I. MELLÉKLET

2003. évi jegyzőkönyv az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére létesítendő nemzetközi alap létrehozásáról szóló 1992. évi nemzetközi egyezményhez

E JEGYZŐKÖNYV SZERZŐDŐ ÁLLAMAI,

SZEM ELŐTT TARTVA az olajszennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos polgári jogi felelősségről szóló 1992. évi nemzetközi egyezményt (a továbbiakban: a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény),

FIGYELEMBE VÉVE az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére létesítendő nemzetközi alap létrehozásáról szóló 1992. évi nemzetközi egyezményt (a továbbiakban: az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény),

MEGERŐSÍTVE az olajszennyezésekkel kapcsolatos felelősségre és kártérítésre vonatkozó nemzetközi rendszer életképessége fenntartásának fontosságát,

TUDATÁBAN annak, hogy az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény által lehetővé tett legmagasabb kártérítés az egyezmény egyes szerződő államaiban bizonyos körülmények között esetleg nem elegendő a kártérítési igények kielégítésére,

FELISMERVE, hogy a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény és az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény számos szerződő állama sürgősen szükségesnek tartja további kártérítési alapok rendelkezésre bocsátását egy kiegészítő rendszer létrehozásával, melyhez az államok csatlakozhatnak, ha úgy kívánják,

AZZAL A MEGGYŐZŐDÉSSEL, hogy a kiegészítő rendszernek arra kell törekednie, hogy az olajszennyezéssel okozott kár áldozatainak az őket ért veszteségekért vagy károkért teljes mértékben kártérítést kell kapniuk, továbbá enyhítenie kell azokat a nehézségeket, melyekkel az áldozatoknak kell szembenézniük, amikor fennáll annak a veszélye, hogy a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény és az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerint rendelkezésre álló kártérítés összege nem elegendő a megalapozott kártérítési igények teljes kifizetésére, és ennek következményeként az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére szolgáló 1992. évi nemzetközi alap ideiglenesen úgy döntött, hogy bármely megalapozott kártérítési igény esetében annak csak egy részét fizeti ki,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a kiegészítő rendszerhez való csatlakozás kizárólag az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerződő államai számára áll nyitva,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

E jegyzőkönyv alkalmazásában:

1. "a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény": az olajszennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos polgári jogi felelősségről szóló 1992. évi nemzetközi egyezmény;

2. az "1992. évi alap-létrehozási egyezmény": az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére létesítendő nemzetközi alap létrehozásáról szóló 1992. évi nemzetközi egyezmény;

3. az "1992. évi alap": az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerint létrehozott, az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére szolgáló 1992. évi nemzetközi alap;

4. "szerződő állam": eltérő rendelkezés hiányában e jegyzőkönyv szerződő állama;

5. Amennyiben az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény rendelkezései e jegyzőkönyvben hivatkozás révén szerepelnek, eltérő rendelkezés hiányában az "alap" jelentése abban az egyezményben "kiegészítő alap";

6. A "hajó", "személy", "tulajdonos", "olaj", "szennyezéssel okozott kár", "megelőző intézkedések" és "esemény" kifejezések jelentése megegyezik a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény I. cikkében meghatározottakkal;

7. A "hozzájárulást indokoló olaj", "elszámolási egység", "tonna", "kezes", és "terminál" kifejezések jelentése eltérő rendelkezés hiányában megegyezik az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 1. cikkében meghatározottakkal;

8. A "megalapozott kártérítési igény" olyan kártérítési igény, melyet az 1992. évi alap elismert, vagy az illetékes bíróság az 1992. évi alapra nézve kötelező, rendes felülvizsgálat alá nem tartozó döntéssel elfogadott, és amelyet teljes mértékben megtérítettek volna, ha az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 4. cikke (4) bekezdésében meghatározott korlátot nem alkalmazták volna a szóban forgó eseményre;

9. "Közgyűlés": eltérő rendelkezés hiányában az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére szolgáló 1992. évi nemzetközi kiegészítő alap közgyűlése;

10. "szervezet": a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet;

11. "Főtitkár": a szervezet főtitkára.

2. cikk

(1) Nemzetközi kiegészítő alap jön létre az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére, melynek neve az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére szolgáló 2003. évi nemzetközi kiegészítő alap (a továbbiakban: a kiegészítő alap).

(2) A kiegészítő alapot minden szerződő államban jogi személyként kell elismerni, amely az adott állam joga szerint jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezhet, és az állam bíróságai előtt eljárhat. A kiegészítő alap igazgatóját minden szerződő állam a kiegészítő alap törvényes képviselőjeként ismeri el.

3. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet kizárólag a következőkre kell alkalmazni:

a) a szennyezéssel okozott olyan károkra, melyek:

i. egy szerződő állam felségterületén következnek be, beleértve a parti tengert is, és

ii. egy szerződő államnak a nemzetközi joggal összhangban megállapított kizárólagos gazdasági övezetében következnek be, vagy amennyiben a szerződő állam ilyen övezetet nem állapított meg, az állam parti tengerén kívül eső és azzal szomszédos területen, melyet az érintett állam a nemzetközi joggal összhangban határozott meg, és amely nem terjed 200 tengeri mérföldnél távolabb az alapvonalaktól, ahonnan parti tengerének szélességét mérik;

b) az ilyen károk megelőzése vagy minimalizálása érdekében tett megelőző intézkedésekre, bárhol is kerüljön ezekre sor.

KIEGÉSZÍTŐ KÁRTÉRÍTÉS

4. cikk

(1) A kiegészítő alap kártérítést fizet a szennyezéssel okozott károkat szenvedő bármely személynek, ha az illető személy az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény feltételei szerint nem tudott teljes és megfelelő kártérítést elérni a fenti kárra vonatkozó megalapozott kártérítési igényére, mert a teljes kár bármely különálló esemény tekintetében meghaladja, vagy fennáll a veszélye, hogy meg fogja haladni a az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 4. cikke (4) bekezdésében megállapított alkalmazandó kártérítési korlátot.

(2) a) Az e cikk szerint a kiegészítő alap által kifizethető kártérítés összesített összege bármely különálló esemény tekintetében korlátozott, így ennek az összegnek és a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény, valamint az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerint ténylegesen kifizetett kártérítés összegének a teljes összege e jegyzőkönyv alkalmazásában nem haladja meg a 750 millió elszámolási egységet.

b) A (2) bekezdés a) pontjában említett 750 millió elszámolási egységnyi összeget nemzeti pénznemre az adott pénznemnek a különleges lehívási joghoz viszonyított azon értéke alapján kell átváltani, amely a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény és az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerint kifizethető legnagyobb összeg átváltására vonatkozóan az 1992. évi alap közgyűlése által meghatározott napon áll fenn.

(3) Amennyiben a kiegészítő alaphoz benyújtott megalapozott kártérítési igények összege meghaladja a (2) bekezdés szerint kifizethető kártérítés teljes összegét, a rendelkezésre álló összeget úgy kell elosztani, hogy bármely megalapozott kártérítési igény és az igényjogosult által e jegyzőkönyv szerint ténylegesen megkapott kártérítési összeg közötti arány minden igényjogosult esetében ugyanolyan legyen.

(4) A kiegészítő alap az 1. cikk (8) bekezdésében meghatározott megalapozott kártérítési igények tekintetében, és kizárólag az ilyen kártérítési igények tekintetében fizet kártérítést.

5. cikk

A kiegészítő alap kártérítést fizet, ha az 1992. évi alap közgyűlése úgy ítéli meg, hogy a megalapozott kártérítési igények teljes összege meghaladja, vagy fennáll a veszély, hogy a megalapozott kártérítési igények teljes összege meg fogja haladni az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 4. cikke (4) bekezdése szerint rendelkezésre álló kártérítés teljes összegét, és ennek következményeként az 1992. évi alap közgyűlése ideiglenesen vagy véglegesen úgy döntött, hogy bármely megalapozott kártérítési igény esetében annak csak egy részét fizeti ki. A kiegészítő alap közgyűlése ekkor eldönti, hogy bármely megalapozott kártérítési igénynek a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény és az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerint ki nem fizetett részét a kiegészítő alap kifizeti-e, és milyen mértékben.

6. cikk

(1) A 15. cikk (2) és (3) bekezdésére is figyelemmel, a kiegészítő alappal szemben fennálló kártérítési igény csak akkor szűnik meg, ha az az 1992. évi alappal szemben az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 6. cikke szerint megszűnik.

(2) Az 1992. évi alappal szemben támasztott kártérítési igényeket úgy kell tekinteni, hogy a kártérítési igényt ugyanaz az igényjogosult benyújtotta a kiegészítő alapnak.

7. cikk

(1) Az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 7. cikke (1), (2), (4), (5) és (6) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni a kiegészítő alappal szemben e jegyzőkönyv 4. cikke (1) bekezdésével összhangban indított kártérítési keresetekre.

(2) Amennyiben a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény IX. cikke szerint joghatósággal rendelkező bíróságon szennyezéssel okozott kárral kapcsolatban kártérítési keresetet indítanak egy hajó tulajdonosa vagy annak kezese ellen, ez a bíróság ugyanezen kár tekintetében kizárólagos joghatósággal rendelkezik a kiegészítő alappal szemben az e jegyzőkönyv 4. cikkének rendelkezései szerinti kártérítés iránt indított bármely keresettel kapcsolatban. Ha azonban olyan állam bíróságán indítanak szennyezéssel okozott kárral kapcsolatban a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény szerint kártérítési kereset, amely a felelősségről szóló 1992. évi egyezménynek szerződő állama, de ennek a jegyzőkönyvnek nem, a kiegészítő alappal szemben e jegyzőkönyv 4. cikke szerint indított bármely keresetet az igényjogosult választása szerint vagy a kiegészítő alap székhelye szerinti állam bíróságához, vagy e jegyzőkönyv szerződő államának a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény IX. cikke szerint joghatósággal rendelkező bármely bíróságához lehet benyújtani.

(3) Az (1) bekezdés ellenére, ha olyan állam bíróságán indítanak az 1992. évi alappal szemben szennyezéssel okozott kárral kapcsolatban kártérítés iránti keresetet, amely az 1992. évi alap-létrehozási egyezménynek szerződő állama, de e jegyzőkönyvnek nem, a kiegészítő alappal szembeni bármely ehhez kapcsolódó keresetet az igényjogosult választása szerint vagy a kiegészítő alap székhelye szerinti állam bíróságához, vagy egy szerződő államnak az (1) bekezdés szerint joghatósággal rendelkező bármely bíróságához lehet benyújtani.

8. cikk

(1) Az e jegyzőkönyv 4. cikke (3) bekezdésében említett elosztásra vonatkozó bármely döntésre is figyelemmel, az e jegyzőkönyv 7. cikkével összhangban joghatósággal rendelkező bíróság által a kiegészítő alappal szemben hozott bármely ítéletet minden szerződő államban a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény X. cikkében előírtakkal megegyező feltételekkel végrehajthatónak kell tekinteni, ha a származási országban végrehajthatóvá válik és abban az országban már nem tartozik rendes jogorvoslat alá.

(2) Egy szerződő állam más szabályokat is kérhet az ítéletek elismerésére és végrehajtására, feltéve, hogy ezek célja annak biztosítása, hogy az ítéleteket legalább az (1) bekezdésben említett mértékig elismerjék és végrehajtsák.

9. cikk

(1) A kiegészítő alap által e jegyzőkönyv 4. cikke (1) bekezdésével összhangban szennyezéssel okozott károkért kifizetett bármely kártérítési összeg tekintetében a kiegészítő alap jogátruházás révén megszerzi a jogokat, melyeket a felelősségről szóló 1992. évi egyezmény szerint a kártérítésben részesített személy élvezne a tulajdonossal vagy annak kezesével szemben.

(2) A kiegészítő alap jogátruházás révén megszerzi a jogokat, melyeket az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerint a kártérítésben részesített személy élvezne az 1992. évi alappal szemben.

(3) E jegyzőkönyv semmilyen rendelkezése nem sérti a kiegészítő alapnak az előző bekezdésben említettektől eltérő személyekkel szemben fennálló visszkereseti vagy jogátruházási jogát. A kiegészítő alap ilyen személyekkel szemben fennálló jogátruházási joga semmilyen esetben nem lehet kevésbé kedvező a kártérítésben részesített személy biztosítójának ilyen jogánál.

(4) A kiegészítő alappal szemben esetleg fennálló egyéb jogátruházási vagy visszkereseti jogok sérelme nélkül egy szerződő állam vagy annak ügynöksége, amely a nemzeti jog rendelkezéseivel összhangban szennyezéssel okozott kárért kártérítést fizetett, jogátruházással megszerzi a jogokat, melyeket e jegyzőkönyv szerint az ilyen kártérítésben részesített személy élvezett volna.

HOZZÁJÁRULÁSOK

10. cikk

(1) A kiegészítő alap számára minden szerződő állam tekintetében éves hozzájárulásokat kell fizetnie bármely személynek, aki a 11. cikk (2) bekezdése a) vagy b) pontjában említett naptári évben összesen 150000 tonnát meghaladó mennyiségben vett át:

a) olyan hozzájárulást indokoló olajat az adott állam felségterületén található kikötőben vagy terminálon, melyet az ilyen kikötőbe vagy terminálba tengeri úton szállítottak; és

b) olyan hozzájárulást indokoló olajat az adott szerződő állam felségterületén található bármely létesítményben, melyet tengeri úton szállítottak és egy nem szerződő állam kikötőjében vagy terminálján rakodták ki, feltéve, hogy a hozzájárulást indokoló olajat e pont értelmében csak a nem szerződő államban végzett kirakodást követően a szerződő államban történő első átvételekor veszik figyelembe.

(2) Az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 10. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni a hozzájárulások fizetésére a kiegészítő alappal szemben fennálló kötelezettség tekintetében.

11. cikk

(1) Az esetleges fizetendő éves hozzájárulások összegének meghatározása, valamint elegendő likvid alap megtartása szükségességének figyelembevétele céljából a közgyűlés minden naptári évre költségvetés formájában becslést készít:

i. a kiadásokról:

a) a kiegészítő alap adott évre vonatkozó igazgatási kiadásairól és költségeiről, és az előző években végzett műveletekből származó esetleges hiányról;

b) az adott évben a kiegészítő alap által, a kiegészítő alappal szemben támasztott kártérítési igények kielégítésére a 4. cikk szerint teljesítendő kifizetésekről, beleértve a kiegészítő alap által az ilyen kártérítési igények kielégítésére korábban felvett hitelek visszafizetését;

ii. a bevételekről:

a) az előző években végzett műveletekből származó többlet-pénzeszközökről, beleértve az esetleges kamatokat;

b) az éves hozzájárulásokról, amennyiben ezekre a költségvetés egyensúlyához szükség van;

c) bármely egyéb bevételről.

(2) A közgyűlés dönt a beszedendő hozzájárulások teljes összegéről. E döntés alapján a kiegészítő alap igazgatója minden egyes szerződő állam tekintetében a 10. cikkben említett valamennyi személyre vonatkozóan kiszámítja a fenti személyre vonatkozó éves hozzájárulás összegét:

a) amennyiben a hozzájárulás az (1) bekezdés i. pontjának a) alpontjában említett kifizetések teljesítését szolgálja, az adott államban a fenti személy által az előző naptári évben átvett hozzájárulást indokoló olaj minden tonnájára vonatkozó rögzített összeg alapján; és

b) amennyiben a hozzájárulás az (1) bekezdés i. pontjának b) alpontjában említett kifizetések teljesítését szolgálja, a fenti személy által az esemény előfordulásának évét megelőző naptári évben átvett hozzájárulást indokoló olaj minden tonnájára vonatkozó rögzített összeg alapján, feltéve, hogy az az állam az esemény időpontjában e jegyzőkönyv szerződő fele volt.

(3) A (2) bekezdésben említett összegeket úgy kell kiszámítani, hogy a megfelelő szükséges hozzájárulások teljes összegét el kell osztani az összes szerződő államban a vonatkozó évben átvett, hozzájárulást indokoló olaj teljes mennyiségével.

(4) Az éves hozzájárulás a kiegészítő alap belső szabályzatában megállapítandó napon esedékes. A közgyűlés dönthet eltérő kifizetési napról is.

(5) A közgyűlés a kiegészítő alap pénzügyi szabályzatában megállapítandó feltételekkel dönthet a (2) bekezdés a) pontja szerint kapott és a (2) bekezdés b) pontja szerint kapott pénzeszközök közötti átcsoportosításokról.

12. cikk

(1) Az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 13. cikkének rendelkezéseit kell alkalmazni a kiegészítő alapnak fizetendő hozzájárulásokra.

(2) Egy szerződő állam maga az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 14. cikkében meghatározott eljárással összhangban kötelezettséget vállalhat hozzájárulás fizetésére a kiegészítő alap számára.

13. cikk

(1) A szerződő államok az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 15. cikkével összhangban tájékoztatják a kiegészítő alap igazgatóját az olaj átvételére vonatkozó információkról, feltéve, hogy az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 15. cikke (2) bekezdése szerint az 1992. évi alap igazgatójának adott tájékoztatást úgy tekintik, hogy azokat e jegyzőkönyv szerint is megtették.

(2) Amennyiben egy szerződő állam nem teljesíti az (1) bekezdésben említett tájékoztatás nyújtására vonatkozó kötelezettségét, és ez pénzügyi veszteséget okoz a kiegészítő alap számára, ez a szerződő állam kártérítést felelős fizetni a kiegészítő alapnak az ilyen veszteségért. A közgyűlés a kiegészítő alap igazgatójának ajánlására dönt arról, kell-e a fenti államnak ilyen kártérítést fizetnie.

14. cikk

(1) A 10. cikk ellenére e jegyzőkönyv alkalmazásában úgy kell tekintetni, hogy minden szerződő állam tekintetében 1 millió tonna hozzájárulást indokoló olaj átvétele a minimum.

(2) Amennyiben egy szerződő államban az átvett hozzájárulást indokoló olaj teljes mennyisége 1 millió tonnánál kevesebb, a szerződő állam vállalja azokat a kötelezettségeket, melyek e jegyzőkönyv szerint bármely személy esetében fennállnának, aki az adott államban átvett olaj tekintetében hozzájárulást lenne köteles fizetni a kiegészítő alapnak, amennyiben az átvett olaj teljes mennyiségére nem létezik felelős személy.

15. cikk

(1) Amennyiben egy szerződő államban nincs olyan személy, aki megfelel a 10. cikk feltételeinek, az adott szerződő állam e jegyzőkönyv alkalmazásában tájékoztatja erről a kiegészítő alap igazgatóját.

(2) A kiegészítő alap nem fizet kártérítést egy szerződő állam felségterületén, parti tengerén vagy kizárólagos gazdasági övezetében, vagy az e jegyzőkönyv 3. cikke a) pontjának ii. alpontjával összhangban meghatározott területen kialakuló, szennyezéssel okozott kárért egy adott esemény, illetve az ilyen kár megelőzését vagy minimalizálását szolgáló megelőző intézkedések tekintetében, bárhol is került azokra sor, amíg az adott szerződő államra vonatkozóan az esemény bekövetkeztét megelőző valamennyi évre nézve nem teljesül a kiegészítő alap igazgatójának a 13. cikk (1) bekezdése és e cikk (1) bekezdése szerinti tájékoztatására vonatkozó kötelezettség. A közgyűlés a belső szabályzatban meghatározza a feltételeket, melyek esetén a szerződő államot úgy kell tekinteni, hogy nem teljesítette kötelezettségeit.

(3) Amennyiben a kártérítést a (2) bekezdéssel összhangban ideiglenesen megtagadták, az adott esemény tekintetében a kártérítést véglegesen meg kell tagadni, ha a kiegészítő alap igazgatójának a 13. cikk (1) bekezdése és e cikk (1) bekezdése szerinti tájékoztatására vonatkozó kötelezettséget egy éven belül nem teljesítették azt követően, hogy a kiegészítő alap igazgatója értesítette a szerződő államot a jelentés elmulasztásáról.

(4) A kiegészítő alapnak járó bármely hozzájárulási befizetést be kell számítani az adósnak vagy az adós ügynökének járó kártérítésbe.

SZERVEZET ÉS IGAZGATÁS

16. cikk

(1) A kiegészítő alap közgyűléssel és titkársággal rendelkezik, melyeket az igazgató vezet.

(2) Az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 17–20. és 28–33. cikkét kell alkalmazni a kiegészítő alap közgyűlésére, titkárságára és igazgatójára.

(3) Az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 34. cikkét kell alkalmazni a kiegészítő alapra.

17. cikk

(1) Az 1992. évi alap titkársága, melyet az 1992. évi alap igazgatója vezet, a kiegészítő alap titkárságaként és igazgatójaként is működhet.

(2) Amennyiben az (1) bekezdéssel összhangban az 1992. évi alap titkársága és igazgatója a kiegészítő alap titkárságának és igazgatójának feladatait is végzi, az 1992. évi alap és a kiegészítő alap közötti összeférhetetlenség esetén a kiegészítő alapot a közgyűlés elnöke képviseli.

(3) A kiegészítő alap igazgatója, valamint a kiegészítő alap igazgatója által kijelölt alkalmazottak és szakértők az e jegyzőkönyv és az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerinti feladataik ellátása során nem tekinthetők úgy, hogy megsértik az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény 30. cikkének az e jegyzőkönyv 16. cikke (2) szerint alkalmazott rendelkezéseit, amennyiben feladataikat e cikkel összhangban teljesítik.

(4) A közgyűlés törekszik arra, hogy ne hozzon az 1992. évi alap közgyűlése által hozott döntésekkel össze nem egyeztethető döntéseket. Amennyiben közös igazgatási kérdések tekintetében véleménykülönbség alakul ki, a közgyűlés a kölcsönös együttműködés szellemében és szem előtt tartva mindkét szervezet közös céljait, megpróbál konszenzust elérni az 1992. évi alap közgyűlésével.

(5) A kiegészítő alap minden költséget és kiadást megtérít az 1992. évi alap számára, amely az 1992. évi alap által a kiegészítő alap nevében elvégzett igazgatási szolgáltatásokból származik.

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

18. cikk

(1) A (4) bekezdésre is figyelemmel az adott naptári évben egyetlen szerződő államban átvett, hozzájárulást indokoló olaj tekintetében befizetendő éves hozzájárulások teljes összege az adott naptári év tekintetében e jegyzőkönyvnek megfelelően nem haladja meg az éves hozzájárulások teljes összegének 20 %-át.

(2) Amennyiben a 11. cikk (2) és (3) bekezdésének alkalmazása azt eredményezné, hogy az egyetlen szerződő állam hozzájárulás-befizetői által adott naptári év tekintetében fizetendő hozzájárulások teljes összege meghaladja a teljes éves hozzájárulások 20 %-át, a fenti állam hozzájárulás-befizetői által fizetendő hozzájárulásokat arányosan úgy kell csökkenteni, hogy az összesített hozzájárulásuk az adott év tekintetében a kiegészítő alapnak fizetendő teljes éves hozzájárulás 20 %-ával legyen egyenlő.

(3) Amennyiben egy adott tagállamban adott személyek által fizetendő hozzájárulásokat a (2) bekezdésnek megfelelően csökkentik, az összes többi szerződő államban a személyek által fizetendő hozzájárulásokat arányosan meg kell emelni annak biztosítása érdekében, hogy a kiegészítő alapnak hozzájárulást fizetni köteles összes személy által befizetendő hozzájárulások teljes összege a szóban forgó naptári év tekintetében elérje a hozzájárulások közgyűlés által meghatározott teljes összegét.

(4) Az (1)–(3) bekezdés rendelkezései addig maradnak érvényben, amíg az összes szerződő államban átvett hozzájárulást indokoló olaj teljes mennyisége – beleértve a 14. cikk (1) bekezdésében említett mennyiségeket is – adott naptári évben eléri az 1000 millió tonnát, vagy – amennyiben ez következik be hamarabb – e jegyzőkönyv hatálybalépését követően 10 éves időtartamig.

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

19. cikk

Aláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás és csatlakozás

(1) Ez a jegyzőkönyv 2003. július 31-től 2004. július 30-ig Londonban aláírásra nyitva áll.

(2) A tagállamok arra vonatkozó beleegyezésüket, hogy e jegyzőkönyv rájuk nézve kötelező, kifejezhetik

a) annak aláírásával megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra vonatkozó fenntartás nélkül; vagy

b) annak aláírásával megerősítéssel, elfogadással vagy jóváhagyással együtt, melyet megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás követ; vagy

c) az ahhoz való csatlakozással.

(3) Kizárólag az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény szerződő államai válhatnak e jegyzőkönyv szerződő államaivá.

(4) A megerősítést, elfogadást, jóváhagyást vagy csatlakozást egy ilyen célú hivatalos okiratnak a szervezet főtitkáránál történő letétbe helyezésével lehet végrehajtani.

20. cikk

A hozzájárulást indokoló olajra vonatkozó információ

E jegyzőkönyv adott államra vonatkozó hatálybalépése előtt ez az állam a jegyzőkönyv 19. cikk (2) bekezdése a) pontjával összhangban történő aláírásakor, vagy az e jegyzőkönyv 19. cikke (4) bekezdésében említett okirat letétbe helyezésekor, és ezt követően a főtitkár által meghatározandó napon évente tájékoztatja a főtitkárt bármely személy nevéről és címéről, aki az adott állam tekintetében hozzájárulásra lenne kötelezett a kiegészítő alap számára, továbbá a bármely ilyen személy által az előző naptári év során az adott állam területén átvett, hozzájárulást indokoló olaj vonatkozó mennyiségével kapcsolatos adatokról.

21. cikk

Hatálybalépés

(1) Ez a jegyzőkönyv három hónappal azt a napot követően lép hatályba, amelyen a következő követelmények teljesülnek:

a) legalább nyolc állam aláírta a jegyzőkönyvet megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra vonatkozó fenntartás nélkül, vagy a főtitkárnál letétbe helyezte a megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratát; és

b) a főtitkár tájékoztatást kapott az 1992. évi alap igazgatójától, hogy azok a személyek, akik a 10. cikknek megfelelően hozzájárulásra lennének kötelezettek, az előző naptári évben legalább 450 millió tonna összmennyiségű, hozzájárulást indokoló olajat vettek át, beleértve a 14. cikk (1) bekezdésében említett mennyiségeket.

(2) Valamennyi államra vonatkozóan, amely e jegyzőkönyvet megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra vonatkozó fenntartás nélkül aláírja, vagy amely e jegyzőkönyvet megerősíti, elfogadja, jóváhagyja, illetve csatlakozik ahhoz, a hatálybalépéssel kapcsolatban az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülését követően a jegyzőkönyv három hónappal azt követően lép hatályba, hogy az adott állam a megfelelő okiratot letétbe helyezte.

(3) Az (1) és (2) bekezdés ellenére ez a jegyzőkönyv semmilyen állam tekintetében nem lép hatályba, amíg az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény az adott államra vonatkozóan hatályba nem lép.

22. cikk

A közgyűlés első ülése

A közgyűlés első ülését a főtitkár hívja össze. Erre az ülésre e jegyzőkönyv hatálybalépését követően a lehető leghamarabb sor kerül, és semmilyen esetben sem a fenti hatálybalépést követő 30 napnál később.

23. cikk

Felülvizsgálat és módosítás

(1) A jegyzőkönyv felülvizsgálatát vagy módosítását célzó konferenciát a szervezet hívhatja össze.

(2) A szervezet a szerződő államok legalább egyharmadának kérésére összehívja a szerződő államok konferenciáját e jegyzőkönyv felülvizsgálatának vagy módosításának céljából.

24. cikk

A kártérítés korlátainak módosítása

(1) A szerződő államok legalább egynegyedének kérésére a főtitkár a szervezet valamennyi tagjának és valamennyi szerződő államnak megküldi a 4. cikk (2) bekezdése a) pontjában a kártérítési összegre vonatkozóan megállapított korlát módosítására vonatkozó bármely javaslatot.

(2) A fentiek szerint javasolt és megküldött bármely javaslatot a megküldés napjától számítva legalább hat hónappal későbbi napon megvitatásra be kell nyújtani a szervezet jogi bizottságához.

(3) E jegyzőkönyv valamennyi szerződő állama, függetlenül attól, tagja-e a szervezetnek, jogosult részt venni a jogi bizottság által a módosítások megvitatására és elfogadására folytatott eljárásokban.

(4) A módosításokat a (3) bekezdésben előírtak szerint kibővített jogi bizottságban jelen levő és szavazó szerződő államok kétharmados többségével kell elfogadni, feltéve, hogy a szerződő államok legalább fele jelen van a szavazás idején.

(5) A jogi bizottság a korlátok módosítására vonatkozó javaslattal kapcsolatban eljárva figyelembe veszi az eseményekkel kapcsolatos tapasztalatokat és különösen az azokból származó károk összegét és a monetáris értékek változásait.

(6) a) A felelősségi korlátok e cikk szerinti módosításait nem lehet e jegyzőkönyv hatálybalépése előtt, sem pedig az e cikk szerinti korábbi módosítás hatálybalépésének napját követő három évnél korábban megvitatni.

b) A korlátot nem lehet úgy megnövelni, hogy az meghaladja a jegyzőkönyvben megállapított korlátnak megfelelő összeget, amelyet évente 6 %-kal kell megnövelni attól a naptól kezdve, hogy e jegyzőkönyv aláírásra nyitva áll, a jogi bizottság döntése hatálybalépésének napjáig.

c) A korlátot nem lehet úgy megnövelni, hogy az meghaladja jegyzőkönyvben megállapított korlátnak megfelelő összeg háromszorosát.

(7) A szervezet a (4) bekezdéssel összhangban elfogadott bármely módosításról értesíti az összes szerződő államot. A módosítást úgy kell tekinteni, hogy az értesítés napját követő 12 hónapos időszak végén fogadták el, kivéve, ha ez alatt az időszak alatt a módosítás jogi bizottság általi elfogadásakor szerződő államnak minősülő államok legalább negyede tájékoztatta a szervezetet, hogy nem fogadja el a módosítást, mely esetben a módosítást visszautasítják és az nem lesz hatályos.

(8) A (7) bekezdéssel összhangban elfogadottnak tekintett módosítások az elfogadásuktól számítva 12 hónap múlva lépnek hatályba.

(9) A módosítás valamennyi szerződő állama nézve kötelező, kivéve, ha a módosítás hatálybalépése előtt legalább hat hónappal a 26. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban felmondják ezt a jegyzőkönyvet. Az ilyen felmondás a módosítás hatálybalépésekor lép hatályba.

(10) Amikor a jogi bizottság elfogadott egy módosítást, de az elfogadására vonatkozó 12 hónapos időszak még nem járt le, az ezen időszak alatt szerződő állammá váló államra nézve a módosítás kötelező, ha hatályba lép. Arra az államra nézve, amely ezen időszak után válik szerződő állammá, a (7) bekezdéssel összhangban elfogadott módosítás kötelező. Az e bekezdésben említett esetben egy államra nézve akkor kötelező a módosítás, amikor az a módosítás hatályba lép, vagy – ha ez később következik be – amikor ez a jegyzőkönyv a fenti államra vonatkozóan hatályba lép.

25. cikk

Az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény jegyzőkönyvei

(1) Amennyiben az 1992. évi alap-létrehozási egyezményben megállapított korlátokat annak valamelyik jegyzőkönyvével megemelték, a 4. cikk (2) bekezdése a) pontjában megállapított korlátot a 24. cikkben meghatározott eljárás révén ugyanezzel az összeggel meg lehet emelni. Ilyen esetekben a 24. cikk (6) bekezdésének rendelkezéseit nem kell alkalmazni.

(2) Amennyiben az (1) bekezdésében említett eljárás alkalmazására került sor, a 4. cikk (2) bekezdésében megállapított korlátnak a 24. cikkben szereplő eljárás alkalmazásából eredő bármely későbbi módosítását a 24. cikk (6) bekezdése b) és c) pontjának alkalmazásában az (1) bekezdéssel összhangban megemelt új korlát alapján kell kiszámítani.

26. cikk

Felmondás

(1) Ezt a jegyzőkönyvet bármely szerződő állam bármikor felmondhatja azt a napot követően, hogy az a fenti félre vonatkozóan hatályba lép.

(2) A felmondást egy okiratnak a szervezet főtitkáránál történő letétbe helyezésével kell megtenni.

(3) A felmondás 12 hónappal, vagy a felmondó okiratban esetleg meghatározott ennél hosszabb időszakkal a szervezet főtitkáránál történő letétbe helyezést követően lép hatályba.

(4) Az 1992. évi alap-létrehozási egyezmény felmondását e jegyzőkönyv felmondásának kell tekinteni. Ez a felmondás azon a napon lép hatályba, melyen az 1971. évi alap-létrehozási egyezmény módosításáról szóló 1992. évi jegyzőkönyv felmondása a fenti jegyzőkönyv 34. cikkének megfelelően hatályba lép.

(5) E jegyzőkönyvnek valamely szerződő állam által e cikkel összhangban végzett felmondása ellenére továbbra is alkalmazni kell e jegyzőkönyv valamennyi rendelkezését, amely a kiegészítő alap számára a 11. cikk (2) bekezdése b) pontjában említett, és a felmondás hatálybalépése előtt bekövetkező esemény tekintetében fizetendő hozzájárulásokkal kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozik.

27. cikk

A közgyűlés rendkívüli ülései

(1) Olyan felmondó okirat letétbe helyezését követően, melyről úgy gondolja, hogy eredményeként a fennmaradó szerződő államok hozzájárulásainak szintje jelentősen emelkedni fog, 90 napon belül bármely szerződő állam kérheti, hogy a kiegészítő alap igazgatója hívja össze a közgyűlés rendkívüli ülését. A kiegészítő alap igazgatója összehívja a közgyűlést, hogy a kérés kézhezvételét követően legfeljebb 60 napon belül ülést tartson.

(2) A kiegészítő alap igazgatója kezdeményezheti a közgyűlés rendkívüli ülésének összehívását, hogy 60 napon belül ülésezzen bármely felmondó okirat letétbe helyezését követően, ha a kiegészítő alap igazgatója úgy ítéli meg, hogy e felmondás eredményeként a fennmaradó szerződő államok hozzájárulásainak szintje jelentősen emelkedni fog.

(3) Amennyiben a közgyűlés az (1) vagy (2) bekezdéssel összhangban összehívott valamely rendkívüli ülésén úgy dönt, hogy a felmondás a fennmaradó szerződő államok hozzájárulásának szintjében jelentős emelkedést okoz, legkésőbb 120 nappal a felmondás hatálybalépésének napja előtt, ugyanattól a naptól kezdődő hatállyal bármely ilyen állam felmondhatja ezt a jegyzőkönyvet.

28. cikk

Megszűnés

(1) E jegyzőkönyv hatálya azon a napon megszűnik, amikor a szerződő államok száma hét alá csökken, vagy – amennyiben ez hamarabb következik be – a fennmaradó szerződő államokban átvett, hozzájárulást indokoló olaj teljes mennyisége, beleértve a 14. cikk (1) bekezdésében említett mennyiségeket, 35000000 tonna alá csökken.

(2) Azok az államok, melyekre nézve ez a jegyzőkönyv kötelező, a hatályának megszűnése napját megelőző napon lehetővé teszik a kiegészítő alap számára, hogy elvégezze a 29. cikkben előírt feladatait, és ez a jegyzőkönyv kizárólag ebből a célból továbbra is kötelező rájuk nézve.

29. cikk

A kiegészítő alap felszámolása

(1) Amennyiben e jegyzőkönyv hatálya megszűnik, a kiegészítő alap ennek ellenére:

a) teljesíti kötelezettségeit a jegyzőkönyv hatályának megszűnése előtt bekövetkezett események tekintetében;

b) olyan mértékben jogosult a hozzájárulásokra vonatkozóan fennálló jogai gyakorlására, amennyire ezek a hozzájárulások az (1) bekezdés a) pontja szerinti kötelezettségeinek teljesítéséhez szükségesek, beleértve a kiegészítő alap e célból szükséges igazgatási kiadásait is.

(2) A közgyűlés minden szükséges intézkedést megtesz a kiegészítő alap felszámolásának elvégzése érdekében, beleértve az esetleg fennmaradó pénzeszközök méltányos elosztását azon személyek között, akik a kiegészítő alap számára hozzájárulást fizettek.

(3) E cikk alkalmazásában a kiegészítő alap jogi személy marad.

30. cikk

Letéteményes

(1) Ezt a jegyzőkönyvet és a 24. cikk szerint elfogadott bármely módosítást a főtitkárnál kell letétbe helyezni.

(2) A szervezet főtitkára:

a) az ezt a jegyzőkönyvet aláíró, vagy ahhoz csatlakozó valamennyi államot tájékoztatja:

i. minden új aláírásról vagy okirat letétbe helyezéséről, azok dátumával együtt;

ii. e jegyzőkönyv hatálybalépésének napjáról;

iii. a kártérítési összegek korlátjának módosítására vonatkozóan a 24. cikk (1) bekezdésével összhangban tett bármely javaslatról;

iv. a 24. cikk (4) bekezdésével összhangban elfogadott bármely módosításról;

v. a 24. cikk (7) bekezdése szerint elfogadottnak tekintett bármely módosításról, a módosítás fenti cikk (8) és (9) bekezdésével összhangban történő hatálybalépésének napjával együtt;

vi. az e jegyzőkönyvet felmondó bármely okirat letétbe helyezéséről, a letétbe helyezés és a hatálybalépése napjával együtt;

vii. az e jegyzőkönyv bármely cikke által előírt bármely tájékoztatásról;

b) az összes aláíró állam és az e jegyzőkönyvhöz csatlakozó összes aláíró állam számára továbbítja e jegyzőkönyv hitelesített másolatát.

(3) Amint ez a jegyzőkönyv hatályba lép, szövegét a szervezet főtitkára elküldi az Egyesült Nemzetek Titkársága számára az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 102. cikkével összhangban történő beiktatás és közzététel céljából.

31. cikk

Nyelvek

Ez a jegyzőkönyv egy-egy eredeti példányban készült angol, arab, francia, kínai, orosz és spanyol nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

KELT LONDONBAN, a kettőezer-harmadik év május havának tizenhatodik napján.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, kormányaik által erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a jegyzőkönyvet.

--------------------------------------------------