyert melasz, ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával | Előállítás, amelynek során a 17. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

1704 | Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is), kakaótartalom nélkül | Előállítás: a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból, ésamelynek során a 17. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

18. árucsoport | Kakaó és kakaókészítmények | Előállítás: a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból, ésamelynek során a 17. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

1901 | Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401-0404 vámtarifaszám alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz: | | |

- Malátakivonat | Előállítás a 10. árucsoportba tartozó gabonafélékből | |

- Más | Előállítás: a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, ésamelynek során a 17. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

1902 | Tészta főzve és töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, canelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is: | | |

- Legfeljebb 20 tömegszázalék hús-, belsőség-, hal-, rák-, rákféle-, puhatestű- és más gerinctelen víziállat tartalommal | Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált gabonaféle és származéka (a durumbúza és származékai kivételével) teljes egészében létrejött vagy előállított | |

- 20 tömegszázalékot meghaladó hús-, belsőség-, hal-, rák-, rákféle-, puhatestű- és más gerinctelen víziállat tartalommal | Előállítás, amelynek során: valamennyi felhasznált gabonaféle és származéka (a durumbúza és származékai kivételével) teljes egészében létrejött vagy előállította 2. és 3. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

1903 | Tápióka és keményítőből készült tápiókapótló, mindezek pehely, szem, gyöngy és hasonló formában | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, a 1108 vámtarifaszám alá tartozó burgonyakeményítő kivételével | |

1904 | Gabonából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában, pehely formában vagy más megmunkált szem formában (a liszt és őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve | Előállítás: a 1806 kivételével bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból,amelynek során a felhasznált gabonafélék és liszt (a durumbúza és származékai, illetve a Zea indurata /gömbölyű/kukorica és származékai kivételével) teljes egészében létrejött vagy előállított ésamelynek során a 17. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, biscuit és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból a 11. árucsoportba tartozók kivételével | |

ex 20. árucsoport | Zöldségfélékből, gyümölcsből, diófélékből és más növényrészekből előállított készítmények, kivéve: | Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált gyümölcs, dióféle vagy zöldség teljes egészében létrejött vagy előállított | |

ex2001 | Jamgyökér, édesburgonya (batáta) és hasonló ehető növényi részek, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal, ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva | Előállítás a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból | |

ex2004 és ex2005 | Burgonya liszt, dara vagy pehely formában, ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva | Előállítás a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból | |

2006 | Zöldség, gyümölcs, diófélék, gyümölcshéj és más növényrész, cukorral tartósítva (drénezett, cukrozott vagy kandírozott) | Előállítás, amelynek során a 17. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

2007 | Dzsem, gyümölcskocsonya (zselé), gyümölcsíz, gyümölcs- vagy dió-(mogyoró-) püré, gyümölcs- vagy dió-(mogyoró-) krém, főzéssel készítve, cukorral vagy más édesítőanyag hozzáadásával is | Előállítás: a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból, ésamelynek során a 17. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

ex2008 | - Diófélék cukor vagy alkohol hozzáadása nélkül | Előállítás, amelynek során a 0801, 0802 és 1202-1207 vámtarifaszám alá tartozó felhasznált származó diófélék és olajos magvak összértéke meghaladja a termék gyártelepi árának 60 %-át | |

- Amerikai mogyoróvaj; gabonaféléken alapuló keverékek; pálmafa csúcsrügy, kukorica | Előállítás a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból | |

- Más, kivéve a más módon főzött, nem gőzölt vagy nem vízben forrázott gyümölcsöt és diófélét (mogyorót), cukor hozzáadása nélkül, fagyasztva | Előállítás: a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból, ésamelynek során a 17. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

2009 | Gyümölcslé (beleértve a szőlőmustot is) és zöldséglé, nem erjesztve, alkohol hozzáadása nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is | Előállítás: a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból, ésamelynek során a 17. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

ex 21. árucsoport | Különböző ehető készítmények; kivéve: | Előállítás a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

2101 | Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum, és ezen termékeken vagy kávén, teán, matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, valamint ezek kivonata, eszenciája és koncentrátuma | Előállítás: a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, ésamelynek során valamennyi felhasznált cikória teljes egészében létrejött vagy előállított | |

2103 | Mártás (szósz) és ennek előállítására szolgáló készítmény; ételízesítő keverék; mustárliszt és -dara, elkészített mustár: | | |

- Mártás és ennek előállítására szolgáló készítmény; ételízesítő keverék | Előállítás a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból. A mustárliszt vagy -dara, vagy elkészített mustár azonban felhasználható | |

- Mustárliszt és -dara és elkészített mustár | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

ex2104 | Leves és erőleves és ezek előállítására szolgáló készítmény | Előállítás bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból a 2002-2005 vámtarifaszám alá tartozó elkészített vagy tartósított zöldség kivételével | |

2106 | Másutt nem említett élelmiszer-készítmény | Előállítás: a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból, ésamelynek során a 17. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át | |

ex 22. árucsoport | Italok, szesz és ecet; kivéve: | Előállítás: a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, ésamelynek során valamennyi felhasznált szőlő vagy szőlőszármazék teljes egészében létrejött vagy előállított | |

2202 | Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vámtarifaszám alá tartozó gyümölcs- és zöldséglevek kivételével | Előállítás: a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból,amelynek során a 17. árucsoportba tartozó felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 30 %-át, ésamelynek során minden felhasznált gyümölcslé (az ananász-, citrom- és grapefruitlé kivételével) származó | |

2207 | Nem denaturált etil-alkohol 80 vagy nagyobb térfogatszázalék alkoholtartalommal; etil-alkohol és más szesz denaturálva, bármilyen alkoholtartalommal | Előállítás: a 2207 vagy 2208 kivételével bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, ésamelynek során minden felhasznált szőlő és szőlőszármazék teljes egészében létrejött vagy előállított, vagy ha minden más felhasznált anyag származó, a rizspálinka legfeljebb 5 térfogatszázalékban felhasználható | |

2208 | Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital | Előállítás: a 2207 vagy 2208 kivételével bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból, ésamelynek során minden felhasznált szőlő és szőlőszármazék teljes egészében létrejött vagy előállított, vagy ha minden más felhasznált anyagszármazó, a rizspálinka legfeljebb 5 térfogatszázalékban felhasználható | |

ex 23. árucsoport | Az élelmiszeripar melléktermékei és hulladékai; elkészített állati takarmány; kivéve: | Előállítás a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

ex2301 | Bálnadara; emberi fogyasztásra alkalmatlan liszt, dara és labdacs (pellet) halból, rákból, rákféléből, puhatestűből vagy más gerinctelen víziállatból | Előállítás, amelynek során a 2. és 3. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

ex2303 | Keményítő gyártásánál keletkező maradék kukoricából (kivéve az áztatólé koncentrátumot), amelynek szárazanyagra számított fehérjetartalma meghaladja a 40 tömegszázalékot | Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált kukorica teljes egészében létrejött vagy előállított | |

ex2306 | Olívaolaj kivonásakor keletkező olajpogácsa és más szilárd maradék, 3 %-ot meghaladó olívaolaj-tartalommal | Előállítás, amelynek során valamennyi felhasznált olajbogyó teljes egészében létrejött vagy előállított | |

2309 | Állatok etetésére szolgáló készítmény | Előállítás, amelynek során: valamennyi felhasznált gabonaféle, cukor vagy melasz, hús vagy tej származó; ésa 3. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

ex 24. árucsoport | Dohány és feldolgozott dohánypótló; kivéve: | Előállítás, amelynek során a 24. árucsoportba tartozó valamennyi felhasznált anyag teljes egészében létrejött vagy előállított | |

2402 | Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar), kis alakú szivar (cigarillos), cigaretta dohányból vagy dohánypótlóból | Előállítás, amelynek során a felhasznált 2401 vámtarifaszám alá tartozó feldolgozatlan dohány vagy dohányhulladék legalább 70 tömegszázaléka származó | |

ex2403 | Fogyasztási dohány | Előállítás, amelynek során a felhasznált 2401 vámtarifaszám alá tartozó feldolgozatlan dohány vagy dohányhulladék legalább 70 tömegszázaléka származó | |

ex 25. árucsoport | Só, kén, földek és kövek, gipsz, mész és cement, kivéve: | Előállítás a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

ex2504 | Természetes kristályos grafit, dúsított széntartalommal, tisztítva és őrölve | A nyers kristályos grafit széntartalmának dúsítása, tisztítása és őrlése | |

ex2515 | Márvány, fűrésszel vagy más módon egyszerűen vágva, tömb vagy négyzetes vagy téglalap alakú tábla formában, legfeljebb 25 cm vastagságú | A 25 cm-t meghaladó vastagságú márvány (a fűrészelt is) vágása fűrésszel vagy más módon | |

ex2516 | Gránit, porfír, bazalt, homokkő és más emlékművi vagy építőkő, durván nagyolva, vagy egyszerűen vágva (fűrészelve vagy más módon alakítva), tömb, négyzetes vagy téglalap alakú tábla formában, legfeljebb 25 cm vastagságú | A 25 cm-t meghaladó vastagságú kő (a fűrészelt is) vágása fűrésszel vagy más módon | |

ex2518 | Kalcinált dolomit | A nem kalcinált dolomit kalcinálása | |

ex2519 | Aprított természetes magnézium-karbonát (magnezit), hermetikusan lezárt tartályban, és magnézium-oxid, vegyileg tisztán is, kivéve az olvasztott vagy kiégetett (szinterezett) magnéziumot | Előállítás, a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagokból. Természetes magnézium-karbonát (magnezit) azonban felhasználható. | |

ex2520 | Fogászati kötőanyag | Előállítás, amelynek során a felhasznált anyagok összértéke nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

ex2524 | Természetes azbesztszál | Előállítás azbesztkoncentrátumból | |

ex2525 | Csillámpor | A csillám vagy csillámhulladék őrlése | |

ex2530 | Földfesték, kalcinálva vagy por alakban | A földfestékek kalcinálása vagy őrlése | |

26. árucsoport | Ércek, salakok és hamuk | Előállítás a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

ex 27. árucsoport | Ásványi tüzelőanyagok, ásványi olajok és ezek desztillációs termékei; bitumenes anyagok; ásványi viaszok; kivéve: | Előállítás a terméktől eltérő bármely vámtarifaszám alá tartozó anyagból | |

ex2707 | Olaj, amelyben az aromás alkotórészek tömege meghaladja a nem aromás alkotórészek tömegét, lévén ezek az olajok hasonlóak a kőszénkátrány magas hőfokon történő lepárlásából nyert ásványolajokhoz, amelyeknek legalább 65 tömegszázaléka átdesztillál 250 °C-ig (beleértve a lakkbenzin- és benzolkeverékeket), energetikai vagy tüzelőanyag célra | Finomítási műveletek és/vagy egy vagy több meghatározott eljárás vagy Más műveletek, amelyek során valamennyi felhasznált anyag a terméktől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. A termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

ex2709 | Bitumenes ásványokból előállított nyersolaj | A bitumenes anyagok roncsoló lepárlása | |

2710 | Kőolaj és bitumenes ásványokból előállított olaj, a nyers kivételével; másutt nem említett olyan készítmény, amely legkevesebb 70 tömegszázalékban kőolajat vagy bitumenes ásványokból előállított olajat tartalmaz, és amelynek ez az olaj a lényeges alkotórésze; olajhulladék | Finomítási műveletek és/vagy egy vagy több meghatározott eljárás vagy Más műveletek, amelyek során valamennyi felhasznált anyag a terméktől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. A termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

2711 | Földgáz és gáz-halmazállapotú más szénhidrogén | Finomítási műveletek és/vagy egy vagy több meghatározott eljárás vagy Más műveletek, amelyek során valamennyi felhasznált anyag a terméktől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. A termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

2712 | Vazelin, paraffinviasz, mikrokristályos kőolajviasz, paraffingacs, ozokerit, lignitviasz, tőzegviasz, más ásványi viasz és szintézissel vagy más eljárással előállított hasonló termék, színezve is | Finomítási műveletek és/vagy egy vagy több meghatározott eljárás vagy Más műveletek, amelyek során valamennyi felhasznált anyag a terméktől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. A termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyagok felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

2713 | Ásványolajkoksz, ásványolaj-bitumen, kőolaj vagy más bitumenes ásványból előállított olaj egyéb maradéka | Finomítási műveletek és/vagy egy vagy több meghatározott eljárás vagy Más műveletek, amelyek során valamennyi felhasznált anyag a terméktől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. A termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

2714 | Természetes bitumen és aszfalt; bitumenes vagy olajpala és kátrányos homok; aszfaltit és aszfaltkő | Finomítási műveletek és/vagy egy vagy több meghatározott eljárás vagy Más műveletek, amelyek során valamennyi felhasznált anyag a terméktől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. A termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

2715 | Természetes aszfaltot vagy természetes bitument, ásványolaj-bitument, ásványi kátrányt vagy ásványi kátrányszurkot tartalmazó bitumenes keverék (pl. bitumenes masztix, lepárlási maradvány) | Finomítási műveletek és/vagy egy vagy több meghatározott eljárás vagy Más műveletek, amelyek során valamennyi felhasznált anyag a terméktől eltérő vámtarifaszám alá tartozik. A termékével megegyező vámtarifaszám alá tartozó anyagok azonban felhasználhatók, ha összértékük nem haladja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át | |

ex 28. árucsoport | Szervetlen vegyi anyagok, szervetlen vagy szerves vegyületek nemesfémből, ritka