Egyezmény a Rajna védelméről

A NÉMETORSZÁGI

SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG

KORMÁNYAI,

és az EURÓPAI KÖZÖSSÉG,

Azzal az óhajjal, hogy egy átfogó megközelítéssel megteremtsék a Rajna ökológiai rendszerének fenntartható fejlődését, figyelembe véve a folyó, a partjai és hordalékos területei természetes gazdagságát,

Azzal az óhajjal, hogy fokozzák a Rajna ökológiai rendszerének megőrzését és javítását célzó együttműködésüket,

Hivatkozva a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és hasznosításáról szóló, 1992. március 17-i egyezményre és az Atlanti-óceán északkeleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló, 1992. szeptember 22-i egyezményre,

Figyelemmel a Rajna szennyezés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló, 1963. április 29-i megállapodás és az 1976. december 3-i kiegészítő megállapodás értelmében végrehajtott munkára,

Figyelembe véve, hogy erőfeszítéseket kell tenni a Rajna vegyi szennyezés elleni védelméről szóló, 1976. december 3-i egyezmény és az 1987. szeptember 30-i Rajna cselekvési program keretében a vízminőségben elért javulás további fejlesztésére,

Tudatában annak, hogy a Rajna helyreállítása az Északi-tenger ökológiai rendszerének megóvása és javítása érdekében is szükséges,

Tudatában a Rajna fontosságának mint európai víziút, és számos egyéb felhasználásának,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen egyezmény alkalmazásában:

a) "Rajna": az Alsó-tó kifolyásától a Rajna folyó, és Hollandiában a Bovenrijn, Bijlands Kanaal, Pannerdensch Kanaal, IJssel, Nederrijn, Lek, Waal, Boven-Merwede, Beneden-Merwede, Noord, Oude Maas, Nieuwe Maas és Scheur mellékágak, valamint a Nieuwe Waterweg az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye 11. cikkével kapcsolatban az 5. cikkben meghatározott alapvonalig, továbbá a Ketelmeer és Ijsselmeer;

b) "bizottság": a Rajna védelmére létrehozott nemzetközi bizottság (ICPR).

2. cikk

Hatály

Ez az egyezmény a következőkre alkalmazandó:

a) a Rajna;

b) a Rajnával kölcsönhatásban álló felszín alatti vízek;

c) a Rajnával kölcsönhatásban álló vagy esetleg ismételten kölcsönhatásba kerülő vízi és szárazföldi ökológiai rendszerek;

d) a Rajna vízgyűjtő területe, ha annak káros anyagokkal való szennyezettsége kedvesőtlen hatással van a Rajnára;

e) a Rajna vízgyűjtő területe, olyan mértékben, amennyiben az jelentőséggel bír a Rajna-menti árvízmegelőzés és árvízvédelem szempontjából.

3. cikk

Célok

Ezen egyezmény végrehajtása során a szerződő feleket az alábbi célok vezérlik:

1. a Rajna ökológiai rendszere fenntartható fejlődésének megvalósítása, különösen az alábbiak által:

a) a Rajna vízei minőségének fenntartása és javítása, beleértve a lebegő anyagok, üledékek és a felszín alatti vizek minőségét, különösen

- káros anyagok és a (pl. ipari és városi) pontforrásokból származó tápanyagok és diffúz (pl. mezőgazdasági és közlekedési) szennyezésforrások – beleértve a talajvízből származó szennyezéseket –, valamint a hajózás által okozott szennyezések lehető legteljesebb mértékű megakadályozása, csökkentése vagy megszüntetése,

- a létesítmények biztonságának biztosítása és javítása, valamint események és balesetek megakadályozása;

b) az organizmusok populációinak és a fajok sokféleségének védelme, illetve az organizmusokban lévő káros anyagok által okozott fertőzések csökkentése;

c) a vízek természetes funkcióinak fenntartása, javítása és helyreállítása; annak biztosítása, hogy a folyógazdálkodás figyelembe vegye a szilárd anyagok természetes áramlását, és elősegítse a folyó, a talajvíz és a hordalékos területek közötti kölcsönhatásokat; a hordalékos területek megóvása, védelme és újra aktivizálása természetes ártérként;

d) a vízben, a folyómederben, a partokon és a kapcsolódó területeken a természetes növény- és állatvilág legtermészetesebb élőhelyeinek megóvása, javítása és helyreállítása, valamint a halak élőhelyeinek javítása és a szabad mozgásuk helyreállítása;

e) a vízkészletek környezetvédelmileg megfelelő és racionális kezelésének biztosítása;

f) ökológiai követelmények figyelembevétele a víziút fejlesztését célzó műszaki intézkedések végrehajtásakor, pl. árvízvédelem, hajózás vagy a vízi energia kiaknázása céljából;

2. ivóvíz kinyerése a Rajnából;

3. az üledékek minőségének javítása abból a célból, hogy a kikotort anyagot a környezetre gyakorolt káros hatásoktól mentesen lehessen elhelyezni vagy elteríteni;

4. általános árvízmegelőzés és árvízvédelem az ökológiai követelményeket figyelembe véve;

5. az Északi-tenger helyreállításának elősegítése a védelmében végzett egyéb tevékenységekkel együtt.

4. cikk

Alapelvek

E célból a szerződő felek az alábbi elvek szerint járnak el:

a) az elővigyázatosság elve;

b) a megelőzés elve;

c) a helyesbítés elve, mint rendelkezésre álló prioritás;

d) a "szennyező fizet"-elv;

e) a kárnövekedés megakadályozásának elve;

f) a jelentős műszaki intézkedések esetében nyújtandó kompenzáció elve;

g) a fenntartható fejlődés elve;

h) a legmodernebb és a legjobb környezetvédelmi gyakorlat alkalmazása és kifejlesztése;

i) a környezetszennyezés egyik környezetből a másikba történő átadása megakadályozásának elve.

5. cikk

A szerződő felek kötelezettségvállalásai

A 3. cikkben megállapított célok elérése érdekében és a 4. cikkben megállapított elvek figyelembevételével a szerződő felek vállalják, hogy:

1. előmozdítják az együttműködésüket és tájékoztatják egymást, különösen a területükön végrehajtott, a Rajna védelmét szolgáló tevékenységek tekintetében;

2. területükön végrehajtják a bizottság által elfogadott nemzetközi mérési programokat és a Rajna ökológiai rendszerének tanulmányait, és értesítik a bizottságot azok eredményeiről;

3. vizsgálatokat végeznek a szennyezések okai és a szennyezésért felelős felek azonosítása céljából;

4. területükön kezdeményezik az általuk szükségesnek tartott önálló tevékenységeket, és minden esetben biztosítják, hogy

a) a vízminőséget befolyásoló szennyvíz kibocsátása előzetes engedélyezéssel vagy a kibocsátási határértékeket megállapító általános szabályok szerint történjék;

b) a szennyezés teljes megszüntetése érdekében a veszélyes anyagok kibocsátását fokozatosan csökkentsék;

c) figyelemmel kísérjék az engedélyeknek és általános szabályoknak való megfelelést, valamint a kibocsátásokat;

d) az engedélyeket és általános szabályokat időszakosan megvizsgálják és kiigazítják, ha azt a legmodernebb technológia jelentős javulása lehetővé vagy a fogadó közeg állapota szükségessé teszi;

e) a rendeletek által az eseményekből vagy balesetekből származó szennyezés kockázatát a lehető legkisebbre csökkentik, és vészhelyzet esetén végrehajtják a szükséges intézkedéseket;

f) az ökológiai rendszerre esetlegesen súlyosan kiható műszaki intézkedéseket előzetesen engedélyezni kell – a szükséges feltételek mellett – vagy azoknak meg kell felelniük az általános előírásoknak;

5. a területükön kezdeményezik a bizottság által a 11. cikk értelmében hozott határozatok végrehajtásához szükséges lépéseket;

6. a Rajna vízminőségét esetleg veszélyeztető események vagy balesetek, vagy árvízveszély esetén haladéktalanul értesítik a bizottságot és a veszélyeztetett szerződő feleket a bizottság által összehangolt figyelmeztetési és riasztási tervek szerint.

6. cikk

A bizottság

(1) A szerződő felek együttműködnek a bizottságon belül ennek az egyezménynek a végrehajtása érdekében.

(2) A bizottság jogi személyiséggel rendelkezik. A bizottság, különösen a szerződő felek területén, rendelkezik a hazai jog által a jogi személyekre ruházott jogképességgel. A bizottságot az elnök képviseli.

(3) A munkajogi kérdésekre és a szociális ügyekre annak az országnak a jogszabályai vonatkoznak, ahol a bizottság székhelye található.

7. cikk

A bizottság szervezete

(1) A bizottság a szerződő felek küldötteiből áll. Az egyes szerződő felek kijelölik a küldötteiket, akik közül egy a küldöttség vezetője.

(2) A küldöttségek igénybe vehetik szakértők szolgáltatásait.

(3) A bizottság elnöki tisztét minden egyes küldöttség a szerződő feleknek a preambulumban található felsorolási sorrendjében tölti be három éves időtartamra. A bizottságban elnöklő küldöttség elnököt választ. Az elnök nem lehet a küldöttség szóvivője.

Ha a szerződő fél lemond a bizottság elnöki tiszte betöltésének jogáról, az elnöki tisztség betöltése a sorban következő szerződő félre hárul.

(4) A bizottság elkészíti eljárási és pénzügyi szabályzatát.

(5) A bizottság dönt a nemzetközi szervezet ügyeiről, az általa szükségesnek tartott működési keretekről és az éves működési költségvetésről.

8. cikk

A bizottság feladatai

(1) A 3. cikkben megállapított célok elérése érdekében a bizottság a következő feladatokat hajtja végre:

a) nemzetközi mérési programok és tanulmányok elkészítése a Rajna ökológiai rendszeréről, és azok eredményeinek felhasználása szükség esetén tudományos intézményekkel együttműködve;

b) javaslatkészítés egyedi intézkedésekre és intézkedési programokra, szükség esetén gazdasági eszközökkel és a várható költségek figyelembevételével;

c) a szerződő államoknak a Rajnára vonatkozó figyelmeztető és riasztási terveinek összehangolása;

d) az elhatározott cselekvések hatékonyságának kiértékelése, különösen a szerződő felek jelentései, illetve a mérési programok és a Rajna ökológiai rendszerére vonatkozó tanulmányok eredményei alapján;

e) bármely egyéb, a szerződő felek által a bizottságra bízott feladat végrehajtása.

(2) E célból a bizottság a 10. és 11. cikk szerint határoz.

(3) A bizottság éves tevékenységéről jelentést nyújt be a szerződő feleknek.

(4) A bizottság tájékoztatja a nyilvánosságot a Rajna állapotáról és munkája eredményeiről. A bizottság jelentéseket készíthet és adhat ki.

9. cikk

A bizottság teljes ülései

(1) Az elnök kezdeményezésére a bizottság évente teljes ülést tart.

(2) Az elnök rendkívüli teljes üléseket hívhat össze saját kezdeményezésére vagy legalább két küldöttség kérésére.

(3) Az elnök javaslatot tesz a napirendre. Minden egyes küldöttségnek jogában áll javaslatot tenni azon ügyeknek a napirenbe való belefoglalására, amelyeket meg kíván vitatni.

10. cikk

Döntéshozatal a bizottságban

(1) A bizottság dönteseit egyhangúlag hozza.

(2) Minden küldöttség egy szavazattal rendelkezik.

(3) Ha a szerződő felek által a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint végrehajtandó intézkedések az Európai Közösség hatáskörébe tartoznak, a szavazáskor az utóbbi szavazatainak száma – a fenti (2) bekezdés ellenére – megegyezik azoknak a tagállamoknak a számával, amelyek ennek az egyezménynek a szerződő felei. Az Európai Közösség nem szavaz azokban az esetekben, amikor a tagállamai szavaznak, és fordítva.

(4) Egyetlen küldöttség tartózkodása nem akadályozza az egyhangú döntés meghozatalát. Ez nem vonatkozik az Európai Közösség küldöttségére. A küldöttségek távolmaradása tartózkodásnak minősül.

(5) Az eljárási szabályzat írásbeli eljárást írhat elő.

11. cikk

A bizottság határozatainak végrehajtása

(1) A bizottság ajánlások formájában értesíti a szerződő feleket a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett intézkedésekre vonatkozó döntéseiről, amelyeket a szerződő felek nemzeti joga szerint kell végrehajtani.

(2) A bizottság előírhatja, hogy ezeket a határozatokat:

a) a szerződő felek ütemezés szerint alkalmazzák;

b) összehangolt módon hajtsák végre.

(3) A szerződő felek rendszeresen jelentést nyújtanak be a bizottsághoz:

a) azokról a törvényi, rendeleti és egyéb intézkedésekről, amelyeket abból a célból hoztak, hogy ennek az egyezménynek a rendelkezéseit a bizottság határozatai alapján végrehajtsák;

b) az a) pont értelmében végrehajtott intézkedések eredményeiről;

c) az a) pontban említett intézkedések végrehajtásából adódó problémákról.

(4) Ha a szerződő fél a bizottság határozatait részben vagy egészben nem tudja végrehajtani, ezt eseti alapon jelenti a bizottság által megadott határidőig és a jelentését megindokolja. Minden egyes küldöttség konzultációra vonatkozó kérelmet nyújthat be, amelyre két hónapon belül válaszolni kell.

A szerződő felek jelentései vagy a konzultációk alapján a bizottság dönthet a határozatok végrehajtását segítő intézkedésekről.

(5) A bizottság jegyzéket vezet a szerződő felekhez címzett határozatairól. A szerződő felek a jegyzéket évente frissítik a bizottság határozatainak végrehajtásában elért előrehaladás tekintetében, legalább két hónappal a bizottság teljes ülése előtt.

12. cikk

A bizottság titkársága

(1) A bizottság állandó titkársággal rendelkezik, amely végrehajtja a bizottság által rábízott feladatokat, és a titkárságot ügyvezető titkár vezeti.

(2) A titkárság székhelyéről a szerződő felek döntenek.

(3) Az ügyvezető titkárt a bizottság nevezi ki.

13. cikk

Költségek megosztása

(1) Minden egyes küldöttség fedezi a bizottságon belüli képviseletének és működési struktúrájának költségeit, és minden egyes szerződő állam fedezi az általa saját területén végrehajtott tanulmányok és lépések költségeit.

(2) A szerződő felek között az éves működési költségvetéssel kapcsolatos költségmegosztást a bizottság eljárási és pénzügyi szabályzataiban határozzák meg.

14. cikk

Együttműködés más államokkal, egyéb szervezetekkel és külső szakértőkkel

(1) A bizottság együttműködik más kormányközi szervezetekkel és azokhoz ajánlásokat nyújthat be.

(2) A bizottság megfigyelőként ismerheti el az alábbiakat:

a) a bizottság munkájában érdekelt államok;

b) kormányközi szervezetek, amelyek munkája kapcsolódik az egyezményhez;

c) nem kormányzati szervezetek, olyan mértékben, amennyiben érdeklődési területük vagy tevékenységük az egyezményre vonatkozik.

(3) A bizottság információt cserél a nem kormányzati szervezetekkel olyan mértékben, amennyiben azok érdek- vagy tevékenységi köre érintett. A bizottság az ilyen szervezetekkel különösen azt megelőzően konzultál, hogy megtárgyalná azokat a döntéseket, amelyek jelentős mértékben érinthetik az említett szervezeteket, és az utóbbiakat haladéktalanul tájékoztatja az ilyen döntések meghozataláról.

(4) A megfigyelők bármilyen, az egyezmény céljaira vonatkozó információt vagy jelentést benyújthatnak a bizottsághoz. A megfigyelők szavazati jog nélkül meghívhatók a bizottság üléseire.

(5) A bizottság konzultálhat az elismert nem kormányzati szervezeteket képviselő szakértőkkel vagy egyéb szakértőkkel, és azokat meghívhatja üléseire.

(6) Az együttműködés, a jogosultság és részvétel feltételeit az eljárási és a pénzügyi szabályzatban határozzák meg.

15. cikk

Munkanyelvek

A bizottság munkanyelvei a német, a francia és a holland. A részletes megállapodásokat az eljárási és a pénzügyi szabályzat tartalmazza.

16. cikk

Viták rendezése

(1) A szerződő felek között az egyezmény értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákra az érintett felek megoldást keresnek tárgyalás útján vagy az általuk elfogadott bármilyen vitarendezési eljárás által.

(2) Ha a vita íly módon nem rendezhető, a felek egyikének kérésére a vitatott kérdést az egyezmény szerves részét képező melléklet rendelkezései szerint választottbíróság elé viszik, kivéve, ha a vitában érintett felek másképpen döntenek.

17. cikk

Hatálybalépés

Valamennyi szerződő fél értesíti a Svájci Államszövetség kormányát azt követően, hogy végrehajtotta az ezen egyezmény hatálybalépéséhez szükséges eljárásokat. A Svájci Államszövetség kormánya visszaigazolja az értesítések kézhezvételét és értesíti arról a többi szerződő felet. Az egyezmény az utolsó értesítés kézhezvételét követő második hónap első napján lép érvénybe.

18. cikk

Visszalépés

(1) A hatálybalépést követő három év múlva bármely szerződő fél bármikor visszaléphet az egyezméntől a Svájci Államszövetségnek küldött írásos nyilatkozat által.

(2) Az egyezménytől történő visszalépés csak az azt követő év végén lép hatályba.

19. cikk

Hatályon kívül helyezés és a hatályos jogszabályok további alkalmazása

(1) Ezen egyezmény hatálybalépésével – ennek a cikknek a (2) és (3) bekezdése ellenére – az alábbiak hatályukat vesztik:

a) a Rajna szennyezés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló, 1963. április 29-i megállapodás,

b) a Rajna szennyezés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló, 1963. április 29-i megállapodás kiegészítéséről szóló, 1976. december 3-i kiegészítő megállapodás,

c) a Rajna vegyi szennyezés elleni védelméről szóló, 1976. december 3-i egyezmény.

(2) A Rajna szennyezés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló, 1963. április 29-i megállapodás, az 1976. december 3-i kiegészítő megállapodás és a Rajna vegyi szennyezés elleni védelméről szóló, 1976. december 3-i egyezmény alapján elfogadott határozatok, ajánlások, határértékek és bármilyen egyéb megállapodások jogi természetük változása nélkül hatályban maradnak, kivéve, ha a bizottság azokat kifejezetten hatályon kívül helyezi.

(3) Az 1976. december 3-i kiegészítő megállapodással módosított, a Rajna szennyezés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló, 1963. április 29-i megállapodás 12. cikkében meghatározott éves működési költségvetésre vonatkozó költségmegosztás hatályban marad mindaddig, amíg a bizottság a saját eljárási és pénzügyi szabályzata szerint megállapítja a költségek megosztását.

20. cikk

Eredeti példány és letétbe helyezés

Ezt az egyezményt, amely francia, holland és német nyelven készült, és amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles, a Svájci Államszövetség Kormányánál helyezik letétbe, amely a szerződő felek részére eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.

Kelt Bernben, 1999. április 12-én.

Köztársaság Kormánya részéről:

a Holland Királyság Kormánya részéről:

a Francia Köztársaság Kormánya részéről:

a Svájci Államszövetség Kormánya részéről:

a Luxemburgi Nagyhercegség Kormánya részéről:

az Európai Közösség részéről:

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

VÁLASZTOTTBÍRÓSÁG

1. A választottbírósági eljárást e melléklet rendelkezései szerint kell végrehajtani, kivéve, ha a vitában álló felek másképpen döntenek.

2. A választottbíróság három tagból áll. A felperes és az alperes egyaránt kinevez egy választottbírót; az így kinevezett két választottbíró közös megegyezéssel megállapodik a harmadik választottbíró személyéről, aki betölti a választottbíróság elnöki tisztét.

Ha a választottbíróság elnökét a második választottbíró kinevezésétől számított két hónapon belül nem jelölik ki, a Nemzetközi Bíróság elnöke további két hónapon belül választottbírót nevez ki az elsőként eljáró fél kérelmére.

3. Ha a vitában álló felek egyike az egyezmény 16. cikkében előírt kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül nem jelöl tagot a választottbíróságba, a másik fél az ügyet a Nemzetközi Bíróság elnöke elé viheti, amely további két hónapon belül kinevezi a választottbíróság elnökét. A kinevezést követően az elnök felkéri a választottbíró kinevezését elmulasztó felet, hogy két hónapon belül pótolja a mulasztását. E határidő végét követően az elnök az ügyet a Nemzetközi Bíróság elnöke elé viszi, aki további két hónapon belül végrehajtja a kinevezést.

4. Ha a fent említett ügyek egyikében a Nemzetközi Bíróság elnöke akadályoztatva van vagy a vitában részt vevő felek egyike országának az állampolgára, a választottbíróság elnökét vagy a választottbírót a Bíróság alelnöke vagy a Bíróság legmagasabb tisztséget viselő tagja nevezi ki, aki mentes az akadályoztatástól és nem állampolgára egyik fél országának sem.

5. Ezek a rendelkezések mutatis mutandis alapon vonatkoznak a megüresedett tisztségek betöltésére.

6. A választottbíróság döntéseit a nemzetközi jog szabályai szerint és különösen ennek az egyezménynek a rendelkezései szerint hozza meg.

7. A választottbíróság döntéseit az eljárási és pénzügyi kérdésekben egyaránt a tagok többségi szavazata alapján hozza; a felek által kijelölt választottbírósági tagok egyikének távolmaradása vagy tartózkodása nem akadálya annak, hogy a választottbíróság döntést hozzon. Egyenlő számú szavazat esetén az elnök szavazata dönt. A választottbíróság határozatai kötelezőek a felekre nézve. A felek fedezik az általuk kinevezett választottbíró költségeit, és az egyéb költségeket egyenlő mértékben megosztják egymás között. Egyéb ügyekben a választottbíróság megállapítja eljárási szabályzatát.

8. Ha a vitában álló szerződő felek közül csak az egyik tagállama az Európai Közösségnek, amely ugyancsak szerződő fél, a másik fél egyidejűleg átadja a kérelmét annak a tagállamnak és a Közösségnek, amelyek a kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül közösen értesítik arról, hogy a tagállam és a Közösség külön vagy együttesen vesznek részt a vitában. Ha a megadott határidőn belül ez az értesítés nem történik meg, a tagállam és a Közösség egyetlen és ugyanazon félnek tekintendő a vitában e melléklet alkalmazásában. Ugyanez vonatkozik arra az esetre is, amikor a tagállam és a Közösség együttesen felei egy vitatott ügynek.

--------------------------------------------------

Aláírási Jegyzőkönyv

A Rajna védelméről szóló egyezmény aláírásakor a Rajna szennyezés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottság küldöttségeinek vezetői megállapodnak az alábbiakban.

1. Az egyezmény nem érinti az alábbiakat:

a) a Rajna kloridszennyezés elleni védelméről szóló, 1976. december 3-i egyezmény;

b) a fent említett egyezményről szóló, 1983. április 29-i/május 13-i levélváltás, amely 1985. július 5-én lépett hatályba;

c) a Rajna szennyezés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló, 1963. április 29-i megállapodásban részt vevő kormányok küldöttségei vezetőinek 1986. december 11-i nyilatkozata;

d) a Rajna kloridszennyezés elleni védelméről szóló, 1976. december 3-i egyezmény 1991. szeptember 25-i kiegészítő jegyzőkönyve;

e) a Rajna szennyezés elleni védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló, 1963. április 29-i megállapodásban részt vevő kormányok küldöttségei vezetőinek 1991. szeptember 25-i nyilatkozata.

2. A "legmodernebb" és a "legjobb rendelkezésre álló módszerek" rokon értelmű kifejezések és ezeket – a "legjobb környezetvédelmi gyakorlat" kifejezéshez hasonlóan – az országhatárokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és hasznosításáról szóló, 1992. március 17-i egyezményben (I. és II. melléklet) és az Atlanti-óceán északkeleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló, 1992. szeptember 22-i egyezményben (I. függelék) meghatározottak szerint kell értelmezni.

3. A bizottság székhelye a továbbiakban is Koblenzben marad.

4. A tagállamok és az Európai Közösség közötti olyan viták rendezése esetében, amely más államot nem érint, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 219. cikkét kell alkalmazni.

Kelt Bernben, 1999. április 12-én.

Köztársaság Kormánya részéről:

a Holland Királyság Kormánya részéről:

a Francia Köztársaság Kormánya részéről:

a Svájci Államszövetség Kormánya részéről:

a Luxemburgi Nagyhercegség Kormánya részéről:

az Európai Közösség részéről:

--------------------------------------------------