Megállapodás

az Európai Atomenergia-közösség és az Indiai Köztársaság kormánya között a fúziósenergia-kutatás terén folytatott együttműködésről

AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG (Euratom)

és

AZ INDIAI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA

(a továbbiakban együtt: a Felek),

MIVEL a partnerségről és a fejlesztésről szóló, az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság között 1993. december 20-én létrejött együttműködési megállapodásban a Felek vállalják, hogy az energia és a környezetvédelem terén előmozdítják az együttműködést,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy tovább ösztönözzék a fúziós energiának, mint környezeti szempontból potenciálisan elfogadható, gazdaságilag versenyképes és gyakorlatilag korlátlan energiaforrásnak a fejlesztését,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

I. cikk

Célkitűzés

E megállapodás célja, hogy szorosabbá tegye a felek közötti együttműködést a fúziós programjaik által lefedett területeken, a kölcsönös haszon és az általános viszonosság szellemében, azzal a céllal, hogy a fúziósenergia-rendszerhez szükséges tudományos ismereteiket és technológiai képességeiket továbbfejlesszék.

II. cikk

Együttműködési területek

Az e megállapodás szerinti együttműködés az alábbiakra terjedhet ki:

a) tokamakok, beleértve a jelenlegi generáció nagyszabású projektjeit és a következő generációk projektjeihez kapcsolódó tevékenységeket;

b) a tokamakok alternatívái;

c) a mágneses fúziósenergia-technológia;

d) plazmaelmélet és alkalmazott plazmafizika;

e) programpolitikák és -tervek; valamint

f) egyéb területek, amelyekről a felek írásban megállapodnak, feltéve, hogy mindkét fél programjai kiterjednek rájuk.

III. cikk

Az együttműködés formái

(1) Az e megállapodás szerinti együttműködés lehetséges formái kiterjednek, de nem korlátozódnak az alábbiakra:

a) tudományos és műszaki tevékenységekkel, fejlesztésekkel, gyakorlatokkal és eredményekkel, valamint programpolitikákkal és -tervekkel kapcsolatos információk és adatok cseréje és átadása, beleértve nem nyilvános információknak a VI. és VII. cikkben előírt feltételek szerinti cseréjét;

b) kutatók, mérnökök és egyéb szakemberek megállapodás szerinti időre szóló cseréje azzal a céllal, hogy a VIII. cikkel összhangban kísérletekben, elemzésekben, tervezésben és egyéb kutatási és fejlesztési tevékenységekben vegyenek részt;

c) konferenciák és egyéb találkozók szervezése azzal a céllal, hogy információt cseréljenek a II. cikkben felsorolt területek megállapodás szerinti tárgyköreiben, és meghatározzák, hogy az V. cikkel összhangban milyen együttműködési tevékenységeket célszerű végezni;

d) minták, anyagok, berendezések (műszerek és alkatrészek) kísérleti, vizsgálati és értékelési célú cseréje és átadása a IX. és a X. cikkel összhangban;

e) közös kutatások, projektek vagy kísérletek végrehajtása, beleértve azok közös tervezését, kialakítását és lebonyolítását;

f) adatkapcsolatok – például, de nem kizárólag távadatelemző eszközök – létrehozása; valamint

g) az együttműködés egyéb olyan formái, amelyekről a felek írásban megállapodtak.

(2) A felek szükség szerint összehangolják az e határozat hatálya alá tartozó tevékenységeiket más nemzetközi fúziós kutatási és fejlesztési tevékenységekkel, hogy ezek között minél kevesebb átfedés legyen. E megállapodás rendelkezései nem sértik a felek között fennálló vagy később létrejövő együttműködési megállapodásokat.

IV. cikk

Koordinációs bizottság és végrehajtó titkárságok

(1) A felek koordinációs bizottságot hoznak létre az e megállapodás szerinti tevékenységek összehangolására és felügyeletére. Mindkét fél azonos számban nevez ki koordinációs bizottsági tagokat, és az általa kinevezett tagok közül egyet kijelöl a küldöttség vezetőjéül. A koordinációs bizottság évente, az Indiai Köztársaságban és az Európai Unióban felváltva, vagy megállapodás szerint ettől eltérő helyen és időben ülésezik. Az ülésen a fogadó fél küldöttségének vezetője elnököl.

(2) A koordinációs bizottság együttműködési terveket készít, jóváhagyja és figyelemmel kíséri az e megállapodás szerinti tevékenységek előrehaladását. A bizottság továbbá olyan, jövőbeli együttműködési tevékenységeket hangol össze, indítványoz, és hagy jóvá, amelyek a megállapodás hatálya alá tartoznak, tekintettel műszaki értékükre és a bennük megnyilvánuló igyekezetre, hogy a megállapodás szerinti kölcsönös haszon és az általános viszonosság érvényesüljön.

(3) A koordinációs bizottság valamennyi döntését közös megegyezéssel hozza.

(4) Mindkét fél egy-egy végrehajtó titkárt jelöl ki, aki a koordinációs bizottság ülései közötti időszakokban a nevében eljár az e megállapodás hatálya alá tartozó összes együttműködési kérdésben. A végrehajtó titkárok felelnek az együttműködés mindennapi ügyviteléért.

V. cikk

Végrehajtás

(1) Mindkét fél megfelelő jogalanyokat jelöl ki az e megállapodás szerinti tevékenységek végrehajtására.

(2) Ha a koordinációs bizottság valamely együttműködési tevékenységet jóváhagy, szükség esetén e megállapodás szerinti, annak feltételeire figyelemmel lévő projekttervezetet is jóvá kell hagynia.

(3) Minden projekttervezetben fel kell sorolni a projekt végrehajtásával megbízott jogalanyokat, valamint részletesen rendelkezni kell az együttműködési tevékenység végrehajtásáról, így többek között, de nem kizárólag a tevékenység műszaki tartalmáról és ügyviteléről, az alkalmazandó sugármentesítési felelősségről, a nem nyilvános információk cseréjéről, a berendezések cseréjéről, a szellemi tulajdon kezeléséről, az összköltségről, a költségmegosztásról és az ütemtervről, esettől függően.

VI. cikk

Az információkhoz való hozzáférés és azok továbbadása

(1) Mindkét fél, saját hatályos törvényi és rendeleti rendelkezéseire és e megállapodás rendelkezéseire is figyelemmel, megbízottaival együtt vállalja, hogy a másik fél és annak megbízottai számára hozzáférhetővé teszi a rendelkezésére álló összes olyan információt, amely az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységek végrehajtásához szükséges.

(2) A felek előmozdítják az általuk jogszerűen nyilvánosságra hozható, e megállapodás értelmében közösen kifejlesztett, illetőleg átadásra vagy cserére szánt információ minél szélesebb körű terjesztését, a nem nyilvános információk védelmére és az e megállapodás értelmében létrejött vagy átadott szellemi tulajdon védelmére is figyelemmel.

(3) Az információnak, amelyet az egyik fél a másik félnek továbbít, a továbbító fél legjobb tudomása és meggyőződése szerint pontosnak kell lennie, a továbbító fél azonban nem szavatolja, hogy az átadott információt az átvevő fél vagy bármely harmadik fél bizonyos módon fel tudja használni vagy alkalmazni tudja. A felek által közösen kifejlesztett információk a felek legjobb tudomása és meggyőződése szerint pontosak. Egyik fél sem szavatolja a közösen kifejlesztett információk pontosságát, sem azt, hogy a felek vagy bármely harmadik fél azokat bizonyos célra fel tudja használni vagy alkalmazni tudja.

VII. cikk

Szellemi tulajdon

Az e megállapodás hatálya alá tartozó együttműködési tevékenységek során keletkezett vagy átadott szellemi tulajdon védelmét és felosztását az A. mellékletben szereplő rendelkezések szabályozzák, amelyek e megállapodás elválaszthatatlan részét képezik, és amelyeket az e megállapodás szerint végzett valamennyi tevékenységre alkalmazni kell.

VIII. cikk

Személyzet cseréje

A személyzetnek e megállapodás szerinti, a felek vagy azok megbízottai közötti cseréjére a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:

a) mindkét fél gondoskodik a megállapodás alapján tervezett tevékenységek elvégzéséhez szükséges képességekkel és szaktudással rendelkező képzett személyzet kiválasztásáról. Minden ilyen személyzetcseréről előzetes megállapodást kell kötni, a felek közötti levélváltás formájában, hivatkozva erre a megállapodásra és a szellemi tulajdonnal kapcsolatos vonatkozó rendelkezéseire, továbbá a szóban forgó együttműködési tevékenységre;

b) a felek felelősek a cserében részt vevő saját személyzetük bérezéséért, biztosításáért és járandóságainak kifizetéséért;

c) a felek eltérő megállapodása hiányában a kiküldő fél fedezi a fogadó létesítménybe csere keretében látogató saját személyzetének utazási és megélhetési költségeit;

d) a csere során a fogadó fél gondoskodik a másik fél munkatársainak (és a velük egy háztartásban élő családtagoknak) az elszállásolásáról, a kölcsönös megelégedettséget és a viszonosságot szem előtt tartva;

e) a fogadó fél – saját vonatkozó törvényi és rendeleti rendelkezéseivel összhangban – minden szükséges segítséget megad a személyzetcserében a másik fél részéről részt vevő személyeknek az adminisztratív ügyintézést (például a vízumszerzést) illetően;

f) a felek gondoskodnak arról, hogy a személyzetcsere résztvevői betartsák a fogadó létesítményben érvényes általános munkavédelmi és biztonsági előírásokat; és

g) a felek – saját költségükre – megfigyelhetik a másik fél vizsgálati tevékenységét és elemző munkáját a II. cikkben meghatározott együttműködési területeken. A szóban forgó megfigyelés a személyzet látogatásai útján történhet, és a fogadó fél adott alkalomra szóló előzetes beleegyezéséhez van kötve.

IX. cikk

Berendezések, minták stb. cseréje

Ha az egyik fél vagy annak megbízottja berendezéseket, műszereket, mintákat, alapanyagokat vagy szükséges cserealkatrészeket (a továbbiakban: berendezések stb.) cserél a másik féllel vagy annak megbízottjával, illetőleg ilyet kölcsönöz neki vagy bocsát rendelkezésére, az alábbi rendelkezések alkalmazandók a berendezések stb. szállítására és használatára:

a) a berendezéseket stb. küldő fél a megfelelő műszaki leírással, valamint a műszaki és tájékoztató dokumentációval együtt a lehető legrövidebb időn belül részletes jegyzéket ad át a leszállítandó berendezésekről;

b) az V. cikkben említett projekttervezetben rögzített eltérő megállapodás hiányában az átadott berendezések stb. a küldő fél tulajdonában maradnak, és a koordinációs bizottság által meghatározott időpontban vissza kell szolgáltatni őket a küldő félnek;

c) a berendezések stb. a fogadó létesítményben kizárólag a felek kölcsönös hozzájárulásával helyezhetők üzembe; valamint

d) a fogadó fél biztosítja a berendezések stb. elhelyezéséhez szükséges helyiségeket, továbbá a felek által kölcsönösen elfogadott műszaki követelményeknek megfelelően gondoskodik az elektromos árammal, vízzel, gázzal stb. való ellátásról.

X. cikk

Általános rendelkezések

(1) A felek saját hatályos törvényi és rendeleti rendelkezéseikre figyelemmel végzik az e megállapodásban szabályozott tevékenységeket, és ezekhez – az előirányzott pénzeszközök rendelkezésre állására is figyelemmel – forrásokat biztosítanak.

(2) A felek erre vonatkozó eltérő írásbeli megállapodásának hiányában az e megállapodás szerinti együttműködés költségeit mindig az a fél viseli, amelyiknél a költség keletkezik.

(3) Az értelmezéssel vagy végrehajtással összefüggő, a megállapodás kapcsán annak időtartama alatt felmerülő összes kérdést a felek közös megegyezésével kell rendezni.

(4) A megállapodás az Euratom tekintetében azokra a területekre alkalmazandó, amelyek az Euratomot létrehozó szerződés hatálya alá tartoznak, továbbá azon országok területére, amelyek teljes jogú társult tagként részt vesznek az Euratom fúziós programjában.

XI. cikk

Időtartam, módosítás és megszűnés

(1) Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítik egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultáról, és öt (5) évig marad hatályban. A megállapodás hatálya automatikusan további öt (5) évvel meghosszabbodik, kivéve, ha a megállapodás lejárta előtt legalább hat (6) hónappal az egyik szerződő fél írásban értesíti felmondási szándékáról a másik felet.

(2) Ez a megállapodás a felek írásos hozzájárulásával módosítható.

(3) Az e megállapodás megszüntetésekor vagy lejártakor befejezetlen közös tevékenységek vagy kísérletek egészen befejezésükig továbbra is e megállapodás feltételei szerint folytathatók.

(4) E megállapodást és a hatálya alá tartozó projekttervezeteket bármikor felmondhatja a felek bármelyike, ha legalább hat (6) hónappal korábban írásbeli értesítés útján kezdeményezi a megállapodás, illetőleg a projekttervezet megszüntetését. Ez a megszüntetés nem sérti az esetleges jogokat, amelyeket a felek e megállapodás vagy az adott projekttervezet alapján, annak megszűnésének időpontjáig szereztek.

(5) Ez a megállapodás két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

Fentiek hiteléül az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

Kelt Újdelhiben, a kétezer-kilencedik év november havának hatodik napján.

az Európai Atomenergia-közösség részéről

Benita Ferrero-Waldner

az Indiai Köztársaság kormánya részéről

Anil Kakodkar

--------------------------------------------------

A. MELLÉKLET

SZELLEMITULAJDON-JOGOK

Az e megállapodás alapján keletkezett vagy átadott szellemi tulajdont az alábbiak szerint kell felosztani:

I. Alkalmazási kör

Ez a melléklet – külön megállapodás hiányában – az e megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi együttműködési tevékenységre alkalmazandó.

II. Tulajdonjog, jogok felosztása és gyakorlása

A. E megállapodás alkalmazásában a szellemi tulajdon jelentése megegyezik a Szellemi Tulajdon Világszervezetének létrehozásáról szóló, 1967. július 14-i stockholmi egyezmény 2. cikkében szereplő meghatározással.

B. Ez a melléklet azt tárgyalja, hogy a jogok, előnyök és jogdíjak hogyan osztandók fel a felek között. A felek kölcsönösen biztosítják, hogy a másik fél hozzájusson az e melléklet szerint neki járó szellemitulajdon-jogokhoz. Ez a melléklet másképp nem módosítja vagy sérti az említett jogoknak, előnyöknek és jogdíjaknak valamely szerződő fél és annak állampolgárai közötti felosztását, amely az adott fél jogszabályaiból és joggyakorlatából következik.

C. E megállapodás megszüntetése vagy lejárta nem befolyásolja az e melléklet szerinti jogokat és kötelezettségeket.

D. 1. A felek közötti együttműködési tevékenységek esetében a közös kutatásból – azaz a mindkét fél támogatásával folytatott kutatásból – származó szellemi tulajdonról technológiakezelési tervben (TKT) kell rendelkezni az alábbi elvek alapján:

a) a felek ésszerű időn belül értesítik egymást minden olyan szellemitulajdon-jogról, amely e megállapodás (vagy hozzá kapcsolódó végrehajtási megállapodások) alkalmazásából származik;

b) eltérő megállapodás hiányában a közös kutatás során keletkezett, szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogokat és előnyöket bármely szerződő fél területi korlátozás nélkül hasznosíthatja;

c) mindkét félnek kellő időben védelmet kell szereznie azon szellemi tulajdonnak, amelynek kapcsolódó jogai és előnyei a TKT alapján őt illetik meg;

d) mindkét fél nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedéllyel rendelkezik, hogy az e megállapodás alkalmazása során keletkező összes szellemi tulajdont kizárólag kutatási célra felhasználja; és

e) azok a vendégkutatók, akik szellemi tulajdon létrehozásában vettek részt, szellemitulajdon-jogok jogosultjai és részesedést kapnak a fogadó intézmény által – saját politikájával összhangban – az említett szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogok használatának engedélyezéséből szerzett jogdíjakból. A felek a vendégkutatókat nem részesíthetik saját állampolgáraiknál kedvezőtlenebb elbánásban az említett szellemitulajdon-jogok és jogdíjrészesedések odaítélése tekintetében. Ezenkívül minden, feltalálóként elismert vendégkutatót a fogadó ország állampolgáraival azonos elbánás illet meg a díjak, prémiumok, előnyök és egyéb jutalmak tekintetében, a fogadó intézmény politikájával és a felek vonatkozó jogszabályaival összhangban.

2. A II.D.1. pont szerinti közös kutatáson kívüli együttműködési tevékenységek esetében mindkét szerződő fél – amennyire saját törvényi és rendeleti rendelkezései megkövetelik – minden résztvevőjét felkéri, hogy külön megállapodást írjon alá a közös kutatási tevékenységek végrehajtására és a résztvevők kapcsolódó jogaira és kötelességeire vonatkozóan. A szellemi tulajdon tekintetében e megállapodások általában többek között a tulajdonjoggal, a védelemmel, a kutatási célú felhasználás jogával, a hasznosítással és a továbbadással foglalkoznak, kitérve a közös nyilvánosságra hozatalra, a vendégkutatók jogaira és kötelezettségeire és a vitarendezési eljárásokra is. A megállapodások más kérdésekre – például az új és az előzetes információkhoz való hozzáférésre, az engedélyezésre és a felmutatandó eredményekre – is kitérhetnek.

E. Mindkét fél annak elérésére törekszik – megőrizve a megállapodásban érintett területek versenyfeltételeit –, hogy az e megállapodás és az annak értelmében létrejött megállapodások alapján szerzett jogokat birtokosaik úgy gyakorolják, hogy ezzel i. az e megállapodás szerint létrehozott vagy más módon elérhetővé tett információk felhasználására és terjesztésére ösztönözzenek, amennyiben ez összhangban áll az ebben a megállapodásban előírt feltételekkel, az annak IV. szakaszában foglalt rendelkezésekkel, valamint a feleknek az atomenergiát érintő különleges vagy bizalmas információk kezelésére vonatkozó hatályos jogszabályaiban foglalt szabályokka; és ii. hogy nemzetközi szabványok elfogadására és alkalmazására ösztönözzenek.

III. Szerzői jogi védelemben részesülő alkotások

A feleket megillető szerzői jogok – e megállapodás feltételeinek megfelelően – a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló, a Kereskedelmi Világszervezet által kezelt megállapodással összhangban kezelendők.

IV. Tudományos irodalom

Az V. szakasznak a nem nyilvános információk kezelésére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel az alábbi eljárásokat kell alkalmazni:

A. Mindkét szerződő felet olyan nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedély illeti meg, amely feljogosítja, hogy lefordítson, sokszorosítson és nyilvánosan terjesszen olyan információt, amelyet tudományos és műszaki folyóiratban, cikkben, jelentésben, könyvben vagy más tájékoztatási eszköz révén közzétettek, és amelyek a felek által vagy az ő megbízásukból e megállapodás keretében végzett közös kutatásból származnak közvetlenül.

B. Az e rendelkezés szerint létrejött, szerzőijog-védelem alatt álló művek nyilvánosan terjesztett példányainak mindegyikén fel kell tüntetni a szerzők nevét, kivéve, ha valamely szerző kifejezetten kéri neve elhagyását. A példányokon továbbá jól láthatóan fel kell tüntetni, hogy a mű a felek közös támogatásával jött létre.

V. Nem nyilvános információ

A. Dokumentum jellegű nem nyilvános információ

1. Mindkét fél a lehető leghamarabb meghatározza, hogy mely információkat kíván e megállapodás kapcsán a nyilvánosság elől elzárni, többek között az alábbi szempontok alapján:

a) az információ olyan értelemben titkos, hogy egészét vagy részeinek elrendezését vagy kapcsolódását tekintve nem közismert és jogszerűen nem lehet könnyen hozzáférni;

b) az információ – titkossága miatt – kereskedelmileg értékes vagy azzá válhat; valamint

c) az információt jogszerűen kezelő személy – a körülmények alapján alaposnak tűnő indokkal – lépéseket tett az információ titkosságának megőrzéséért. A felek bizonyos esetekben megállapodhatnak, hogy eltérő rendelkezés hiányában az e megállapodás szerinti közös kutatások során átadott, cserélt vagy létrehozott információk sem részben, sem egészükben nem hozhatók nyilvánosságra.

2. Mindkét szerződő fél biztosítja, hogy az e megállapodás szerinti nem nyilvános információt és annak ebből eredő megkülönböztetettségét a másik fél könnyen felismerhesse, például megfelelő jelölés vagy korlátozó felirat révén. Ez az említett információ bármilyen – teljes vagy részleges – másolatára is vonatkozik. Ha valamely szerződő fél vagy résztvevő olyan információ birtokába jut, amely e megállapodás értelmében nem nyilvános, annak megkülönböztetett jellegére tekintettel kell lennie. Ezek a korlátozások automatikusan megszűnnek azzal, ha az információt annak tulajdonosa korlátozás nélkül nyilvánosságra hozza.

3. Az e megállapodás alkalmazása során átadott nem nyilvános információt a fogadó fél továbbadhatja az általa alkalmazott személyeknek, beleértve saját alvállalkozóit és a fogadó fél azon érintett szervezeti egységeit, amelyek a folyamatban lévő közös kutatás meghatározott céljai érdekében erre felhatalmazást kaptak, a szükséges mérték elvét követve, és azzal a feltétellel, hogy az összes ilyen módon továbbadott nem nyilvános információ a melléklettel összhangban lévő és mindkét szerződő fél törvényi és rendeleti rendelkezéseinek megfelelő védelemben részesül, és ez róla a fentiek értelmében könnyen megállapítható.

B. Nem dokumentum jellegű nem nyilvános információ

A megállapodás alapján szervezett konferenciákon és más találkozókon átadott nem dokumentum jellegű nem nyilvános információkat és egyéb, bizalmas vagy megkülönböztetetten kezelt információkat, illetőleg a személyzet bevonásából, a létesítmények használatából vagy a közös projektekből származó információkat a felek ugyanazon elvek szerint kezelik, mint amelyeket a megállapodás a dokumentum jellegű információkra ír elő, feltéve, hogy az ilyen, nem nyilvános vagy egyéb, bizalmas vagy megkülönböztetett információt fogadó felet legkésőbb az információ átadásakor írásban tájékoztatták az átadott információ titkosságáról.

C. Ellenőrzés

Mindkét fél igyekszik elérni, hogy az e megállapodás alapján birtokába jutott nem nyilvános információkat az itt leírtak szerint ellenőrzése alatt tartsa. Ha valamelyik fél azt veszi észre, hogy nem lesz képes eleget tenni a fenti A. és B. pont terjesztést tiltó rendelkezéseknek, vagy hogy joggal feltételezhetően erre képtelenné válik, erről azonnal értesítenie kell a másik felet. Ezután a felek konzultálnak, hogy megfelelő intézkedéseket dolgozzanak ki.

VI. Vitarendezés; újfajta és nem várt szellemi tulajdon

A. A felek szellemi tulajdonnal kapcsolatos vitáit e megállapodás X. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell rendezni. A felek kölcsönös megegyezése alapján azonban az ilyen vitát – kötelező erejű ítélet végett – nemzetközi választott bíróság elé lehet vinni, a nemzetközi jog vonatkozó előírásaival összhangban. Eltérő megállapodás hiányában az ENSZ Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottságának (UNCITRAL) választott bírósági szabályzata az irányadó.

B. Abban az esetben, ha valamelyik szerződő fél arra a következtetésre jut, hogy az e megállapodás alapján végzett együttműködési tevékenységek bármelyike olyanfajta szellemi tulajdont eredményezhet, amelyre nem terjed ki a TKT, vagy ha más, nem várt nehézség merül fel, a felek haladéktalanul tárgyalásokba kezdenek annak biztosítása céljából, hogy mindkét fél területén megfelelően szabályozva legyen a kérdéses szellemi tulajdon védelme, hasznosítása és terjesztése.

--------------------------------------------------