Megállapodás

az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) létrehozásáról

A SZERZŐDŐ FELEK,

ELKÖTELEZVE a többpárti demokrácia, a jogállamiság alapelvei, az emberi jogok tiszteletben tartása és a piacgazdaság mellett;

EMLÉKEZTETVE a Helsinkiben megtartott Európai Biztonsági és Együttműködési Konferencia Záróokmányára, különösen annak elvi nyilatkozatára;

ÜDVÖZÖLVE a közép- és kelet-európai országok azon szándékát, hogy előmozdítsák a többpárti demokrácia gyakorlati megvalósítását, megerősítsék a demokratikus intézményeket és a jogállamiságot, és tiszteletben tartsák az emberi jogokat és készségüket arra, hogy reformokat hajtsanak végre a piacgazdaság megteremtése érdekében;

FIGYELEMBE VÉVE a szoros és összehangolt együttműködés fontosságát a közép- és kelet-európai országok gazdasági fejlődésének és gazdaságaik nemzetközi versenyképessége javításának elősegítése érdekében, valamint újjáépítésük és fejlesztésük támogatásában, és –adott esetben – ezáltal csökkentve a gazdaságaik finanszírozásához kapcsolódó esetleges kockázatokat;

MEGGYŐZŐDVE arról, hogy egy multilaterális pénzintézet létrehozása, amely alapvető jellegében európai, tagságában pedig széleskörűen nemzetközi, segítené az ilyen célok megvalósítását, valamint új és egyedülálló együttműködési rendszert képezne Európában;

MEGÁLLAPODTAK, hogy létrehozzák az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot (a továbbiakban a Bank), amely a következők szerint működik:

1. FEJEZET

CÉL, FELADATOK ÉS TAGSÁG

1. cikk

Cél

A gazdasági fejlődéshez és az újjáépítéshez hozzájárulva, a Bank célja, hogy elősegítse az átmenetet a piacgazdaságba, valamint a magán- és vállalkozói kezdeményezéseket a közép- és kelet-európai országokban, amelyek elkötelezték magukat a többpárti demokrácia elvei, a pluralizmus és a piacgazdaság mellett, és azokat alkalmazzák.

2. cikk

Feladatok

(1) Annak érdekében, hogy hosszú távon megfelelhessen céljának, azaz a közép- és kelet-európai országok nyitott piacgazdaságra történő áttérése, valamint a magán-, illetve vállalkozói kezdeményezések támogatásának, a Bank segítséget nyújt a fogadó tagországoknak strukturális és ágazati gazdasági reformjaik végrehajtásában, ideértve a monopóliumok felszámolását, a decentralizációt és a privatizációt, az alábbi intézkedésekkel segítve gazdaságaikat, hogy teljes mértékben integrálódjanak a nemzetközi gazdaságba:

i. magán- és más érdekelt befektetők segítségével a termelő, versenyorientált, magánszektorban folyó tevékenységek létrehozásának, működési feltételei javításának és bővülésének elősegítése, különösen a kis- és középvállalkozások tekintetében;

ii. a hazai és a külföldi tőke és a tapasztalt vezetők megnyerése az i. pontban leírt cél érdekében;

iii. a termelő beruházások elősegítése, ideértve a szolgáltató és a pénzügyi ágazatokat, illetve a kapcsolódó infrastrukturális ágazatokat is, ahol ez szükséges, a magán-, illetve vállalkozói kezdeményezések támogatásával, ezáltal segítséget nyújtva a versenykörnyezet megteremtéséhez, a termelékenység, az életszínvonal és a munkafeltételek javításához;

iv. technikai segítségnyújtás a vonatkozó projektek előkészítésében, finanszírozásában és megvalósításában, egyedi vagy meghatározott beruházási programok keretében;

v. a tőkepiacok kialakulásának ösztönzése és támogatása;

vi. a megbízható és gazdaságilag életképes, egynél több fogadó tagországot érintő projektek támogatása;

vii. teljes tevékenységi körében a környezetvédelmi szempontból megfelelő és fenntartható fejlődés elősegítése; valamint

viii. olyan egyéb tevékenységek vállalása, és olyan egyéb szolgáltatások nyújtása, amelyek e feladatok megvalósítását elősegíthetik.

(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett feladatok ellátása során a Bank szorosan együttműködik valamennyi tagjával, és – e megállapodás keretein belül, az általa megfelelőnek tartott módon – a Nemzetközi Valutaalappal, a Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal, a Nemzetközi Pénzügyi Társasággal, a Nemzetközi Beruházásvédelmi Ügynökséggel, valamint a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel, együttműködik továbbá az Egyesült Nemzetekkel és annak szakosított szervezeteivel, és más érintett testületekkel, és minden más jogalannyal – függetlenül attól, hogy az állami vagy magánkézben van –, amely a közép- és kelet-európai országok gazdasági fejlesztésében vagy az ott történő befektetésekben érintett.

3. cikk

Tagság

(1) A Bankban a tagság nyitva áll:

i. 1. az európai országok és 2. olyan nem európai országok előtt, amelyek tagjai a Nemzetközi Valutaalapnak; és

ii. az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Befektetési Bank előtt.

(2) Azon országok, amelyek e cikk (1) bekezdése alapján tagságra jogosultak, de nem válnak taggá e megállapodás 61. cikke szerint, a Bank által meghatározott feltételek mellett a Bankban tagságot szerezhetnek a tagok összes szavazati jogának legalább háromnegyedét képviselő kormányzók legalább kétharmadának egyetértésével.

II. FEJEZET

TŐKE

4. cikk

Engedélyezett részvénytőke

(1) Az eredeti engedélyezett részvénytőke tízmilliárd ECU (10000000000 ECU). A részvénytőke egymillió (1000000), egyenként tízezer ECU (10000) névértékű részvényre oszlik, amelyet a tagok e megállapodás 5. cikkének rendelkezései szerint jegyezhetnek.

(2) Az eredeti részvénytőke befizetett részvényekre és felmondható részvényekre oszlik. A befizetett részvények eredeti összes aggregát névértéke hárommilliárd ECU (3000000000 ECU).

(3) Az engedélyezett részvénytőke a tagság összes szavazati jogának legalább háromnegyedét képviselő kormányzók legalább kétharmadának szavazatával, megfelelőnek ítélt időpontban és feltételek mellett emelhető.

5. cikk

Részvényjegyzés

(1) A tag jogi kötelezettségeinek teljesítésére is figyelemmel minden tag részvényt jegyez a Bank tőkéjében. Az eredeti részvénytőkére vonatkozó minden jegyzés három a héthez (3:7) arányban befizetett részvényekre és felmondható részvényekre vonatkozik. A megállapodás 61. cikke szerint taggá váló, e megállapodást aláíró felek számára eredetileg jegyzésre rendelkezésre álló részvények számát az A. melléklet tartalmazza. Eredetileg egyetlen tag sem jegyezhet száz (100) részvénynél kevesebbet.

(2) A kormányzótanács határozza meg az e megállapodás 3. cikkének (2) bekezdése szerint tagságot szerző országok által jegyezhető részvények eredeti számát; azzal a feltétellel azonban, hogy olyan jegyzést nem engedélyezhetnek, amelynek hatására az Európai Gazdasági Közösség tagjai közé tartozó országok, valamint az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Befektetési Bank birtokában lévő összes részvénytőke részaránya az összes jegyzett részvénytőke többsége alá csökkenne.

(3) A kormányzótanács legalább öt (5) évente felülvizsgálja a Bank részvénytőkéjét. A részvénytőke emelése esetén minden tag ésszerű mértékben lehetőséggel rendelkezik a jegyzésre, a kormányzótanács által meghatározott egységes feltételek mellett, a tőkeemelésből, olyan részarányban, amely megegyezik a közvetlenül a tőkeemelés előtt az általa jegyzett tőkének az összes jegyzett tőkéhez viszonyított arányával. Egyetlen tag sem köteles a tőkeemelés bármely részét jegyezni.

(4) E cikk 3. bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel, a kormányzótanács valamely tag kérésére növelheti az ilyen tag jegyzését, vagy a más tagok által nem jegyzett jóváhagyott tőkéből az ilyen tagnak részvényeket biztosíthat; feltéve azonban, hogy az ilyen emelés nem jár azzal a hatással, hogy az együttesen az Európai Gazdasági Közösség tagjai sorába tartozó országok, valamint az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Befektetési Bank birtokában lévő részvénytőke részaránya az összes jegyzett részvénytőke többsége alá csökkenne.

(5) A tagok által eredetileg jegyzett részvényeket névértéken kell kibocsátani. Más részvényeket is névértéken kell kibocsátani, kivéve ha a kormányzótanács a tagok összes szavazati jogának legalább kétharmadát képviselő kormányzók legalább kétharmadának szavazatával úgy határoz, hogy különleges körülmények között más feltételekkel bocsátja ki azokat.

(6) A részvények nem zálogosíthatók el, semmilyen módon sem terhelhetők meg és nem ruházhatók át, kivéve a Bankra, e megállapodás VII. fejezete szerint.

(7) A tagok felelőssége a kibocsátási ár be nem fizetett részére korlátozódik. Tagsága alapján egyetlen tag sem felel a Bank kötelezettségeiért.

6. cikk

A jegyzések befizetése

(1) Az e megállapodás 61. cikke szerint taggá váló, e megállapodás egyes aláírói által eredetileg jegyzett részvények összegének befizetése öt (5) részletben történik, ezen összeg egyenként húsz (20) százalékában. Az egyes tagoknak az első részletet e megállapodás hatálybalépésének napjától, vagy a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat 61. cikk szerinti letétbe helyezésének napjától számított hatvan napon belül kell befizetniük, amennyiben ez utóbbi később következik be, mint a hatálybalépés napja. A fennmaradó négy (4) részlet egymást követően, egy évvel az előző részlet esedékességét követő napon válik esedékessé, és azt az egyes tagoknak jogi kötelezettségeiknek megfelelően kell megfizetniük.

(2) Az e cikk (1) bekezdése szerint, vagy a megállapodás 3. cikkének (2) bekezdése szerint belépett tag általi egyes részletfizetések összegének ötven (50) százaléka teljesíthető az ilyen tag által kibocsátott ECU-re, amerikai dollárra vagy japán jenre szóló saját váltóval vagy más kötelezvénnyel, amelyet a Bank akkor hív le, amint működése eredményeként pénzeszközökre van szüksége a folyósításokhoz. Az ilyen saját váltók vagy kötelezvények nem forgatható, nem kamatozó értékpapírok, a Banknak névértéken felszólításra fizetendők. Az ilyen váltókra vagy kötelezvényekre vonatkozó felszólításokat ésszerű idő alatt úgy kell megtenni, hogy az ilyen felszólítások ECU-ben kifejezett értéke a felszólítás időpontjában az egyes tagok esetében arányos legyen az egyes ilyen váltókat vagy kötelezvényeket letétbe helyező tagok által jegyzett és birtokolt befizetett részvények számával.

(3) Az eredeti részvénytőke részvényeinek jegyzését tekintve, a tagok összes fizetési kötelezettségét ECU-ben, amerikai dollárban vagy japán jenben kell elszámolni, az adott deviza 1989. szeptember 30-ától 1990. március 31-éig terjedő időszakra vonatkozó átlagos ECU-árfolyama alapján.

(4) A Bank felmondható részvénytőkéjeként jegyzett összegek befizetése a felmondástól függ, figyelembe véve e megállapodás 17. és 42. cikkét, és csak akkor, ha és amennyiben arra a Banknak kötelezettségei teljesítéséhez szüksége van.

(5) E cikk (4) bekezdésében említett felhívás esetén a tag a befizetést ECU-ban, amerikai dollárban vagy japán jenben teljesíti. Az ilyen felhívások egységesen ECU-értékre szólnak a felhívás időpontjában számított egyes felmondható részvényekre vetítve.

(6) A Bank határozza meg az e cikk szerinti bármilyen befizetés helyét, legkésőbb egy hónappal a kormányzótanács alakuló ülése után azzal, hogy az ilyen határozat előtt az e cikk (1) bekezdésében említett első részlet befizetését az Európai Befektetési Banknak, mint a Bank megbízottjának kell teljesíteni.

(7) Az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésében leírtakon kívüli jegyzéseknél a tagok befizetett részvényjegyzései tekintetében a befizetéseket ECU-ban, amerikai dollárban vagy japán jenben kell teljesíteni készpénzben, saját váltóban vagy más kötelezvényben.

(8) E cikk alkalmazásában az ECU-ben történő fizetés vagy az ECU-re szóló kötelezvény magában foglal minden konvertibilis devizában történő fizetést vagy az ilyenre szóló kötelezvényt, amely egyenértékű a vonatkozó kötelezettség ECU-értékével a fizetés vagy beváltás napján.

7. cikk

Szokásos tőkeforrások

E megállapodás alkalmazásában a Bank "szokásos tőkeforrásai" kifejezés a következőket foglalja magában:

i. a Bank jegyzett tőkéje, beleértve e megállapodás 5. cikke alapján jegyzett, befizetett és felmondható részvényeket;

ii. az e megállapodás 20. cikkének i. pontjában a Bankra ruházott jogkör révén a Bank által felvett pénzeszközök, amelyekre az e megállapodás 6. cikkének (4) bekezdésében előírt lehívásokra vonatkozó kötelezettségvállalás alkalmazható;

iii. az e cikk i. és ii. pontjában megjelölt erőforrásokkal végzett tőkekihelyezésekből származó bevételek, kölcsönök vagy garanciák visszafizetéseként kapott pénzösszegek;

iv. e cikk i. és ii. pontjában megjelölt erőforrásokból nyújtott kölcsönök visszafizetéséből és a tőkebefektetésekből származó jövedelem, valamint a garanciákból, illetve a Bank speciális műveleteinek részét nem képező kockázatvállalásból származó jövedelem; valamint

v. minden más, az e megállapodás 19. cikkében említett különleges alapok erőforrásainak részét nem képező egyéb pénzeszköz vagy jövedelem, amihez a Bank hozzájut.

III. FEJEZET

MŰVELETEK

8. cikk

A fogadó országok és a források felhasználása

(1) A Bank erőforrásait és konstrukcióit kizárólag az e megállapodás 1. és 2. cikkében meghatározott célok megvalósítására és e feladatok végrehajtására lehet felhasználni.

(2) A Bank műveleteit azon közép- és kelet-európai országokban végezheti, amelyek következetesen haladnak a piacgazdaság felé, és előmozdítják a magán-, illetve a vállalkozói kezdeményezéseket, valamint konkrét lépésekkel és más módon érvényesítik az e megállapodás 1. cikkében meghatározott elveket.

(3) Azokban az esetekben, amikor valamely tag olyan politikát valósít meg, amely nem áll összhangban e megállapodás 1. cikkével, vagy különleges körülmények esetén, az igazgatótanács megfontolja, hogy fel kell-e függeszteni vagy másként módosítani a tag hozzáférését a Bank erőforrásaihoz, és ennek megfelelően ajánlásokat tehet a kormányzótanácsnak. Ilyen ügyekben a kormányzótanács határozatát a tagok összes szavazati joga legalább háromnegyed részét képviselő kormányzók legalább kétharmadának szavazatával hozza meg.

(4) i. Bármelyik potenciális fogadó ország kérheti, hogy az e megállapodás hatálybalépése után kezdődő három (3) éves időszakra a Bank korlátozott célokra biztosítson számára hozzáférést erőforrásaihoz. Az ilyen kérelmet annak benyújtásakor e megállapodás elválaszthatatlan részeként mellékelni kell.

ii. Az ilyen időszak alatt:

a) kérésre a Bank technikai segítséget és más, a magánszektor finanszírozására, az állami tulajdonú vállalkozások magántulajdonba és -irányítás alá kerülésének elősegítésére, illetve a vállalkozások versenyképes működésének és a piacgazdaságban való részvétele feltételei elősegítésére irányuló támogatást nyújt az ilyen országnak és a területén működő vállalkozásoknak, a megállapodás 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott aránytól függően;

b) az így nyújtott esetleges támogatás összege nem haladhatja meg az ilyen ország által részvényei fejében befizetett pénz és kibocsátott saját váltók teljes összegét,

iii. Ezen időszak végén a kormányzótanács a tagok teljes szavazati jogának legalább nyolcvanöt (85) százalékát képviselő kormányzók legalább háromnegyedes többségével hoz határozatot arról, hogy ezen ország az a) és b) pontban meghatározott határon túl hozzáférhessen a Bank pénzeszközeihez.

9. cikk

Szokásos és különleges műveletek

A Bank műveletei a Bank e megállapodás 7. cikkében említett szokásos tőkeforrásaiból finanszírozott szokásos műveletekből, valamint az e megállapodás 19. cikkében említett, a különleges alapok forrásaiból finanszírozott különleges műveletekből állnak. A két művelettípus kombinálható.

10. cikk

A műveletek elkülönítése

(1) A Bank szokásos tőkeforrásait és különleges alapokban lévő forrásait mindig és minden tekintetben egymástól teljes mértékben elkülönítetten tartja, használja, köti le, fekteti be vagy helyezi ki más módon. A Bank pénzügyi kimutatásaiban ki kell mutatni a Bank tartalékait, együtt a szokásos műveleteivel, külön szerepeltetve a Bank különleges műveleteit.

(2) A Bank szokásos tőkeforrásait semmilyen körülmények között nem lehet megterhelni a különleges műveletekből vagy más olyan tevékenységekből származó veszteségekkel vagy kötelezettségekkel, amelyekre eredetileg a különleges alapok forrásait használták fel vagy kötötték le, és azok nem használhatók az ilyen veszteségek vagy kötelezettségek finanszírozására.

(3) A szokásos műveletek közvetlen költségeit a Bank szokásos tőkeforrásaira kell elszámolni. A különleges műveletek közvetlen költségeit a különleges alapok forrásaira kell elszámolni. Minden más költséget – e megállapodás 18. cikkének (1) bekezdésére is figyelemmel – úgy kell elszámolni, ahogyan a Bank azt meghatározza.

11. cikk

A működés módszerei

(1) A Bank, az e megállapodás 1. és 2. cikkében meghatározott céljának és feladatainak teljesítése érdekében, az alábbiak műveletek bármelyikét vagy mindegyikét végezheti:

i. a Bank kölcsönt nyújthat, más multilaterális intézményekkel, kereskedelmi bankokkal vagy más érdekelt forrásokkal társfinanszírozást végezhet, részt vehet kölcsönök nyújtásában a magánszektorban működő vállalkozások, a versenyhelyzetben működő és a piacgazdaságban való részvételre törekvő állami tulajdonú vállalat, valamint bármilyen állami tulajdonú vállalat számára, hogy elősegítse annak magántulajdonba és -irányítás alá kerülését; és különösen, hogy elősegítse vagy bővítse a magán- és/vagy külföldi tőkének az ilyen vállalkozásokban való részvételét.

ii. a) magánszektorba, vállalkozások részvénytőkéjébe történő beruházás;

b) bármilyen, a versenyhelyzetben működő és a piacgazdaságban való részvételre törekvő állami tulajdonú vállalat részvénytőkéjébe történő befektetés, illetve bármilyen állami tulajdonú vállalat részvénytőkéjébe való befektetés, annak magántulajdonba és -irányítás alá kerülésének elősegítésére; és különösen a magán- és/vagy külföldi tőkének az ilyen vállalkozásokban való részvételének az előmozdítása vagy bővítése érdekében; valamint

c) amennyiben a finanszírozás más eszközei nem indokoltak, a magánszektorban működő vállalkozások és a fenti b) pontban említett állami tulajdonú vállalatok részvénykibocsátása esetén a jegyzés garantálása, az e pontban említett célok érdekében;

iii. elősegíti a belföldi és nemzetközi tőkepiacokhoz való hozzáférést a magánszektorba tartozó vállalkozások, vagy az e bekezdés i. pontjában említett más vállalkozások számára az e pontban említett célok érdekében garanciavállalással, ahol a finanszírozás más eszközei nem indokoltak, és pénzügyi tanácsadással vagy a támogatás más formáival;

iv. a felhasználásukat meghatározó megállapodásokkal összhangban, a különleges alapok erőforrásainak felhasználása; valamint

v. kölcsönnyújtás vagy kölcsönnyújtásban való részvétel, illetve technikai segítségnyújtás az infrastruktúra újjáépítése vagy fejlesztése érdekében, ideértve a környezetvédelmi programokat is, amelyek szükségesek a magánszektor fejlődéséhez és a piacgazdaságba történő átmenethez.

E bekezdés alkalmazásában, az állami tulajdonú vállalat nem tekinthető versenyhelyzetben működőnek, kivéve ha a versenypiaci környezetben autonóm módon működik, és vonatkoznak rá a csődtörvények.

(2) i. Az igazgatótanács legalább évente áttekinti a Bank műveleteit és hitelezési stratégiáját minden fogadó ország tekintetében, annak biztosítására, hogy a Banknak az e megállapodás 1. és 2. cikkében meghatározott céljai és feladatai teljes mértékben teljesüljenek. Az ilyen áttekintés nyomán bármilyen határozatot a tagok teljes szavazati jogának legalább háromnegyedét képviselő igazgatók legalább kétharmadának többségével kell meghozni;

ii. az említett áttekintés magában foglalja egyebek között az egyes fogadó országok előrehaladását a decentralizáció, a monopóliumok felszámolása és a privatizáció terén, és a Bank hiteleiből a magánvállalatoknak, a piacgazdaságban való részvételre törekvő, vagy privatizáció alatt lévő állami tulajdonú vállalatoknak nyújtott, valamint az infrastruktúrára, technikai segítségnyújtásra és más célokra fordított kölcsöneinek viszonylagos részarányát.

(3) i. A Bank összes lekötött kölcsöne, garanciái és tőkebefektetései összegének legfeljebb negyven (40) százaléka nyújtható az állami szektornak, a Bank e cikkben említett más műveletei sérelme nélkül. Kezdetben ez a százalékos határ a Bank működésének megkezdése napjától számított két (2) éves teljes időszakra vonatkozik, majd minden egyes pénzügyi évre;

ii. bármelyik országban a Bank összes lekötött kölcsönének, garanciáinak és tőkebefektetéseinek legfeljebb negyven (40) százaléka nyújtható az állami szektornak öt (5) éves teljes időszak alatt, és a Bank e cikkben említett más műveleteinek sérelme nélkül;

iii. e bekezdés alkalmazásában:

a) az állami szektor magában foglalja a központi kormányzatot és a helyi önkormányzatokat, ezek szerveit, és a tulajdonukban lévő vagy általuk irányított vállalatokat;

b) azt a kölcsönt, garanciát vagy tőkebefektetést, amelyet valamely, a magántulajdonba kerülést és ellenőrzést célul kitűző programot végrehajtó állami tulajdonú vállalatnak nyújtanak, vagy abban hajtanak végre, nem lehet úgy tekinteni, hogy azt az állami szektornak nyújtották;

c) a magánszektornak történő továbbkölcsönzés érdekében a pénzügyi közvetítőnek nyújtott kölcsönt nem lehet úgy tekinteni, hogy azt az állami szektornak nyújtották.

12. cikk

A szokásos műveletek korlátozása

(1) A Bank szokásos műveletei során folyósított és fennálló kölcsöneinek, tőkebefektetéseinek és garanciáinak teljes összege nem növelhető, ha bármely időpontban az ilyen növelés a kamatmentes jegyzett tőkéjének, tartalékainak és szokásos tőkeforrásaiban foglalt többleteinek teljes összegét meghaladná.

(2) Rendszerint a tőkebefektetés összege nem haladja meg az érintett vállalkozás részvénytőkéjének azon százalékos arányát, amit általános szabállyal az igazgatótanács indokoltként határoz meg. A Bank nem kísérel meg ilyen befektetéseivel ellenőrző érdekeltséget szerezni az érintett vállalkozásban, és nem gyakorol ilyen ellenőrzést vagy vállal közvetlen felelősséget semmilyen vállalkozás irányításáért, amelyben befektetése van, kivéve valamely befektetésének tényleges vagy fenyegető csődje, vagy annak a vállalkozásnak, amelybe befektetett, tényleges vagy fenyegető fizetésképtelensége vagy más olyan helyzet esetén, amelyben a Bank véleménye szerint az ilyen befektetés meghiúsulása fenyeget; ilyen esetben a Bank érdekei védelmében olyan intézkedést hozhat és olyan jogokat gyakorolhat, amelyeket szükségesnek tart.

(3) A Bank folyósított tőkebefektetéseinek összege semmilyen időpontban nem haladhatja meg az összes kamatmentes befizetett jegyzett tőkéjének, többleteinek és általános tartalékának megfelelő összeget.

(4) A Bank nem nyújt exporthitel-garanciát, és nem végez biztosítói tevékenységeket.

13. cikk

Működési elvek

A Bank a következő elvek szerint működik:

i. a Bank minden tevékenységében a rendezett banki működés elveit követi;

ii. a Bank műveletei biztosítják azon meghatározott projektek finanszírozását, legyen az egyéni projekt, meghatározott befektetési programokkal kapcsolatos projekt, illetve technikai segítségnyújtás, amelyek az e megállapodás 1. és 2. cikkében meghatározott céljának és feladatainak teljesítését szolgálják;

iii. a Bank nem finanszíroz egyetlen vállalkozást sem valamely tagjának területén, ha az adott tag az ilyen finanszírozást ellenzi;

iv. a Bank nem járul hozzá, hogy erőforrásainak aránytalan összegét használják fel bármely tagjának javára;

v. a Bank befektetéseiben az ésszerű diverzifikáció megvalósítására törekszik;

vi. a kölcsön, garancia vagy tőkebefektetés nyújtása előtt a kérelmezőnek megfelelő javaslatot kell beterjesztenie, és a Bank elnöke a javaslatra vonatkozóan írásos jelentést terjeszt az igazgatótanács elé, a banki tanulmány alapján készült ajánlásával együtt;

vii. a Bank nem vállal semmilyen finanszírozást, és nem nyújt semmilyen konstrukciót, ha a kérelmező máshol, a Bank által ésszerűnek tartott feltételek mellett képes finanszírozást vagy konstrukciókat igénybe venni;

viii. finanszírozás biztosítása vagy garantálása esetén a Bank megfelelő figyelmet fordít arra, hogy a kölcsönfelvevő és adott esetben kezese olyan helyzetben lesz-e, hogy teljesítse kötelezettségeit a finanszírozási szerződés alapján;

ix. a Bank által folyósított közvetlen kölcsön esetén a Bank csak azt engedélyezi a kölcsönfelvevőnek, hogy a pénzösszegeket a ténylegesen felmerülő költségek fedezésére hívja le;

x. a Bank törekszik pénzeszközeinek befektetésére úgy, hogy befektetéseit magánbefektetőknek értékesíti, amikor ezt megfelelő módon, kielégítő feltételek mellett megteheti;

xi. magánvállalkozásokba történő befektetéseiben a Bank az általa indokoltnak tartott feltételek mellett vállalja a vállalkozás finanszírozását, figyelembe véve a vállalkozás igényeit, a Bank által vállalt kockázatokat, és a magánbefektetők által hasonló finanszírozás esetében rendszerint elérhető feltételeket;

xii. a Bank nem korlátozza bármely kölcsön, befektetés vagy más, a szokásos vagy különleges műveleteiben vállalt finanszírozás bevételéből bármelyik országból származó áru vagy szolgáltatás beszerzését, és minden indokolt esetben, kölcsönei és más műveletei feltételéül szabja a nemzetközi tenderfelhívások megszervezését; valamint

xiii. a Bank meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy bármely, a Bank által nyújtott garantált kölcsön, vagy a Bank részvételével nyújtott kölcsön, vagy bármilyen tőkebefektetése jövedelmeit kizárólag arra a célra használják fel, amelyre a kölcsönt vagy tőkebefektetést nyújtották, megfelelő figyelemmel a gazdaságosságra és a hatékonyságra.

14. cikk

A kölcsönök és garanciák feltételei

(1) A Bank által kihelyezett vagy részételével nyújtott vagy általa garantált kölcsönök esetén a szerződés meghatározza az érintett kölcsön vagy garancia feltételeit, beleértve a tőkeösszeg, a kamat és más díjak és költségek megfizetésére, a lejáratokra, illetve az ilyen kölcsön vagy garancia tekintetében a fizetési határidőkre vonatkozó feltételeket is. Az ilyen feltételek megállapításakor a Bank teljeskörűen figyelembe veszi saját jövedelme védelmének szükségességét.

(2) Amikor a kölcsön vagy a hitelgarancia fogadója maga nem tag, hanem állami tulajdonú vállalat, a Bank – ha kívánatosnak tartja, figyelemmel az állami, illetve a magántulajdonba és -irányítás alá történő átalakulásban lévő állami vállalatok esetében indokolt eltérő megközelítésre – előírhatja, hogy azon tag vagy tagok, amely(ek)nek a területén az érintett projektet végrehajtják, vagy az e tag vagy tagok bármilyen, a Bank számára elfogadható állami szerve vagy ügynöksége garantálja a tőkeösszeg visszafizetését, valamint a kölcsön kamatának, egyéb díjainak és költségeinek megfizetését, az arra vonatkozó feltételek szerint. Az igazgatótanács évente áttekinti a Bank ilyen ügyekben folytatott gyakorlatát, kellő figyelemmel a Bank hitelképességére.

(3) A kölcsön- vagy garanciaszerződés kifejezetten kiköti azt a devizanemet, devizanemeket vagy ECU-t, amely(ek)ben a Banknak járó összes fizetést a szerződés alapján teljesíteni kell.

15. cikk

Jutalék és díjak

(1) A Bank – a kamat mellett – a szokásos műveletei részeként nyújtott kölcsönökre, illetve a részvételével folyósított kölcsönökre jutalékot is felszámít. A jutalék feltételeit az igazgatótanács határozza meg.

(2) A Bank – a szokásos műveletei részét képezően – a kölcsön garantálásakor, vagy értékpapírok értékesítése esetén a jegyzés garantálásakor, az igazgatótanács által meghatározott rátával és határidőben esedékes díjakat is felszámít, hogy megfelelő ellentételezést biztosítson az általa vállalt kockázatokra.

(3) Az igazgatótanács szokásos műveleteinél bármilyen más banki költséget, és a különleges műveleteinél bármilyen jutalékot, díjat és más költséget is felszámíthat.

16. cikk

A különleges tartalék

(1) E megállapodás 15. cikke alapján, a Bank az általa kapott jutalékok és díjak összegéből különleges tartalékot képez, amelyet e megállapodás 17. cikke szerint a Bank veszteségeinek fedezetére kell fordítani. A különleges tartalékot a Bank határozata szerinti likvid formában kell tartani.

(2) Ha az igazgatótanács úgy határoz, hogy a különleges tartalék nagysága megfelelő, dönthet úgy, hogy az említett jutalékok vagy díjak a Bank jövedelmének részét képezik.

17. cikk

A Bank veszteségei fedezetének módszerei

(1) A Bank szokásos műveletei során, az általa indokoltnak tartott intézkedést hozza, amennyiben az általa vagy részvételével nyújtott vagy az általa garantált kölcsönökkel kapcsolatban hátralék keletkezik, vagy nem teljesítés következik be, illetve ha a jegyzések garantálásából vagy a tőkebefektetésekből veszteség keletkezik. Az esetleges veszteségek fedezetére a Bank megfelelő céltartalékot képez.

(2) A Bank szokásos működése során felmerülő veszteségeket a következők szerint kell elszámolni:

i. először az e cikk (1) bekezdésben említett céltartalékokkal szemben;

ii. másodszor a nettó jövedelemmel szemben;

iii. harmadszor az e megállapodás 16. cikkében előírt különleges tartalékkal szemben;

iv. negyedszer az általános tartalékkal és többletekkel szemben;

v. ötödször a kamatmentes befizetett tőkével szemben; valamint

vi. utoljára a jegyzett, felmondható tőke még fel nem mondott megfelelő összegével szemben, amelyet e megállapodás 6. cikke (4) és (5) bekezdésének rendelkezései szerint kell felmondani.

18. cikk

Különleges alapok

(1) A Bank vállalhatja olyan különleges alapok kezelését, amelyek a Bank célját szolgálják, és feladatai körébe tartoznak. Az ilyen különleges alapok kezelésének teljes költségét fel kell számítani.

(2) A Bank által elfogadott különleges alapok bármilyen módon és bármilyen feltételek mellett felhasználhatók, amennyiben összhangban állnak a Bank céljával és feladataival, e megállapodás más vonatkozó rendelkezéseivel, és az ilyen alapokra vonatkozó megállapodással vagy megállapodásokkal.

(3) A Bank olyan szabályokat és rendeleteket fogad el, amelyek szükségessé válhatnak az egyes különleges alapok létrehozásához, kezeléséhez és felhasználásához. Az ilyen szabályok és rendeletek összhangban állnak e megállapodás rendelkezéseivel, kivéve azon rendelkezéseket, amelyeket kifejezetten csak a Bank szokásos műveleteire kell alkalmazni.

19. cikk

A különleges alapok forrásai

A "különleges alapok forrásai" kifejezés bármilyen különleges alap forrásaira utal, és magában foglalja a következőket:

i. a Bank által valamilyen különleges alapba történő bevonásra elfogadott alapok;

ii. bármelyik különleges alap forrásaiból finanszírozott kölcsönök, garanciák tekintetében visszafizetett pénzösszegek, illetve az ebből finanszírozott tőkebefektetések jövedelmei, amelyekhez a különleges alap jut, a rá vonatkozó szabályok és rendeletek szerint;

iii. a különleges alapok forrásainak befektetéséből származó jövedelem.

IV. FEJEZET

KÖLCSÖNFELVÉTEL ÉS MÁS VEGYES HATÁSKÖRÖK

20. cikk

Általános hatáskörök

(1) A Bank, az e megállapodásban másutt meghatározott jogkörein túlmenően, jogosult:

i. pénzeszközöket felvenni a tagállamokban vagy másutt, azonban mindig azzal a feltétellel, hogy:

a) mielőtt kötelezettségeit értékesíti valamely állam területén, a Bank megszerzi az adott ország jóváhagyását; és

b) ha a Bank kötelezettségei valamely tag pénznemére szólnak, a Bank ehhez megszerzi az érintett állam jóváhagyását;

ii. a műveleteihez nem szükséges pénzeszközeit befektetni vagy letétbe helyezni;

iii. a másodlagos piacon a Bank által kibocsátott vagy garantált, illetve a Bank befektetései céljára szolgáló értékpapírokat vásárolni és értékesíteni;

iv. olyan értékpapírokra garanciát vállalni, amelyekbe értékesítésük elősegítése érdekében befektetést hajtott végre;

v. a Bank céljával és feladataival összhangban álló célokra bármely vállalkozás által kibocsátott értékpapírok jegyzését garantálni, vagy a jegyzés garantálásában részt venni;

vi. technikai tanácsot és segítséget nyújtani, amennyiben az célját szolgálja, és feladatai körébe tartozik;

vii. mindazon jogköröket gyakorolni és olyan szabályokat és rendeleteket elfogadni, amelyek szükségesek vagy indokoltak lehetnek céljai és feladatai e megállapodás rendelkezéseivel összhangban álló teljesítése érdekében; valamint

viii. együttműködési megállapodásokat kötni bármely közjogi vagy magánjogi jogalannyal vagy -jogalanyokkal.

(2) A Bank által kibocsátott vagy garantált valamennyi értékpapír előlapján olyan jól látható feliratot kell elhelyezni, amely arra utal, hogy az nem valamely kormány vagy tag kötelezettsége, kivéve ha az ténylegesen valamely adott kormány vagy tag kötelezettsége, mely esetben a feliratnak ezt jeleznie kell.

V. FEJEZET

DEVIZÁK

21. cikk

A devizák meghatározása és használata

(1) Amikor e megállapodás alapján szükségessé válik annak meghatározása, hogy valamely deviza teljes mértékben konvertibilis-e e megállapodás tekintetében, ezt – figyelemmel saját pénzügyi érdekei védelmének szükségességére – a Bank határozza meg, ha szükséges, a Nemzetközi Valutaalappal folytatott konzultációt követően.

(2) A tagok nem korlátozzák az alábbi eszközök Bank által történő elfogadását, tartását, használatát vagy átutalását:

i. a Bank lejegyzett részvénytőkéjének befizetése során kapott devizát vagy ECU-t, e megállapodás 6. cikke szerint;

ii. a Bank által kölcsönfelvétellel szerzett devizát;

iii. a Bank által a különleges alapokhoz történő hozzájárulásként kezelt devizákat és más forrásokat; valamint

iv. a Bank által az e bekezdés i.–iii. pontjában említett pénzeszközökből folyósított kölcsönök vagy befektetések, vagy az ilyen befektetések kihelyezéséből származó bevételek tekintetében tőkeösszeg, kamat, osztalék vagy más költségek megfizetésével kézhez kapott, vagy jutalék, díjak és más költségek megfizetéseként kapott devizákat.

VI. FEJEZET

SZERVEZET ÉS VEZETÉS

22. cikk

Szervezeti felépítés

A Bank kormányzótanáccsal, igazgatótanáccsal, elnökkel, egy vagy több alelnökkel és más olyan tisztségviselőkkel és alkalmazottakkal rendelkezik, amelyet szükségesnek tart.

23. cikk

A kormányzótanács összetétele

(1) Minden tag képviselteti magát a kormányzótanácsban, és kinevez egy kormányzót és egy póttagot. Minden kormányzó és póttag addig marad hivatalában, amíg a kinevező tag őt vissza nem hívja. A póttag csak az adott kormányzó távollétében szavazhat. A tanács minden éves közgyűlésén kormányzói közül megválasztja elnökét, aki a következő elnök megválasztásáig marad hivatalban.

(2) A kormányzók és a póttagok tevékenységükért a Banktól díjazást nem kapnak.

24. cikk

A kormányzótanács hatásköre

(1) A Bank minden hatásköre a kormányzótanácsot illeti.

(2) A kormányzótanács bármely hatáskörét átruházhatja az igazgatótanácsra, kivéve a következőkre vonatkozó hatáskört:

i. új tagok felvétele és a felvétel feltételeinek meghatározása;

ii. a Bank alaptőkéjének felemelése vagy leszállítása;

iii. valamely tag tagságának felfüggesztése;

iv. határozathozatal e megállapodásnak az igazgatótanács által történt értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő fellebbezésekről;

v. más nemzetközi szervezetekkel általános együttműködési megállapodások megkötésének engedélyezése;

vi. az igazgatók és a Bank elnökének megválasztása;

vii. az igazgatók és helyetteseik díjazásának, valamint az elnök fizetésének és munkaszerződése más feltételeinek megállapítása;

viii. a könyvvizsgálói jelentés áttekintése után a Bank általános mérlegének és eredménykimutatásának jóváhagyása;

ix. a Bank tartalékainak, a nettó nyereség allokációjának és felosztásának meghatározása;

x. e megállapodás módosítása;

xi. határozathozatal a Bank működésének megszűnéséről és eszközei felosztásáról; valamint

xii. azon hatáskörök gyakorlása, amelyeket e megállapodás kifejezetten a kormányzótanács hatáskörébe utal.

(3) A kormányzótanács fenntartja minden jogát, hogy bármilyen, az e cikk (2) bekezdése alapján az igazgatótanácsra átruházott hatáskörét, vagy más, oda utalt ügyben hatáskörét gyakorolja.

25. cikk

A kormányzótanács eljárási rendje

(1) A kormányzótanács megtartja éves közgyűlését és minden más olyan tanácskozást, amelyről a tanács maga rendelkezik, vagy amelyet az igazgatótanács hív össze. A kormányzótanács üléseit az igazgatótanács hívja össze, amikor azt a Bank legalább öt (5) tagja, vagy a tagok összes szavazati jogának legalább egynegyedével rendelkező tagok kérik.

(2) A kormányzótanács bármely ülése határozatképességéhez a kormányzók kétharmadának jelenléte szükséges, feltéve hogy e többség a tagok összes szavazati jogának legalább kétharmadát képviseli.

(3) A kormányzótanács rendelettel határozhat olyan eljárásról, amely szerint az igazgatótanács, amikor azt tanácsosnak tartja, adott kérdésben beszerezheti a kormányzók szavazatát anélkül, hogy összehívná a kormányzótanács ülését.

(4) A kormányzótanács és meghatalmazása mértékéig az igazgatótanács elfogadhat olyan szabályokat és rendeleteket és létrehozhat olyan kiegészítő testületeket, amelyeket szükségesnek vagy helyénvalónak tart a Bank vezetéséhez.

26. cikk

Az igazgatótanács összetétele

(1) Az igazgatótanács huszonhárom (23) tagból áll, akik nem lehetnek a kormányzótanács tagjai, és akik közül:

i. tizenegyet (11) a Belgiumot, Dániát, az Egyesült Királyságot, Franciaországot, Görögországot, Hollandiát, Írországot, Luxemburgot, a Német Szövetségi Köztársaságot, Olaszországot, Portugáliát és Spanyolországot, az Európai Gazdasági Közösséget és az Európai Befektetési Bankot képviselő kormányzók választanak meg; valamint

ii. tizenkettőt (12) a többi tagot képviselő kormányzók választanak meg, akik közül:

a) négyet (4) a Banktól támogatásra jogosult, az A. mellékletben felsorolt közép- és kelet-európai országokat képviselő kormányzók választanak meg;

b) négyet (4) az A. mellékletben felsorolt más európai országokat képviselő kormányzók választanak meg;

c) négyet (4) az A. mellékletben felsorolt nem európai országokat képviselő kormányzók választanak meg.

Az igazgatók amellett, hogy képviselik azon tagokat, amelyeknek a kormányzói őket megválasztották, képviselhetik azon tagokat is, amelyek szavazati jogukat rájuk ruházzák át.

(2) Az igazgatók gazdasági és pénzügyekben nagy szakértelemmel rendelkező személyek, akiket a B. melléklet szerint kell megválasztani.

(3) A kormányzótanács növelheti vagy csökkentheti az igazgatótanács létszámát, vagy felülvizsgálhatja annak összetételét, hogy figyelembe vegye a Bank tagjai számában bekövetkező változásokat; ehhez a tagok összes szavazati joga legalább háromnegyed részét képviselő kormányzók legalább kétharmadának támogatására van szükség. A további választásokra vonatkozó e hatáskörök gyakorlásának sérelme nélkül, a második igazgatótanács tagjainak száma és összetétele megegyezik az e cikk (1) bekezdésében meghatározottakkal.

(4) Minden igazgató kinevez egy póttagot, aki távollétében nevében teljes jogkörrel eljár. Az igazgatók és a póttagok a tagországok állampolgárai. Egyetlen tagot sem képviselhet egynél több igazgató. A póttag részt vehet az igazgatótanács ülésein, de csak akkor szavazhat, ha igazgatója nevében jár el.

(5) Az igazgatók mandátuma három (3) évre szól, és újraválaszthatók, feltéve hogy a kormányzótanács alakuló ülésén megválasztja az első igazgatótanácsot, amely a kormányzótanács közvetlenül rákövetkező éves közgyűléséig marad hivatalban, vagy ha a tanács ezen az éves közgyűlésen úgy dönt, a következő éves közgyűlésig marad hivatalban. Az igazgatók mindaddig hivatalukban maradnak, ameddig utódaikat meg nem választják, és ők át nem veszik hivatalukat. Ha valamely igazgató hivatala a mandátumának lejárata előtt több mint száznyolcvan (180) nappal megüresedik, a hivatali idő fennmaradó részére, a B. mellékletnek megfelelően, a korábbi igazgatót megválasztó kormányzók utódot választanak. A választáshoz az ilyen kormányzók szavazatainak többsége szükséges. Ha valamely igazgató hivatala a mandátumának lejárata előtt száznyolcvan (180) nappal vagy rövidebb idővel üresedik meg, hivatali idejének fennmaradó részére – az előző igazgatót megválasztó kormányzók szavazataival – utód választható, amely választáshoz az ilyen kormányzók által leadott szavazatok többsége szükséges. Mindaddig, ameddig a hivatal üresen marad, a korábbi igazgató póttagja gyakorolja az igazgató hatáskörét, kivéve a póttag kijelölését.

27. cikk

Az igazgatótanács hatásköre

Az e megállapodás 24. cikkében a kormányzótanács számára előírt hatáskörök sérelme nélkül, az igazgatótanács felel a Bank általános működésének irányításáért, és ennek érdekében, az e megállapodásban ráruházott hatáskörök mellett gyakorolja mindazon hatásköröket, amelyeket a kormányzótanács átruházott, és különösen:

i. előkészíti a kormányzótanács munkáját;

ii. a kormányzótanács általános iránymutatásával összhangban, meghatározza a Bank által követendő politikát, és határozatokat hoz a kölcsönök, garanciák, tőkebefektetések, a Bank általi kölcsönfelvétel, a technikai segítségnyújtás és a Bank más műveletei vonatkozásában;

iii. minden pénzügyi évre vonatkozóan, jóváhagyásra a kormányzótanács elé terjeszti annak éves közgyűlésén az auditált éves beszámolót; és

iv. jóváhagyja a Bank költségvetését.

28. cikk

Az igazgatótanács eljárási rendje

(1) Az igazgatótanács rendszerint a Bank központi irodájában működik, és olyan gyakorisággal ül össze, ahogyan azt a Bank üzletmenete megkívánja.

(2) Az igazgatótanács bármely ülésének határozatképességéhez az igazgatók többségének jelenléte szükséges, feltéve hogy az ilyen többség a tagok összes szavazati jogának legalább kétharmadát képviseli.

(3) A kormányzótanács rendeleteket fogad el, amelyek szerint, ha nincs adott állampolgárságú igazgató, az érintett tag képviselőt küldhet az igazgatótanács bármely ülésére, ahol az szavazati jog nélkül vehet részt akkor, amikor az adott tagot különösen érintő ügyről tanácskoznak.

29. cikk

Szavazás

(1) Minden tag szavazati joga megegyezik a Bank alaptőkéjében jegyzett részvényei számával. Amennyiben valamely tag e megállapodás 6. cikke szerinti részvényekkel kapcsolatos kötelezettségei alapján esedékes összeg valamely hányadát nem fizeti meg, az ilyen tag az esedékes, de be nem fizetett összegnek az általa jegyzett és befizetett részvények teljes összegéhez viszonyított százalékos arányában szavazati jogát nem gyakorolhatja.

(2) A kormányzótanácsban történő szavazáskor minden kormányzó jogosult az általa képviselt tag szavazatait leadni. Ha e megállapodás kifejezetten másképp nem rendeli, a kormányzótanács az elé terjesztett minden ügyről a szavazáson részt vevő tagok szavazati jogának többségével dönt.

(3) Az igazgatótanácsban történő szavazáskor minden igazgató jogosult annyi szavazatot leadni, amennyit az őt megválasztó kormányzók leadni jogosultak, illetve amennyit azon kormányzók jogosultak leadni, akik szavazati jogukat a B. melléklet D. szakasza szerint rájuk ruházták. Azon igazgató, aki egynél több tagot képvisel, külön adhatja le azon tagok szavazatait, amelyeket képvisel. Ha e megállapodás kifejezetten másképp nem rendeli, és az általános bankpolitikai határozatok kivételével, amelyek esetében a határozatok meghozatalához a szavazáson részt vevő tagok összes szavazati joga legalább kétharmados többsége kell, az igazgatótanács elé terjesztett minden ügyről a szavazáson részt vevő tagok szavazati joga többségével kell határozni.

30. cikk

Az elnök

(1) A kormányzótanács a Bank elnökét a tagok összes szavazati jogának legalább a többségét képviselő összes kormányzó többségi szavazatával választja meg. Az elnök, amíg e tisztséget tölti be, nem lehet sem kormányzó, sem igazgató, sem bármelyik igazgató póttagja.

(2) Az elnök hivatala ideje négy (4) év. Az elnök újraválasztható. Az elnök megbízatása azonban megszűnik, ha a kormányzótanács a tagok összes szavazati joga legalább kétharmadát képviselő kormányzók legalább kétharmadának szavazatával úgy határoz. Ha az elnök hivatala bármilyen oknál fogva megüresedik, a kormányzótanács, e cikk (1) bekezdésének rendelkezései szerint, legfeljebb négy (4) évre utódot választ.

(3) Az elnök nem szavaz, kivéve a szavazategyenlőség esetét, amikor az elnök szavazata dönt. Az elnök részt vehet a kormányzótanács ülésein, és elnököl az igazgatótanács ülésein.

(4) Az elnök a Bank törvényes képviselője.

(5) Az elnök a Bank alkalmazottainak munkáltatója. Ő felel a szervezetért, a tisztségviselők és az alkalmazottak kinevezéséért és elbocsátásáért, az igazgatótanács által elfogadott rendeletekkel összhangban. Az elnök – a hatékonyság és a szakértelem elsődleges fontossága mellett – ügyel arra, hogy a tisztségviselőket és az alkalmazottakat a Bank tagjainak földrajzi elhelyezkedésére is figyelemmel válassza ki.

(6) Az elnök a Bank üzletmenetét az igazgatótanács irányítása alatt vezeti.

31. cikk

Alelnök(ök)

(1) Az igazgatótanács az elnök ajánlására egy vagy több alelnököt nevez ki. Az alelnök hivatali idejét, jogkörét és a Bank igazgatásában az általa ellátandó feladatokat az igazgatótanács határozza meg. Az elnök távollétében vagy munkaképtelensége esetén egy alelnök gyakorolja az elnök jogkörét, és látja el feladatait.

(2) Az alelnök részt vehet az igazgatótanács ülésein, de azokon nem szavazhat, kivéve, ha az elnök nevében jár el, és övé az ügydöntő szavazat.

32. cikk

A Bank nemzetközi jellege

(1) A Bank nem fogad el olyan különleges alapokat vagy más olyan kölcsönt vagy támogatást, amely célját vagy feladatai ellátását bármilyen módon sértheti vagy bármilyen módon hátrányosan befolyásolhatja.

(2) A Bank, annak elnöke, alelnöke(i), tisztségviselői és alkalmazottai döntéseik meghozatala során csak a Bank céljára, feladataira és működésére vonatkozó szempontokat veszik figyelembe, az e megállapodásban meghatározottak szerint. E szempontokat pártatlanul kell mérlegelniük annak érdekében, hogy a Bank elérje célját és elláthassa feladatait.

(3) A Bank elnöke, alelnöke(i), tisztségviselői és alkalmazottai hivatali kötelezettségeik ellátása során egyetlen más hatóságnak sem tartoznak felelősséggel, kizárólag a Banknak. A Bank minden tagja tiszteletben tartja e kötelezettség nemzetközi jellegét, és tartózkodik minden kísérlettől, hogy e személyeket hivatali feladatai ellátása során befolyásolja.

33. cikk

Székhely és irodák

(1) A Bank központi irodája Londonban található.

(2) A Bank létrehozhat ügynökségeket vagy fiókirodákat a Bank bármely tagjának területén.

34. cikk

Letéteményesek és kommunikációs csatornák

(1) Minden tag kijelöli központi bankját vagy más olyan intézményét, amelyről a Bankkal megállapodnak, hogy az letéteményesként járjon el a Bank valamely devizában tartott saját, illetve más eszközei tekintetében.

(2) Minden tag kijelöl egy megfelelő hivatalos intézményt, amellyel a Bank az e megállapodás alapján felmerülő bármely ügyben kapcsolatot tarthat.

35. cikk

Jelentések nyilvánosságra hozatala és információszolgáltatás

(1) A Bank nyilvánosságra hozza éves beszámolóját, amely tartalmazza ellenőrzött pénzügyi kimutatásait, és legalább három (3) hónapos időközönként tagjainak megküldi a pénzügyi helyzetéről szóló összegző kimutatást, valamint eredménykimutatását, amely működésének eredményeit mutatja be. A pénzügyi kimutatásokat ECU-ban kell vezetni.

(2) A Bank évente beszámol tevékenységének környezetre gyakorolt hatásairól, és nyilvánosságra hozhat más olyan jelentéseket, amelyeket célja eléréséhez kívánatosnak tart.

(3) Az e cikk szerint készült minden jelentést, kimutatást és közleményt el kell juttatni a tagoknak.

36. cikk

A nettó jövedelem allokációja és felosztása

(1) A kormányzótanács legalább évente határoz arról, hogy a Bank nettó jövedelmének mekkora hányadát kell a tartalékok képzésére, és ha szükséges, e megállapodás 17. cikkének (1) bekezdése szerinti esetleges veszteségek fedezetére történő céltartalék képzése után, a többlethez vagy más célra allokálni, és mekkora hányadát kell, ha van ilyen, felosztani. A Bank nettó jövedelmének más célra történő allokációjára vonatkozó határozatot a tagok összes szavazati joga legalább kétharmadát képviselő kormányzók legalább kétharmados többségével kell meghozni. Ilyen allokációról vagy felosztásról nem lehet határozni mindaddig, amíg a Bank általános tartaléka nem éri el az alaptőke legalább tíz (10) százalékát.

(2) Az előző bekezdésben említett bármilyen felosztást az egyes tagok birtokában lévő befizetett részvények arányában kell teljesíteni, azzal, hogy a befizetett részvények számának számításakor csak azokat lehet figyelembe venni, amelyeket készpénzben, illetve beváltott saját váltóban teljesítettek az ilyen részvények tekintetében, a vonatkozó pénzügyi év végén vagy az előtt.

(3) Az egyes tagoknak történő kifizetéseket a kormányzótanács által meghatározott módon kell teljesíteni. Egyik tag sem korlátozhatja az ilyen kifizetéseket, és azoknak a fogadó ország általi felhasználását.

VII. FEJEZET

KILÉPÉS ÉS A TAGSÁG FELFÜGGESZTÉSE, A MŰVELETEK IDEIGLENES FELFÜGGESZTÉSE ÉS BESZÜNTETÉSE

37. cikk

A tagok kilépéshez fűződő joga

(1) Bármely tag bármikor kiléphet a Bankból, az erre vonatkozó írásbeli értesítésnek a Bankhoz, annak központi irodájába történő megküldésével.

(2) A tag kilépése az értesítésben meghatározott napon válik hatályossá, és tagsága ekkor szűnik meg, de ez semmiképpen sem lehet előbb, mint hat (6) hónappal azt követően, hogy ezen értesítést a Bank megkapja. A kilépés végleges hatályosulása előtt azonban bármely időpontban a tag írásban értesítheti a Bankot az e szándékáról szóló értesítés visszavonásáról.

38. cikk

A tagság felfüggesztése

(1) Ha valamely tag elmulasztja bármely, a Bankkal szemben fennálló kötelezettségének teljesítését, a Bank a tag tagságát a tagok összes szavazati joga legalább kétharmadát képviselő kormányzók legalább kétharmados többségi határozatával felfüggesztheti. Az így felfüggesztett tag tagsága automatikusan megszűnik a felfüggesztés napjától számított egy év múlva, kivéve ha ugyanilyen többséggel a kormányzók határozatot hoznak a tag jogállásának visszaállításáról.

(2) A felfüggesztés idején a tag nem jogosult az e megállapodás szerinti jogainak gyakorlására, kivéve a kilépéshez fűződő jogot, de minden kötelezettségét teljesítenie kell.

39. cikk

Elszámolás a korábbi tagokkal

(1) A tag tagsága megszűnésének napját követően, a korábbi tag változatlanul felelős a Bankkal szemben fennálló közvetlen kötelezettségeiért és függő kötelezettségeiért mindaddig, ameddig a tagsága megszűnése előtt nyújtott kölcsönök, tőkebefektetések vagy garanciák bármely része még fennáll; további ilyen kötelezettségek azonban már nem hárulnak rá azon kölcsönök, tőkebefektetések és garanciák tekintetében, amelyeket a Bank a tagság megszűnése után nyújt, és a továbbiakban nem osztozik a Banknak sem a jövedelmében, sem a kiadásaiban.

(2) Amikor a tag tagsága megszűnik, a Bank az e korábbi taggal való elszámolás részeként, e cikk rendelkezéseinek megfelelően, gondoskodik a korábbi tag részvényeinek visszavásárlásáról. E tekintetben, a részvények visszavásárlási ára a könyveiben a tagság megszűnésének napján kimutatott érték azzal, hogy a legmagasabb érték az egyes részvények eredeti vételára.

(3) A Bank által e cikk alapján visszavásárolt részvények kifizetésére a következő feltételek az irányadók:

i. a korábbi tag részvényei után járó bármely összeget vissza kell tartani mindaddig, ameddig a korábbi tag, annak központi bankja, vagy bármely szerve vagy ügynöksége kölcsönfelvevőként vagy kezesként a Bankkal szemben kötelezett, és a Bank szerint ezen összeg az esetleges ilyen kötelezettségekre azok lejáratakor fedezetet nyújt. A korábbi tagnak e megállapodás 6. cikke (4), (5) és (7) bekezdése szerinti részvényjegyzéséből eredő kötelezettségei alapján összeg nem tartható vissza. Egyébként a tagnak a részvényei után járó összeg nem fizethető ki a tag tagsága megszűnésének napját követő hat (6) hónap elteltéig;

ii. a részvények utáni kifizetések időről időre teljesíthetők a korábbi tag által történt visszaszolgáltatásuk esetén addig a mértékig, ameddig az e cikk (2) bekezdése szerinti visszavásárlási árként járó összeg nem haladja meg az e bekezdés i. pontja szerinti kölcsönök, tőkebefektetések és garanciák utáni kötelezettségek aggregát összegét, mindaddig, amíg a korábbi tag megkapja a teljes visszavásárlási árat;

iii. a kifizetéseket a Bank által meghatározott feltételekkel és olyan, teljes mértékben konvertibilis pénznemben vagy ECU-ban és olyan időpontokban kell teljesíteni, ahogyan azt a Bank meghatározza; valamint

iv. ha a Bank veszteséget szenved el bármely, azon a napon fennálló garancián, kölcsönben való részvételén vagy kölcsönön, amikor a tag tagsága megszűnt, vagy ha a Bank nettó veszteséget szenved el az ezen időpontban a Bank birtokában lévő tőkebefektetésen, és az ilyen veszteségek összege meghaladja az e veszteségekre a tag tagságának megszűnése napján képzett céltartalékok összegét, az ilyen korábbi tag felszólításra visszafizeti azon összeget, amivel részvényeinek visszavásárlási árát csökkentetik, ha e veszteségeket figyelembe vették volna a visszavásárlási ár meghatározásakor. Ezenkívül, a korábbi tag – e megállapodás 6. cikkének (4) bekezdése alapján – változatlanul köteles a befizetetlen jegyzésekre vonatkozó felmondásért addig a mértékig jótállni, ameddig erre reagálnia kellett volna, ha a tőkevesztés megtörtént, és a felhívást kiküldték volna abban az időben, amikor részvényeinek visszavásárlási árát meghatározták.

(4) Ha a Bank e megállapodás 41. cikke szerint hat (6) hónapon belül megszünteti működését attól a naptól számítva, amikor bármely tag tagsága megszűnik, az ilyen tag összes jogait e megállapodás 41–43. cikkének rendelkezései szerint kell meghatározni.

40. cikk

A működés ideiglenes felfüggesztése

Vészhelyzetben az igazgatótanács ideiglenesen felfüggesztheti a műveleteket új kölcsönök, garanciák, jegyzésgaranciák, technikai segítségnyújtás és tőkebefektetések tekintetében mindaddig, amíg a kormányzótanácsnak további tanácskozásra és cselekvésre lesz lehetősége.

41. cikk

A működés megszüntetése

A Bank működését a tagok összes szavazati joga legalább háromnegyedét képviselő kormányzók legalább kétharmados többségének szavazatával szüntetheti meg. A működés ilyen megszüntetésekor a Bank azonnal felhagy minden tevékenységével, kivéve azokkal, amelyek eszközeinek rendben történő realizálásához, megőrzéséhez szükségesek, illetve kötelezettségeinek teljesítésével járnak.

42. cikk

A tagok kötelezettségei és a követelések kifizetése

(1) A Bank működésének megszüntetése esetén az összes tagnak a Bank jegyzett és le nem hívott részvénytőkéje iránti kötelezettsége továbbra is fennáll mindaddig, amíg a hitelezők összes követelését, beleértve a függő követeléseket is, teljesítik.

(2) A szokásos műveletek hitelezőit, amelyek közvetlen igényeket támasztanak, először a Bank eszközeiből, másodszor a még be nem fizetett részvények tekintetében a Banknak teljesített befizetésekből, majd a felmondható tőke tekintetében a Banknak teljesített befizetésekből kell kifizetni. A közvetlen követeléseket támasztó hitelezőkkel szemben bármiféle kifizetés teljesítése előtt az igazgatótanács meghozza a megítélése szerint szükséges intézkedéseket a közvetlen és függő követelések birtokosai közötti arányos elosztás biztosítására.

43. cikk

Az eszközök felosztása

(1) E fejezet alapján az eszközök semmiféle felosztását sem lehet a tagok felé teljesíteni a Bank részvénytőkéjében lévő részesedésük után mindaddig, amíg:

i. a hitelezőkkel szemben fennálló összes kötelezettséget teljesítették, vagy arra nézve megállapodtak; és

ii. a kormányzótanács a tagok összes szavazati joga legalább háromnegyedét képviselő kormányzók legalább kétharmadának szavazatával az ilyen felosztásról határoz.

(2) A Bank eszközeinek esetleges felosztása a tagok között az egyes tagok által birtokolt részvénytőke arányában történik, olyan időpontban és olyan feltételek mellett, ahogyan azt a Bank igazságosnak és méltányosnak tartja. Az eszközök típusát tekintve a felosztott eszközök arányának nem kell egységesnek lennie. Egyetlen tag sem jogosult részesedésének kézhezvételére az ilyen eszközfelosztás során mindaddig, amíg a Bankkal szemben fennálló összes kötelezettségét nem teljesítette.

(3) Az e cikk alapján felosztott eszközöket kézhez vevő tagok ugyanolyan jogokkal rendelkeznek az ilyen eszközök vonatkozásában, mint amelyeket a Bank élvezett felosztásuk előtt.

VIII. FEJEZET

JOGÁLLÁS, KIVÁLTSÁGOK ÉS MENTESSÉGEK

44. cikk

E fejezet célja

Annak érdekében, hogy a Bank teljesíthesse célját és a rábízott feladatokat, a Bank számára az e fejezetben megállapított jogállást, kiváltságokat és mentességeket minden tagállam területén biztosítani kell.

45. cikk

A Bank jogállása

A Bank teljes körű jogi személyiséggel rendelkezik, és különösen teljes jogképességgel jogosult:

i. szerződések megkötésére;

ii. ingó és ingatlan vagyon megszerzésére és az azzal való rendelkezésre; valamint

iii. bírósági eljárásokban való részvételre.

46. cikk

A Bank helyzete a bírósági eljárások tekintetében

A Bank ellen eljárás csak az olyan állam területén joghatósággal rendelkező bíróság előtt indítható, amelyben a Banknak irodája van, ügynököt jelölt ki a bírósági eljárásra vonatkozó idézések kézbesítésének átvételére, illetve értékpapírokat bocsátott ki vagy garantált. A tagok, a tagok nevében eljáró személyek vagy a tagoktól követelést megszerző személyek eljárást nem indíthatnak. A Bank vagyona és eszközei, bárhol is legyenek, és bárki birtokolja azokat, a Bank elleni jogerős bírói ítélet kézbesítése előtt mentesek a lefoglalás, az elkobzás vagy a végrehajtás minden formájával szemben.

47. cikk

Az eszközök lefoglalás alóli mentessége

A Bank vagyona és eszközei, bárhol is legyenek, és bárki birtokolja azokat, mentesek a házkutatással, a rekvirálással, az elkobzással, a kisajátítással, illetve a végrehajtói vagy a törvény általi zárolás vagy lefoglalás bármilyen más formájával szemben.

48. cikk

Az irattárak mentessége

A Bank irattárai és általában a hozzá tartozó vagy általa birtokolt összes dokumentum sérthetetlenek.

49. cikk

Az eszközök korlátozásoktól való mentessége

A Bank céljának és feladatainak ellátásához szükséges mértékig, és e megállapodás rendelkezéseire is figyelemmel, a Bank minden vagyona és eszközei mentesek minden korlátozástól, rendelkezéstől, szabályozástól és moratóriumtól.

50. cikk

A kommunikációs előjogok

A Bank hivatalos kommunikációjának minden tag ugyanolyan bánásmódot biztosít, mint bármilyen más tag hivatalos kommunikációjának.

51. cikk

A tisztségviselők és alkalmazottak mentessége

A Bank minden kormányzója, igazgatója, póttagja, tisztségviselője és alkalmazottja, valamint a Bank számára küldetéseket teljesítő szakértők mentesek minden bírósági eljárástól a hivatalos minőségükben általuk végrehajtott cselekmények tekintetében, kivéve ha a Bank erről a mentességről lemond; továbbá összes hivatalos iratuk és okmányuk sérthetetlen. A mentesség azonban nem alkalmazható a polgári felelősségre az ilyen kormányzó, igazgató, póttag, tisztségviselő, alkalmazott vagy szakértő által okozott közúti balesetből eredő kártérítési per esetén.

52. cikk

A tisztségviselők és alkalmazottak kiváltságai

(1) A Bank minden kormányzója, igazgatója, póttagja, tisztségviselője és alkalmazottja, valamint a Bank számára küldetéseket teljesítő szakértők számára:

i. akik nem helyi állampolgárok, a bevándorlási korlátozások, külföldiek bejegyzésére vonatkozó előírások és a nemzeti szolgálati kötelezettség alóli mentességeket és ugyanazon lehetőségeket kell biztosítani a devizarendeletek tekintetében, mint amelyeket a tagok más tagok hasonló rangú képviselőinek, tisztségviselőinek és alkalmazottainak biztosítanak; valamint

ii. utazási lehetőségek tekintetében ugyanolyan bánásmódot biztosítanak nekik, mint a más tagok hasonló rangú képviselőinek, tisztségviselőinek és alkalmazottainak.

(2) Azon igazgatóknak, az igazgatókat helyettesítő póttagoknak, tisztségviselőknek, alkalmazottaknak és banki szakértőknek a házastársai és az általuk eltartott közvetlen hozzátartozói, akiknek az állandó lakhelye abban az államban van, ahol a Bank központi irodája, lehetőséget kapnak ebben az államban a munkavállalásra. A Bank igazgatóinak, az igazgatókat helyettesítő póttagjainak, tisztségviselőinek, alkalmazottainak és szakértőinek házastársai és az általuk eltartott közvetlen hozzátartozói, akiknek az állandó lakhelye abban az államban van, amelyben a Bank bármely ügynöksége vagy fiókja, ha lehetséges – az adott állam nemzeti jogával összhangban – hasonló lehetőséget kapnak. A Bank külön megállapodásokat hoz létre e bekezdés rendelkezéseinek megvalósításáról azzal az állammal, amelyben a Bank központi irodája van, és indokolt esetben, a többi érintett állammal.

53. cikk

Adózás alóli mentesség

(1) A Bank hivatalos tevékenységének körében a Bank eszközei, vagyona és jövedelme mentes minden közvetlen adótól.

(2) Amikor lényeges értékű, és a Bank hivatalos tevékenységeinek ellátásához szükséges vásárlásokra kerül sor, vagy a Bank ilyen szolgáltatásokat vesz igénybe, és amikor az ilyen vásárlások vagy szolgáltatások ára adókat vagy vámokat foglal magában, az adókat vagy vámokat kivető tag, amennyiben azonosítható, megfelelő intézkedéseket hoz, hogy mentességet biztosítson az ilyen adók vagy vámok megfizetése alól, vagy biztosítja azok visszatérítését.

(3) A Bank által behozott és hivatalos tevékenységeinek gyakorlásához szükséges áruk mentesek minden importvámtól és -adótól, és minden behozatali tilalomtól és korlátozástól. Hasonlóképpen, a Bank által kivitt és hivatalos tevékenységeinek ellátásához szükséges áruk mentesek minden exportvámtól és -adótól és minden kiviteli tilalomtól és korlátozástól.

(4) Az e cikk alapján beszerzett, behozott vagy mentesített áruk nem értékesíthetők, nem adhatók bérbe, nem adhatók kölcsön és nem adhatók át sem fizetség ellenében, sem térítésmentesen, kivéve azon tagok által meghatározott feltételek mellett, amelyek az ilyen mentességeket vagy visszatérítéseket biztosították.

(5) E cikk rendelkezései nem vonatkoznak azon adókra vagy vámokra, amelyek pusztán a közműszolgáltatások díjai.

(6) A Bank igazgatói, az igazgatókat helyettesítő póttagjai, tisztségviselői és alkalmazottai a Bank által folyósított fizetés és díjazás tekintetében a Banknak fizetendő belső effektív adó alanyai lesznek a kormányzótanács által meghatározandó feltételek és szabályok szerint, melyeket e megállapodás hatálybalépésének napjától számított egy éven belül kell megalkotni. Az ilyen adó alkalmazásának napjától fogva, az ilyen fizetések és díjazások mentesek a nemzeti jövedelemadó alól. A tagok azonban az így mentesített fizetéseket és díjazásokat figyelembe vehetik a más forrásokból származó jövedelemre alkalmazandó adó összegének megállapításánál.

(7) E cikk (6) bekezdésének rendelkezéseitől függetlenül, megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának letétbe helyezésével együtt, a tag nyilatkozatot helyezhet letétbe, amely szerint fenntartja magának, politikai alrendszereinek vagy helyhatóságainak a jogot a Bank által az ilyen tag állampolgárainak folyósított fizetések és díjazások adóztatására. A Bank azonban mentesül minden, az ilyen adók megfizetésére, forrásnál történő levonására vagy beszedésére vonatkozó kötelezettség alól. A Bank az ilyen adók után visszatérítést nem teljesít.

(8) E cikk (6) bekezdését nem kell alkalmazni a Bank által fizetett nyugdíjakra és évjáradékokra.

(9) Nem vethető ki adó a Bank által kibocsátott semmilyen kötelezettségre vagy értékpapírra, beleértve az osztalékot vagy annak kamatát, bárki kapja azt:

i. ha az diszkriminációt valósít meg az ilyen kötelezettséggel vagy értékpapírral szemben, kizárólag azért, mert azt a Bank bocsátotta ki;

vagy

ii. ha az ilyen adóztatás kizárólagos jogalapja az a hely vagy pénznem, amelyben azt kibocsátották, esedékessé vált vagy megfizették, vagy a Bank által fenntartott bármely iroda vagy üzletviteli hely földrajzi helye.

(10) Nem vethető ki adó a Bank által garantált semmilyen kötelezettségre vagy értékpapírra, beleértve az utána járó osztalékot vagy kamatot, bárki kapja azt:

i. ha az diszkriminációt valósít meg az ilyen kötelezettséggel vagy értékpapírral szemben kizárólag azért, mert azt a Bank garantálja;

vagy

ii. ha az ilyen adóztatás kizárólagos jogalapja a Bank által fenntartott bármilyen iroda vagy üzletviteli hely földrajzi helye.

54. cikk

E fejezet végrehajtása

Minden tag azonnal megteszi a szükséges intézkedéseket e fejezet rendelkezéseinek végrehajtására, és tájékoztatja a Bankot az általa meghozott részletes intézkedésekről.

55. cikk

A kiváltságokról és a mentességekről való lemondás

Az e fejezet szerinti kiváltságokat és mentességeket a Bank érdekében nyújtják. Az igazgatótanács az e fejezet szerint megadott kiváltságok és mentességek bármelyikéről lemondhat az általa meghatározott mértékig és feltételek mellett azon esetekben, amikor véleménye szerint az ilyen eljárás szolgálja leginkább a Bank érdekeit. Az elnök jogosult és köteles a Banknak az elnökön vagy alelnökön kívül bármelyik tisztségviselője, alkalmazottja vagy szakértője tekintetében bármely kiváltságról vagy mentességről lemondani, amikor véleménye szerint a kiváltság vagy mentesség hátráltatná az igazságszolgáltatást, és arról a Bank érdekeinek sérelme nélkül le lehet mondani. Hasonló körülmények és feltételek mellett, az igazgatótanács jogosult és köteles az elnök, illetve az egyes alelnökök tekintetében bármely kiváltságról vagy mentességről lemondani.

IX. FEJEZET

MÓDOSÍTÁSOK, ÉRTELMEZÉS, VÁLASZTOTTBÍRÁSKODÁS

56. cikk

Módosítások

(1) Az e megállapodás módosítására irányuló bármely javaslatot, származzon az valamely tagtól, kormányzótól vagy az igazgatótanácstól, a kormányzótanács elnökéhez kell eljuttatni, aki a javaslatot a tanács elé terjeszti. Ha a javasolt módosítást a Bank tanácsa jóváhagyja, a Bank valamilyen gyors hírközlési eszköz igénybevételével az összes tag álláspontját kéri, hogy elfogadják-e a javasolt módosítást. Amennyiben a tagok legalább háromnegyede (közöttük az A. mellékletben felsorolt legalább két közép- és kelet-európai ország), amely tagok az összes szavazati jog legalább négyötödét képviselik, elfogadja a javasolt módosításokat, a Bank e a tényt az összes taghoz intézett hivatalos közleménnyel tanúsítja.

(2) E cikk (1) bekezdésétől függetlenül:

i. az összes tag támogatására van szükség az alábbiak módosításához:

a) a Bankból való kilépés joga;

b) az e megállapodás 5. cikkének (3) bekezdésében előírt részvénytőke megvásárlásához fűződő jogok;

c) az e megállapodás 5. cikkének (7) bekezdésében előírt felelősség korlátozása; valamint

d) a Banknak az e megállapodás 1. és 2. cikkében meghatározott célja és feladatai;

ii. e megállapodás 8. cikke (4) bekezdésének bármiféle módosításához a tagok összes szavazati joga legalább nyolcvanöt (85) százalékát képviselő tagok legalább háromnegyedének egyetértése szükséges.

Amennyiben az ilyen javasolt módosítások elfogadásának követelményei teljesülnek, a Bank e tényt az összes taghoz intézett hivatalos közleményben tanúsítja.

(3) A módosítások minden tagra nézve az e cikk (1) és (2) bekezdésében előírt hivatalos közleménytől számított három (3) hónap elteltével lépnek hatályba, kivéve ha a kormányzótanács más időpontot határoz meg.

57. cikk

Értelmezés és alkalmazás

(1) E megállapodás rendelkezései értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó bármely kérdést, amely bármely tag és a Bank, illetve a tagok és a Bank között merül fel, határozathozatalra az igazgatótanácshoz kell benyújtani. Ha az igazgatótanácsban nincs a tag állampolgárságával rendelkező igazgató, a megfontolás tárgyát képező kérdésben különösen érintett tag jogosult a közvetlen képviseletre az ilyen tanácskozás alatt az igazgatótanács ülésén. Az ilyen tag képviselője azonban nem szavazhat. Az ilyen képviseleti jogot a kormányzótanács szabályozza.

(2) Abban az esetben, ha az igazgatótanács határozatot hozott e cikk (1) bekezdése alapján, bármely tag kérheti, hogy a kérdést utalják a kormányzótanács elé, amelynek a határozata végleges. A kormányzótanács határozatáig a Bank – az általa szükségesnek vélt mértékig – az igazgatótanács határozata alapján is eljárhat.

58. cikk

Választottbíráskodás

Amennyiben egyet nem értés merül fel a Bank és egy olyan tagja között, amelynek a tagsága megszűnt, vagy a Bank és bármely tag között a Bank működését megszüntető határozat elfogadása után, az ilyen egyet nem értést három (3) választott bíróból álló választott bíróság elé kell terjeszteni, amelynek tagjai közül egyet a Bank, egyet az érintett tag vagy korábbi tag, és a harmadikat, kivéve ha a felek másképpen állapodnak meg, a Nemzetközi Bíróság elnöke vagy más olyan hatóság jelöl ki, amelyet a kormányzók által elfogadott rendeletek előírnak. A választott bírák többségi szavazata elegendő a határozathozatalhoz, amely jogerős és a felekre kötelező. A harmadik választottbíró teljes jogkörrel rendelkezik minden eljárási kérdés rendezésére, amennyiben a felek ezzel kapcsolatban nem értenek egyet.

59. cikk

A megadottnak tekintett jóváhagyás

Amikor – e megállapodás 56. cikke kivételével – a Bank valamilyen intézkedése előtt szükség van bármely tag jóváhagyására vagy hozzájárulására, a jóváhagyást vagy hozzájárulást megadottnak kell tekinteni, kivéve ha a tag a Bank által meghatározott ésszerű határidőn belül ellenvetést tesz, amikor az a tagokat a javasolt intézkedésről értesíti.

X. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

60. cikk

Aláírás és letétbe helyezés

(1) Ez a megállapodás, melyet a Francia Köztársaság Kormányánál helyeztek letétbe (a továbbiakban "letéteményes"), 1990. december 31-ig áll nyitva aláírásra azon jövőbeni tagok számára, amelyeknek a nevét e megállapodás melléklete tartalmazza.

(2) A letéteményes e megállapodás hiteles példányait az összes aláíró félnek megküldi.

61. cikk

Megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás

(1) A megállapodás az aláírók általi megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás tárgyát képezi. A megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat, e cikk (2) bekezdésére is figyelemmel, legkésőbb 1991. március 31-éig kell a letéteményesnél letétbe helyezni. A letéteményes megfelelő módon értesíti a többi aláírót az egyes letétbe helyezésekről és azok időpontjáról.

(2) Bármely aláíró e megállapodás részese lehet, ha megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratát az annak hatálybalépésétől számított egy éven belül letétbe helyezi, vagy ha szükséges, olyan későbbi időpontig, amelyről a kormányzók többsége határozhat, akik a tagok összes szavazati jogának többségét képviselik.

(3) Az az aláíró, amelynek az e cikk (1) bekezdésében említett okmányát az e megállapodás hatálybalépésének napja előtti időpontban helyeznek letétbe, az adott napon válik a Bank tagjává. Minden más aláíró, amely az előző bekezdés rendelkezéseit betartja, azon a napon válik a Bank tagjává, amikor a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratát letétbe helyezte.

62. cikk

Hatálybalépés

(1) Ez a megállapodás akkor lép hatályba, amikor azon aláíró megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratait letétbe helyezték, amelynek az eredeti jegyzései az A. mellékletben meghatározott összes jegyzés legalább kétharmadát jelentik, beleértve legalább az A. mellékletben felsorolt két közép- és kelet-európai országot.

(2) Amennyiben e megállapodás 1991. március 31-éig nem lép hatályba, a letéteményes összehívhatja az érdekelt, lehetséges tagok konferenciáját a további intézkedések meghatározására, illetve határozathozatalra arról az új határidőről, ameddig a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratok letétbe helyezhetők.

63. cikk

Alakuló ülés és a működés megkezdése

(1) Amint e megállapodás 62. cikke alapján hatályba lép, minden tag kinevez egy kormányzót. A letéteményes hívja össze a kormányzótanács első ülését az e megállapodás 62. cikke szerinti hatálybalépésétől számított hatvan (60) napon belül, vagy azt követően, amilyen sürgősen csak lehet.

(2) Első ülésén a kormányzótanács:

i. megválasztja az elnököt;

ii. e megállapodás 26. cikke szerint megválasztja a Bank igazgatóit;

iii. intézkedéseket hoz a Bank működése megkezdésének időpontja meghatározására; valamint

iv. meghoz minden szükségesnek tekintett intézkedést a Bank működése megkezdésének előkészítésére.

(3) A Bank értesíti tagjait működése megkezdésének időpontjáról.

Kelt Párizsban, 1990. május 29-én egyetlen eredeti példányban, amelynek angol, francia, német és orosz nyelvű szövege egyaránt hiteles, amelyet a letéteményes irattárában kell letétbe helyezni, és amely megfelelően hitelesített példányt küld minden további jövőbeni tagnak, amelynek a nevét az A. melléklet tartalmazza.

--------------------------------------------------

A. MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYOTT RÉSZVÉNYTŐKE EREDETI JEGYZÉSEI AZON JÖVŐBENI TAGOK [1] SZÁMÁRA, AMELYEK A 61. CIKK SZERINT TAGOKKÁ VÁLHATNAK

(millió ECU-ben) |

| Részvények száma | Jegyzett tőke |

| | |

A.EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK |

| (a) | Belgium | 22800 | 228,00 |

| Dánia | 12000 | 120,00 |

| Franciaország | 85175 | 851,75 |

| Német Szövetségi Köztársaság | 85175 | 851,75 |

| Görögország | 6500 | 65,00 |

| Írország | 3000 | 30,00 |

| Olaszország | 85175 | 851,75 |

| Luxemburg | 2000 | 20,00 |

| Hollandia | 24800 | 248,00 |

| Portugália | 4200 | 42,00 |

| Spanyolország | 34000 | 340,00 |

| Egyesült Királyság | 85175 | 851,75 |

| (b) | Európai Gazdasági Közösség | 30000 | 300,00 |

| Európai Befektetési Bank | 30000 | 300,00 |

B.MÁS EURÓPAI ORSZÁGOK | | |

| Ausztria | 22800 | 228,00 |

| Ciprus | 1000 | 10,00 |

| Finnország | 12500 | 125,00 |

| Izland | 1000 | 10,00 |

| Izrael | 6500 | 65,00 |

| Liechtenstein | 200 | 2,00 |

| Málta | 100 | 1,00 |

| Norvégia | 12500 | 125,00 |

| Svédország | 22800 | 228,00 |

| Svájc | 22800 | 228,00 |

| Törökország | 11500 | 115,00 |

C.FOGADÓ ORSZÁGOK | | |

| Bulgária | 7900 | 79,00 |

| Csehszlovákia | 12800 | 128,00 |

| Német Demokratikus Köztársaság | 15500 | 155,00 |

| Magyarország | 7900 | 79,00 |

| Lengyelország | 12800 | 128,00 |

| Románia | 4800 | 48,00 |

| Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége | 60000 | 600,00 |

| Jugoszlávia | 12800 | 128,00 |

D.NEM EURÓPAI ORSZÁGOK | | |

| Ausztrália | 10000 | 100,00 |

| Kanada | 34000 | 340,00 |

| Egyiptom | 1000 | 10,00 |

| Japán | 85175 | 851,75 |

| Koreai Köztársaság | 6500 | 65,00 |

| Mexikó | 3000 | 30,00 |

| Marokkó | 1000 | 10,00 |

| Új-Zéland | 1000 | 10,00 |

| Amerikai Egyesült Államok | 100000 | 1000,00 |

E.NEM ALLOKÁLT RÉSZVÉNYEK | 125 | 1,25 |

Összesen: | 1000000 | 10000,00 |

--------------------------------------------------

B. MELLÉKLET

A. SZAKASZ

IGAZGATÓK MEGVÁLASZTÁSA A BELGIUMOT, DÁNIÁT, AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁGOT, HOLLANDIÁT, FRANCIAORSZÁGOT, GÖRÖGORSZÁGOT, ÍRORSZÁGOT, LUXEMBURGOT, A NÉMET SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁGOT, OLASZORSZÁGOT, PORTUGÁLIÁT ÉS SPANYOLORSZÁGOT, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉGET ÉS AZ EURÓPAI BEFEKTETÉSI BANKOT KÉPVISELŐ KORMÁNYZÓK

(A TOVÁBBIAKBAN AZ A. SZAKASZ SZERINTI KORMÁNYZÓK) ÁLTAL

1. E szakasz alábbi rendelkezési kizárólag e szakaszra alkalmazhatók.

2. Az igazgatói tisztségre a jelölteket az A. szakasz szerinti kormányzók jelölik azzal, hogy egy kormányzó egy személyt jelölhet. Az igazgatók megválasztása az A. szakasz szerinti kormányzók szavazatával történik.

3. Minden szavazásra jogosult kormányzó egy személyre adja le az összes olyan szavazatot, amelyre az őt kinevező tag az e megállapodás 29. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján jogosult.

4. E szakasz 10. bekezdésére is figyelemmel, a legtöbb szavazatot elnyert 11 személy lesz igazgató, azzal a kivétellel, hogy olyan személy, aki nem kapja meg legalább az A. szakaszban leadható összes szavazat 4,5 %-át (jogosult szavazatok), nem tekinthető megválasztottnak.

5. E szakasz 10. bekezdésére is figyelemmel, ha a 11 személyt az első szavazási fordulóban nem választják meg, második szavazási fordulót kell tartani, amelyben, ha nincs 11-nél több jelölt, az a személy, aki a legkisebb számú szavazatot kapta az első szavazási fordulóban, nem jelölhető, és amelyben csak a következők szavazhatnak:

a) azon kormányzók, akik az első szavazási fordulóban a meg nem választott személyre szavaztak; és

b) azon kormányzók, akiknek valamely megválasztott személyre leadott szavazatai az e szakasz alábbi 6. és 7. bekezdése szerint az ilyen személyre leadott szavazatokat a jogosult szavazatok 5,5 %-a fölé emelték.

6. Annak meghatározásához, hogy valamely kormányzó által leadott szavazatok tekinthetők-e úgy, hogy azok valamely személyre leadott összes szavazatot a jogosult szavazatok 5,5 %-a fölé emelték, az 5,5 % magában foglalja elsősorban az ilyen személyre legnagyobb számú szavazatot leadó kormányzó szavazatait, majd a következő legnagyobb számú szavazatot leadó kormányzó szavazatait és így tovább, ameddig az 5,5 %-ot elérik.

7. Minden olyan kormányzót, akinek a szavazatai egy részét figyelembe kell venni ahhoz, hogy a bármely személyre leadott szavazatok száma 4,5 % fölé emelkedjen, úgy kell tekinteni, hogy összes szavazatát az ilyen személyre adta le, még akkor is, ha az ilyen személyre leadott összes szavazat ezáltal meghaladná az 5,5 %-ot, és nem jogosult a következő szavazási fordulóban szavazni.

8. E szakasz 10. bekezdésére is figyelemmel, ha a második szavazási forduló után nem választottak meg 11 személyt, további szavazási fordulókat kell tartani az e szakaszban meghatározott elvekkel és eljárásokkal összhangban mindaddig, amíg a 11 személyt meg nem választják azzal, hogy, ha bármilyen stádiumban a 10 személyt megválasztották, e szakasz 4. bekezdésének rendelkezéseitől függetlenül, a 11. személy a fennmaradó szavazatok egyszerű többségével is megválasztható.

9. Amennyiben az A. szakasz szerinti kormányzók által megválasztott igazgatók száma nő vagy csökken, a szakasz 4., 5., 6. és 7. bekezdésében meghatározott legalacsonyabb és legmagasabb százalékokat a kormányzótanács megfelelő módon kiigazítja.

10. Mindaddig, amíg bármely aláíró vagy az aláírók egy csoportja, amely(ek)nek az A. mellékletben előírt tőkejegyzései teljes összegéből való részesedése meghaladja a 2,4 %-ot, és megerősítő, jóváhagyó vagy elfogadó okiratát vagy okiratait nem helyezte letétbe, az ilyen aláíró vagy aláíró csoport tekintetében igazgató választására nem kerülhet sor. Az ilyen aláírót vagy aláírói csoportot képviselő kormányzó vagy kormányzók minden aláíró vagy aláíró csoport tekintetében közvetlenül az után választják meg az igazgatót, hogy az aláíró vagy az aláírók csoportja taggá válik. Az ilyen igazgatót úgy kell tekinteni, hogy őt a kormányzótanács alakuló ülésén választották meg e megállapodás 26. cikkének (3) bekezdése szerint, amennyiben őt még abban az időszakban választják meg, amikor az első igazgatótanács hivatalban van.

B. SZAKASZ

IGAZGATÓK MEGVÁLASZTÁSA MÁS ORSZÁGOKAT KÉPVISELŐ KORMÁNYZÓK ÁLTAL

B i. szakasz – Igazgatók megválasztása az A. mellékletben közép- és kelet-európai országként (fogadó országként) felsorolt országokat képviselő kormányzók (a továbbiakban B. i. szakasz szerinti kormányzók) által

1. E szakasz alábbi rendelkezései kizárólag e szakaszra alkalmazhatók.

2. Az igazgatói tisztségre a jelölteket a B i. szakasz szerinti kormányzók jelölik azzal, hogy egy kormányzó csak egy személyt jelölhet. Az igazgatók megválasztása a B i. szakasz szerinti kormányzók szavazatával történik.

3. Minden szavazásra jogosult kormányzó egy személyre adja le az összes olyan szavazatot, amelyre az őt kinevező tag az e megállapodás 29. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján jogosult.

4. E szakasz 10. bekezdésére is figyelemmel, a legtöbb szavazatot elnyert négy személy lesz igazgató, azzal a kivétellel, hogy olyan személy, aki nem kapja meg legalább a B i. szakaszban leadható összes szavazat 12 %-át (jogosult szavazatok), nem tekinthető megválasztottnak.

5. E szakasz 10. bekezdésére is figyelemmel, ha a négy személyt az első szavazási fordulóban nem választják meg, második szavazási fordulót kell tartani, amelyben ha nincs négynél több jelölt, az a személy, aki a legkisebb számú szavazatot kapta az első szavazási fordulóban, nem jelölhető, és amelyben csak a következők szavazhatnak:

a) azon kormányzók, akik az első szavazási fordulóban a meg nem választott személyre szavaztak; és

b) azon kormányzók, akiknek valamely megválasztott személyre leadott szavazatai az e szakasz alábbi 6. és 7. bekezdése szerint az ilyen személyre leadott szavazatokat a jogosult szavazatok 13 %-a fölé emelték.

6. Annak meghatározásához, hogy valamely kormányzó által leadott szavazatok tekinthetők-e úgy, hogy azok valamely személyre leadott összes szavazatot a jogosult szavazatok 13 %-a fölé emelték, a 13 % magában foglalja elsősorban az ilyen személyre legnagyobb számú szavazatot leadó kormányzó szavazatait, majd a következő legnagyobb számú szavazatot leadó kormányzó szavazatait és így tovább, ameddig a 13 %-ot elérik.

7. Minden olyan kormányzót, akinek a szavazatai egy részét figyelembe kell venni ahhoz, hogy a bármely személyre leadott szavazatok száma 12 % fölé emelkedjen, úgy kell tekinteni, hogy összes szavazatát az ilyen személyre adta le, még akkor is, ha az ilyen személyre leadott összes szavazat ezáltal meghaladná az 13 %-ot, és nem jogosult a következő szavazási fordulóban szavazni.

8. E szakasz 10. bekezdésére is figyelemmel, ha a második szavazási forduló után nem választottak meg négy személyt, további szavazási fordulókat kell tartani az e szakaszban meghatározott elvekkel és eljárásokkal összhangban mindaddig, amíg a négy személyt meg nem választják azzal, hogy, ha bármilyen stádiumban a három személyt megválasztották, e szakasz 4. bekezdésének rendelkezéseitől függetlenül, a negyedik személy a fennmaradó szavazatok egyszerű többségével is megválasztható.

9. Amennyiben a B i. szakasz szerinti kormányzók által megválasztott igazgatók száma nő vagy csökken, az e szakasz 4., 5., 6. és 7. bekezdésében meghatározott legalacsonyabb és legmagasabb százalékokat a kormányzótanács megfelelő módon kiigazítja.

10. Mindaddig, amíg bármely aláíró vagy aláírók egy csoportja, amely(ek)nek az A. mellékletben előírt tőkejegyzések teljes összegéből való részesedése meghaladja a 2,8 %-ot, megerősítő, jóváhagyó vagy elfogadó okiratát vagy okiratait nem helyezte letétbe, az ilyen aláíró vagy aláírói csoport tekintetében igazgató választására nem kerülhet sor. Az ilyen aláírót vagy aláírói csoportot képviselő kormányzó vagy kormányzók minden aláíró vagy aláíró csoport tekintetében közvetlenül az után választják meg az igazgatót, hogy az aláíró vagy az aláírók csoportja taggá válik. Az ilyen igazgatót úgy kell tekinteni, hogy őt a kormányzótanács alakuló ülésén választották meg e megállapodás 26. cikkének (3) bekezdése szerint, amennyiben őt még abban az időszakban választják meg, amikor az első igazgatótanács hivatalban van.

B ii. szakasz – Igazgatók megválasztása az A. mellékletben közép- és kelet-európai országként (fogadó országként) felsorolt országokat képviselő kormányzók (a továbbiakban B ii. szakasz szerinti kormányzók) által

1. E szakasz alábbi rendelkezései kizárólag e szakaszra alkalmazhatók.

2. Az igazgatói tisztségre a jelölteket a B ii. szakasz szerinti kormányzók jelölik azzal, hogy egy kormányzó csak egy személyt jelölhet. Az igazgatók megválasztása a B ii. szakasz szerinti kormányzók szavazatával történik.

3. Minden szavazásra jogosult kormányzó egy személyre adja le az összes olyan szavazatot, amelyre az őt kinevező tag az e megállapodás 29. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján jogosult.

4. E szakasz 10. bekezdésére is figyelemmel, a legtöbb szavazatot elnyert négy személy lesz igazgató, azzal a kivétellel, hogy olyan személy, aki nem kapja meg legalább a B ii. szakaszban leadható összes szavazat 20,5 %-át (jogosult szavazatok), nem tekinthető megválasztottnak.

5. E szakasz 10. bekezdésére is figyelemmel, ha a négy személyt az első szavazási fordulóban nem választják meg, második szavazási fordulót kell tartani, amelyben ha nincs négynél több jelölt, az a személy, aki a legkisebb számú szavazatot kapta az első szavazási fordulóban, nem jelölhető, és amelyben csak a következők szavazhatnak:

a) azon kormányzók, akik az első szavazási fordulóban a meg nem választott személyre szavaztak; és

b) azon kormányzók, akiknek valamely megválasztott személyre leadott szavazatai az e szakasz alábbi 6. és 7. bekezdése szerint az ilyen személyre leadott szavazatokat a jogosult szavazatok 21,5 %-a fölé emelték.

6. Annak meghatározásához, hogy valamely kormányzó által leadott szavazatok tekinthetők-e úgy, hogy azok valamely személyre leadott összes szavazatot a jogosult szavazatok 21,5 %-a fölé emelték, a 21,5 % magában foglalja elsősorban az ilyen személyre legnagyobb számú szavazatot leadó kormányzó szavazatait, majd a következő legnagyobb számú szavazatot leadó kormányzó szavazatait és így tovább, ameddig a 21,5 %-ot elérik.

7. Minden olyan kormányzót, akinek a szavazatai egy részét figyelembe kell venni ahhoz, hogy a bármely személyre leadott szavazatok száma 20,5 % fölé emelkedjen, úgy kell tekinteni, hogy összes szavazatát az ilyen személyre adta le, még akkor is, ha az ilyen személyre leadott összes szavazat ezáltal meghaladná a 21,5 %-ot, és nem jogosult a következő szavazási fordulóban szavazni.

8. E szakasz 10. bekezdésére is figyelemmel, ha a második szavazási forduló után nem választottak meg négy személyt, további szavazási fordulókat kell tartani az e szakaszban meghatározott elvekkel és eljárásokkal összhangban mindaddig, amíg a négy személyt meg nem választják azzal, hogy, ha bármilyen stádiumban a három személyt megválasztották, e szakasz 4. bekezdésének rendelkezéseitől függetlenül a negyedik személy a fennmaradó szavazatok egyszerű többségével is megválasztható.

9. Amennyiben a B ii. szakasz szerinti kormányzók által megválasztott igazgatók száma nő vagy csökken, az e szakasz 4., 5., 6. és 7. bekezdésében meghatározott legalacsonyabb és legmagasabb százalékokat a kormányzótanács megfelelő módon kiigazítja.

10. Mindaddig, amíg bármely aláíró vagy aláírók egy csoportja, amely(ek)nek az A. mellékletben előírt tőkejegyzések teljes összegéből való részesedése meghaladja a 2,8 %-ot, megerősítő, jóváhagyó vagy elfogadó okiratát vagy okiratait nem helyezte letétbe, az ilyen aláíró vagy aláírói csoport tekintetében igazgató választására nem kerülhet sor. Az ilyen aláírót vagy aláírói csoportot képviselő kormányzó vagy kormányzók minden aláíró vagy aláíró csoport tekintetében közvetlenül az után választják meg az igazgatót, hogy az aláíró vagy az aláírók csoportja taggá válik. Az ilyen igazgatót úgy kell tekinteni, hogy őt a kormányzótanács alakuló ülésén választotta meg e megállapodás 26. cikkének (3) bekezdése szerint, amennyiben őt még abban az időszakban választják meg, amikor az első igazgatótanács hivatalban van.

B iii. szakasz – Igazgatók megválasztása az A. mellékletben közép- és kelet-európai országként (fogadó országként) felsorolt országokat képviselő kormányzók (a továbbiakban B iii. szakasz szerinti kormányzók) által

1. E szakasz alábbi rendelkezései kizárólag e szakaszra alkalmazhatók.

2. Az igazgatói tisztségre a jelölteket a B iii. szakasz szerinti kormányzók jelölik azzal, hogy egy kormányzó csak egy személyt jelölhet. Az igazgatók megválasztása a B iii. szakasz kormányzói szavazatával történik.

3. Minden szavazásra jogosult kormányzó egy személyre adja le az összes olyan szavazatot, amelyre az őt kinevező tag az e megállapodás 29. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján jogosult.

4. E szakasz 10. bekezdésére is figyelemmel, a legtöbb szavazatot elnyert négy személy lesz igazgató, azzal a kivétellel, hogy olyan személy, aki nem kapja meg legalább a B iii. szakaszban leadható összes szavazat 8 %-át (jogosult szavazatok), nem tekinthető megválasztottnak.

5. E szakasz 10. bekezdésére is figyelemmel, ha a négy személyt az első szavazási fordulóban nem választják meg, második szavazási fordulót kell tartani, amelyben ha nincs négynél több jelölt, az a személy, aki a legkisebb számú szavazatot kapta az első szavazási fordulóban, nem jelölhető, és amelyben csak a következők szavazhatnak:

a) azon kormányzók, akik az első szavazási fordulóban a meg nem választott személyre szavaztak; és

b) azon kormányzók, akiknek valamely megválasztott személyre leadott szavazatai az e szakasz 6. és 7. bekezdése szerint az ilyen személyre leadott szavazatokat a jogosult szavazatok 9 %-a fölé emelték.

6. Annak meghatározásához, hogy valamely kormányzó által leadott szavazatok tekinthetők-e úgy, hogy azok valamely személyre leadott összes szavazatot a jogosult szavazatok 9 %-a fölé emelték, a 9 % magában foglalja elsősorban az ilyen személyre legnagyobb számú szavazatot leadó kormányzó szavazatait, majd a következő legnagyobb számú szavazatot leadó kormányzó szavazatait és így tovább, ameddig a 9 %-ot elérik.

7. Minden olyan kormányzót, akinek a szavazatai egy részét figyelembe kell venni ahhoz, hogy a bármely személyre leadott szavazatok száma 8 % fölé emelkedjen, úgy kell tekinteni, hogy összes szavazatát az ilyen személyre adta le, még akkor is, ha az ilyen személyre leadott összes szavazat ezáltal meghaladná a 9 %-ot, és nem jogosult a következő szavazási fordulóban szavazni.

8. E szakasz 10. bekezdésére is figyelemmel, ha a második szavazási forduló után nem választottak meg négy személyt, további szavazási fordulókat kell tartani az e szakaszban meghatározott elvekkel és eljárásokkal összhangban mindaddig, amíg a négy személyt meg nem választják azzal, hogy, ha bármilyen stádiumban a három személyt megválasztották, e szakasz 4. bekezdésének rendelkezéseitől függetlenül, a negyedik személy a fennmaradó szavazatok egyszerű többségével is megválasztható.

9. Amennyiben a B iii. szakasz szerinti kormányzók által megválasztott igazgatók száma nő vagy csökken, a szakasz 4., 5., 6. és 7. bekezdésében meghatározott legalacsonyabb és legmagasabb százalékokat a kormányzótanács megfelelő módon kiigazítja.

10. Mindaddig, amíg bármely aláíró vagy aláírók egy csoportja, amely(ek)nek az A. mellékletben előírt tőkejegyzések teljes összegéből való részesedése meghaladja az 5 %-ot, megerősítő, jóváhagyó vagy elfogadó okiratát vagy okiratait nem helyezte letétbe, az ilyen aláíró vagy aláírói csoport tekintetében igazgató választására nem kerülhet sor. Az ilyen aláírót vagy aláírói csoportot képviselő kormányzó vagy kormányzók minden aláíró vagy aláíró csoport tekintetében közvetlenül az után választják meg az igazgatót, hogy az aláíró vagy az aláírók csoportja taggá válik. Az ilyen igazgatót úgy kell tekinteni, hogy őt a kormányzótanács alakuló ülésén választotta meg e megállapodás 26. cikkének (3) bekezdése szerint, amennyiben őt még abban az időszakban választják meg, amikor az első igazgatótanács hivatalban van.

C. SZAKASZ

AZ A. MELLÉKLETBEN FEL NEM SOROLT ORSZÁGOKAT KÉPVISELŐ IGAZGATÓK MEGVÁLASZTÁSÁNAK MÓDJA

Ha a kormányzótanács e megállapodás 26. cikkének (3) bekezdése szerint úgy határoz, hogy növeli vagy csökkenti az igazgatótanács létszámát, vagy felülvizsgálja annak összetételét, hogy figyelembe vegye a Bank tagjainak számában bekövetkező változásokat, az igazgatótanács először megfontolás tárgyává teszi, hogy szükséges-e e melléklet bármilyen módosítása, majd e határozat részeként meghozhatja az általa szükségesnek tartott módosításokat.

D. SZAKASZ

A SZAVAZATOK ÁTENGEDÉSE

Bármely kormányzó, aki választás esetén nem vesz részt a szavazásban, vagy akinek a szavazata nem járul hozzá e melléklet A., B i., B ii. vagy B iii. szakasza alapján valamely igazgató megválasztásához, átengedheti jogosult szavazatait egy megválasztott igazgatónak, feltéve, hogy az ilyen kormányzó ehhez először megszerzi mindazon kormányzók egyetértését, akik ezt az igazgatót megválasztották. Bármely kormányzó arra vonatkozó döntése, hogy nem vesz részt valamely igazgató megválasztására irányuló szavazásban, nem érinti az e melléklet A., B i., B ii. vagy B iii. szerinti jogosult szavazatok számítását.

--------------------------------------------------