22002A1213(01)
2002.12.13. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 337/57
MELLÉKLET
NEMZETKÖZI EGYEZMÉNY A VESZÉLYES ÉS KÁROS ANYAGOK TENGERI SZÁLLÍTÁSÁVAL
KAPCSOLATOS KÁROKÉRT VALÓ FELELŐSSÉGRŐL ÉS KÁRTÉRÍTÉSRŐL., 1996 (HNS
EGYEZMÉNY)
EZEN EGYEZMÉNY RÉSZES ÁLLAMAI,
TUDATÁBAN a veszélyes és káros anyagok egész világra kiterjedő tengeri sz állításából fakadó veszélyeknek,
MEGGYŐZŐDVE annak szükségességéről, hogy biztosítsák a megfelelő, azon nali és hatékony kártérítés rendelkezésre állását
azon személyeknek, akik kárt szenvednek az ilyen anyagok tengeri szállít ásával kapcsolatos balesetek miatt,
AZZALAZÓHAJJAL,hogyegységesnemzetköziszabályokatéseljárásokatfo gadjanakelazilyenkárralkapcsolatosfelelősség
és kártérítés kérdéseinek meghatározására,
FIGYELEMBE VÉVE, hogy a veszélyes és káros anyagok tengeri szállításából fakadó kár gazdasági következményeit a szállítási
ágazatnak és a rakománnyal kapcsolatos érdekelt feleknek közösen kell vi selniük,
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
1. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
Meghatározások
1. cikk
Ezen egyezmény alkalmazásában:
1. „Hajó”: bármilyen, tetszőleges fajtájú tengerjáró hajó és tengeri víz i jármű.
2. „Személy”: bármely egyén vagy társulás, vagy bármilyen állami vagy mag ánszervezet, akár társas vállakozás,
akár sem, beleértve az államot vagy annak bármely alapvető szervezeti egy ségét.
3. „Tulajdonos”:ahajótulajdonosakéntlajstrombavettszemélyvagysze mélyek,illetvelajstromozáshiányában
a hajót birtokló személy vagy személyek. Egy állam tulajdonában levő, és e gy, a kérdéses államban a hajó
üzemeltetőjekéntbejegyzettvállalkozásáltalüzembentartotthajóese tébenazonbana„tulajdonos”akérdéses
vállalkozás.
4. „Átvevő” egyrészt:
a) azon személy, aki fizikailag átveszi a károkozáshoz hozzájáruló rakom ányt, amelyet egy részes állam
kikötőiben vagy termináljaiban rakodnak ki, azzal a feltétellel, hogy ha az átvétel időpontjában azon
személy, aki fizikailag átveszi a rakományt egy olyan másik személy ügynö keként jár el, aki a részes
államok valamelyikének joghatósága alá tartozik, akkor a megbízót kell a z átvevőnek tekinteni,
amennyiben az ügynök a megbízó kilétét a HNS Alap tudomására hozza, vagy
b) azonszemélyarészesállamban,akiakérdésesrészesállamnemzetijogs zabályainakmegfelelőenarészes
államkikötőibenéstermináljaibankirakott,akárokozáshozhozzájárul órakományátvevőjénekminősül,
feltéve,hogyakérdésesnemzetijogszabályokszerintátvett,akárokozá shozhozzájárulórakományteljes
egésze alapvetően megegyezik azzal, amely az a) pont szerint került volna átvételre.
5. „Veszélyes és káros anyagok” (HNS):
a) bármely, az alábbi i. – vii. pontban említett, hajó fedélzetén szállíto tt vegyi anyag, anyag és árucikk:
i. A hajókról történő szennyezés megelőzésről szóló, az egyezményhez kap csolódó 1978. évi
jegyzőkönyvvel módosított 1973. évi nemzetközi egyezmény I. mellékleté nek I. függelékében
felsorolt, ömlesztve szállított olajok;11/44. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 143
ii. A hajókról történő szennyezés megelőzésről szóló, az egyezményhez ka pcsolódó 1978. évi
jegyzőkönyvvel módosított 1973. évi nemzetközi egyezmény II. melléklet ének II. függelékében
említett,ömlesztveszállítottveszélyesfolyékonyanyagok,ésazemlít ettII.melléklet3(4)szabályával
összhangban ieiglenesen az A, B, C vagy D szennyezési kategóriába sorolt a nyagok és keverékek;
iii. Az 1983. évi, a veszélyes vegyi anyagokat ömlesztve szállító hajók ép ítésére és berendezéseire
vonatkozó módosított nemzetközi szabályzat, valamint módosításai 17. f ejezetében felsorolt,
ömlesztve szállított veszélyes folyékony anyagok, valamint olyan veszé lyes termékek, amelyeknél a
szállításhozazelőzetesmegfelelőségifeltételeketahatóságésazérin tettkikötőiigazgatásaszabályzat
1.1.3 bekezdésével összhangban határozták meg;
iv. a Veszélyes áruk nemzetközi tengerészeti kódexe és módosításai által meghatározott, csomagolt
veszélyes és káros vegyi anyagok, anyagok és árucikkek;
v. az 1983. évi, a nagy mennyiségű folyékony gázokat szállító hajók építés ére és berendezéseire
vonatkozónemzetköziszabályzatésmódosításai19.fejezetébenfelsoro ltfolyékonygázok,valamint
azontermékek,amelyeknélaszállításhozazelőzetesmegfelelőségifelt ételeketahatóságésazérintett
kikötői igazgatóságok a szabályzat 1.1.6 bekezdésével összhangban hatá rozta meg;
vi. ömlesztve szállított folyékony vegyi anyagok, amelyeknek a (zárt edé nyes teszttel mért)
lobbanáspontja nem haladja meg a 60oC-t;
vii. szilárd ömlesztett anyagok, amelyeket a szilárd ömlesztett rakomán yok biztonságos gyakorlatára
vonatkozó szabályzat és módosításai B. függeléke szerinti kémiai veszél yek jellemeznek, olyan
mértékben,amilyenmértékbenezenanyagokraaveszélyesáruknemzetközi tengerészetiszabályzata
rendelkezéseit kell alkalmazni, amikor szállításuk csomagolt formában történik; és
b) a fenti a) pont i. – iii. alpontjában, illetve v. – vii. alpontjában említ ett anyagok ömlesztett szállítása utáni
maradványok.
6. „Kár”:
a) halálvagyszemélyisérülésaveszélyeséskárosanyagokatszállítóhaj ófedélzeténvagyazonkívül,amelyet
ezen anyagok okoztak;
b) tulajdoni veszteség vagy kár a veszélyes vagy káros anyagokat szállító hajón kívül, amelyet ezen anyagok
okoztak;
c) veszteségvagykáraveszélyeséskárosanyagokáltalokozottkörnyezet iszennyezéskövetkeztében,azzal
a megkötéssel, hogy a környezet károsításáért fizetett kártérítés, az il yen károsításból fakadó elmaradt
nyereségtől eltekintve, a ténylegesen megkezdett vagy tervezett indoko lt helyreállító intézkedések
költségeire korlátozódik; és
d) amegelőzőintézkedések,valamintamegelőzőintézkedésekáltalokozo tttovábbiveszteségekvagykárok
költségei.
Haazésszerűségkereteinbelülnemlehetségeselkülöníteniaveszélyesé skárosanyagokáltalokozottkártaz
egyéb tényezők által okozottól, akkor az összes kárt úgy kell tekinteni, h ogy azt a veszélyes és káros anyag
okozta, kivéve, ha, illetve olyan mértékben, amilyen mértékben az egyéb t ényezők által okozott kár megfelel
a 4. cikk (3) bekezdésében említett kártípusnak.
Ebekezdésbenaz„amelyetezenanyagokokoztak”kifejezésazanyagokvesz élyesvagykárostermészeteáltal
okozottat jelenti.
7. „Megelőző intézkedések”: bármely olyan ésszerű intézkedés, amelyet b ármely személy egy baleset
bekövetkezte után tesz a kár megelőzése vagy minimálisra csökkentése érd ekében.
8. „Baleset”: olyan esemény vagy azonos eredetű eseménysorozat, amely ká rt okoz vagy súlyos és azonnali
károkozás veszélyét idézi elő.
9. „Tengeri szállítás”: azon időponttól kezdődő időszak, amikor a veszél yes és káros anyagok berakodáskor
belépnek a hajó berendezésének bármely részébe, és amely addig az időpont ig tart, amikor jelenlétük a
kirakodáskor megszűnik a hajó berendezéseinek bármely részében. Ha hajó berendezések használatára nem
kerül sor, akkor az időszak akkor kezdődik és végződik, amikor a veszélyes és káros anyag áthalad a hajó
korlátján.
10. „Károkozáshoz hozzájáruló rakomány”: bármilyen veszélyes és káros a nyag, amelyet rakományként a
tengeren szállítanak a részes állam területén található valamely kikötő be vagy terminálba, és a kérdéses
államban ki is rakodnak. Azon tranzitrakományt, amelyet közvetlenül, va gy egy kikötőn vagy terminálon
keresztül, egyik hajóról a másikra részben vagy egészben továbbítanak az eredeti berakodási kikötőből vagy
terminálból a rendeltetési kikötőbe vagy terminálba, csak a végső rendel tetési helyen történő átvétel
szempontjából kell a károkozáshoz hozzájáruló rakománynak tekinteni.
11. „HNS Alap”: a veszélyes és káros anyagok 13. cikk szerint létrehozott n emzetközi alapja.
12. „Elszámolási egység”: a Nemzetközi Valutalap által meghatározott kü lönleges lehívási jog (SDR).144 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
13. Egy lajstromozott hajóval kapcsolatban a „hajót lajstromozó állam”: a hajót lajstromba vevő állam, egy nem
lajstromozott hajóval kapcsolatban pedig azon állam, amelynek lobogója alatt a hajó hajózni jogosult.
14. „Terminál”: bármely, vízi szállítással érkezett veszélyes és káros a nyagok tárolására szolgáló telephely,
beleértve bármilyen tengeri elhelyezkedésű és az ilyen telephellyel cső vezetékkel vagy más módon
összekapcsolt létesítményt.
15. „Igazgató”: a HNS Alap igazgatója.
16. „Szervezet”: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet.17. „Főtitkár”: a Szervezet főtitkára.
Mellékletek
2. cikk
Ezen egyezmény mellékletei szerves részét képezik az egyezménynek.
Alkalmazási kör
3. cikk
Ezen egyezmény mellékleteit kizárólag a következőkre kell alkalmazni:a) bármilyen kárra, amelyet egy részes állam területén okoztak, beleértv e a parti tengereket is;
b) egy részes állam nemzetközi joggal összhangban létrehozott kizárólag os gazdasági övezetében, a környezet
szennyezésével okozott kárra, vagy ha a részes állam nem hozott létre ilye n övezetet, akkor a kérdéses állam
parti tengerein kívüli, azzal szomszédos területen, mely parti tengerek et a kérdéses állam a nemzetközi joggal
összhangbanhatároztameg,ésamelyekkiterjedésenemnagyobb200tenger imérföldnélazonpartvonalaktól
számítva, amelyektől parti tengereik szélességét mérik;
c) akörnyezetszennyezéseáltalikáronkívüliegyébkárra,amelyetbárme lyállamterületénkívül–beleértveaparti
tengereket is – okoztak, ha ezt a kárt egy részes államban lajstromozott ha jó fedélzetén, vagy lajstromozatlan
hajó esetén, valamely részes állam lobogójának használatára jogosult ha jó fedélzetén szállított anyag okozta;
és
d) megelőző intézkedésekre, amikor ilyeneket foganatosítanak.
4. cikk
(1) Az áruk és személyek szállítására vonatkozó szerződésekből fakadó kö vetelések kivételével ezen egyezményt
a veszélyes és káros anyagok tengeri szállításából fakadó károkkal kapcs olatos követelésekre kell alkalmazni.
(2) Ezen egyezmény nem alkalmazható olyan mértékben, amilyen mértékben r endelkezései nem egyeztethetők
összeadolgozókkártalanításával,vagyatársadalombiztosításirendsz erekkelkapcsolatos,vonatkozójogszabályok
rendelkezéseivel.
(3) Ezen egyezményt nem kell alkalmazni a következőkre:
a) az 1969-es, olajszennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos polgári j ogi felelősségről szóló nemzetközi
egyezményben és annak módosításaiban meghatározott szennyezési kár, fü ggetlenül attól, hogy a kérdéses
egyezmény értelmében kell-e kártérítést fizetni azzal kapcsolatban; és
b) a Veszélyes áruk nemzetközi tengerészeti kódexében és annak módosítás aiban, vagy a Szilárd ömlesztett
rakományok biztonságos gyakorlatára vonatkozó szabályzat és annak módo sításai B. mellékletében szereplő
7. osztályú radioaktív anyag által okozott kár.
(4) Az (5) bekezdés rendelkezéseinek kivételével ezen egyezmény rendelk ezései nem alkalmazhatók olyan
hadihajókra, haditengerészeti kisegítő és egyéb hajókra, amelyeket egy állam birtokol és üzemeltet, és amelyeket
az adott időpontban csak kormányzati, nem kereskedelmi szolgálatban has ználnak.
(5) Egyrészesállamhatározhatúgy,hogyezenegyezménytalkalmazzahadi hajóiraésa(4)bekezdésbenleírtegyéb
hajóira, amely esetben erről tájékoztatja a Főtitkárt, meghatározva az e gyezmény ilyen alkalmazásának feltételeit.
(6) Egy részes állam tulajdonában levő és kereskedelmi célokra használt h ajók tekintetében minden állam
perelhető a 38. cikkben megadott joghatóság alatt, és lemond minden olyan védekezésről, amely szuverén állami
jogállásán alapul.11/44. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 145
5. cikk
(1) Egy állam ezen egyezmény megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyá sakor vagy az ahhoz való
csatlakozáskor, illetve azt követően bármikor úgy nyilatkozhat, hogy ez en egyezmény nem vonatkozik az olyan
hajókra:
a) amelyek nem haladják meg a 200 bruttó regisztertonnát, ésb) amelyek csak csomagolt formában szállítanak veszélyes és káros anyago kat, és
c) amíg azokat a kérdéses állam kikötői vagy létesítményei közötti hajóut akon használják.
(2) Hakétszomszédosállammegállapodik,hogyezazegyezménynemvonatko zikolyanhajókrasem,amelyeket
az (1) bekezdés a) és b) pontja szabályoz, amíg azokat a kérdéses államok ki kötői vagy létesítményei közötti
hajóutakon használják, úgy az érintett államok kinyilváníthatják, hogy az (1) bekezdés értelmében kinyilvánított
mentesítés ezen egyezmény alkalmazása alól az e bekezdésben említett haj ókra is vonatkozik.
(3) Bármelyállam,amelyaz(1)vagy(2)bekezdésszerintinyilatkozatott tett,bármikorvisszavonhatjaakérdéses
nyilatkozatot.
(4) Az(1)ésa(2)bekezdésszerinttettnyilatkozatésanyilatkozat(3)be kezdésszerintivisszavonásátletétbekell
helyezni a Főtitkárnál, aki a hatálybalépés után arról tájékoztatja az Ig azgatót.
(5) Ha egy állam az (1) vagy a (2) bekezdés szerinti nyilatkozatot tett, és a zt nem vonta vissza, úgy a kérdéses
bekezdés által szabályozott hajókon szállított veszélyes és káros anyag ok nem tekinthetők a 18. cikk, 20. cikk,
21. cikk (5) bekezdés és a 43. cikk alkalmazása szempontjából károkozásho z hozzájáruló rakománynak.
(6) AHNSAlapnemköteleskártérítésfizetniazolyanhajóvalszállította nyagokáltalokozottkárért,amelyreaz
egyezmény az (1) vagy a (2) bekezdés szerint tett nyilatkozat értelmében n em alkalmazható, amennyiben:
a) az 1. cikk (6) bekezdésének a), b) vagy c) pontjában meghatározott kár ok ozásának helye:
i. azonállamterülete,beleértveannakpartitengereitis,amelyanyilat kozatottette,vagyszomszédosállamok
esetén kettejük közül az, amelyik a (2) bekezdés szerinti nyilatkozatot t ette, vagy
ii. azi.alpontbanemlítettállamvagyállamok3.cikkb)pontjábanemlíte ttkizárólagosgazdaságiövezetevagy
területe;
b) a kár az ilyen kár megelőzésére vagy minimálisra csökkentésére hozott i ntézkedéseket is magában foglalja.
A részes államok feladatai
6. cikk
Minden egyes részes állam gondoskodik arról, hogy az ezen egyezményből fa kadó kötelezettségeit teljesítse, és
megfelelő intézkedéseket hoz törvényei szerint, beleértve a szankciók é letbe léptetését is, amennyiben azt
szükségesnek ítéli, az ilyen kötelezettségek tényleges végrehajtása ér dekében.
II. FEJEZET
FELELŐSSÉG
A tulajdonos felelőssége
7. cikk
(1) A (2) és (3) bekezdés rendelkezéseinek kivételével a baleset bekövetk ezésének időpontja szerinti tulajdonos
felelősbármelyveszélyeséskárosanyagáltal,azoknakahajófedélzetén történőtengeriszállításávalkapcsolatban
okozott kárért azzal a megkötéssel, hogy ha egy baleset azonos eredetű ese mények sorozatából áll, akkor a
felelősség az első ilyen esemény bekövetkezésének időpontja szerinti tu lajdonost terheli.
(2) Nem terheli felelősség a tulajdonost, ha a tulajdonos bizonyítja, hog y:
a) a kárt háborús cselekmények, zavargások, polgárháború, felkelés vagy kivételes, elkerülhetetlen és
elháríthatatlan jellegű természeti jelenség okozta, vagy
b) a kárt teljes egészében harmadik fél károkozási szándékkal elkövetett cselekménye vagy hanyagsága okozta,
vagy
c) akártteljesegészébenvalamelykormányvagymásolyanhatósághanyags ágavagymásjogtalancselekménye
okozta, amely a kérdéses funkció gyakorlás során a jelzőfények és egyéb na vigációs segédeszközök
karbantartásáért felel, vagy146 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
d) aszállítóvagymásszemélyáltalelmulasztotttájékoztatásaszállíto ttanyagokveszélyeséskárostermészetéről
i. okozta a kárt, részben vagy egészben, vagy
ii. arra indította a tulajdonost, hogy ne kössön biztosítást a 12. cikkel ö sszhangban;
feltéve,hogysematulajdonos,semalkalmazottaivagyügynökeinemtudta k,ésazésszerűségkereteinbelülnem
is tudhattak volna a szállított anyagok veszélyes és káros természetéről .
(3) Ha a tulajdonos bizonyítja, hogy a kár részben vagy egészben olyan csel ekmény vagy mulasztás miatt
következettbe,amelyetakártelszenvedőszemélykárokozásiszándékkal követettel,vagypedigakártakérdéses
személy mulasztása okozta, akkor a tulajdonos részben vagy egészben ment esülhet az ilyen személlyel szembeni
felelőssége alól.
(4) Kártérítés iránti követelés csak e szabályozás alapján támasztható a tulajdonossal szemben.
(5) A (6) bekezdés szerint ezen egyezmény értelmében vagy más módon kártér ítés iránti követeléssel nem lehet
fellépni
a) a tulajdonos alkalmazottai és megbízottai vagy a legénység tagjai elle n;
b) arévkalauzvagybármelymásszemélyellen,akianélkül,hogyalegénysé gtagjalenne,szolgáltatástvégezahajó
számára;
c) a hajó bérlője (bárhogy is legyen meghatározva, beleértve a hajót szemé lyzet nélkül bérlőt is), kezelője vagy
üzemeltetője ellen;
d) bármely, a tulajdonos beleegyezésével vagy egy illetékes állami hatós ág utasításai szerint hajómentési
munkálatokat végző személy ellen;
e) bármely megelőző intézkedéseket foganatosító személy ellen; ésf) a c), d) és e) pontban említett személyek alkalmazottai vagy megbízotta i ellen;
kivéve, ha a kárt az ő olyan személyes cselekményük vagy mulasztásuk okozt a, amelyet ilyen kár okozásának
szándékával követtek el, vagy gondatlanságból és tudatában annak, hogy v alószínűleg ilyen kár következik be.
(6) Ezenegyezményegyetlenrendelkezésesemcsorbítjaatulajdonosbárm elyfennállóvisszkeresetijogátbármely
harmadik féllel szemben, beleértve többek között a kárt okozó anyag fuvar oztatóját vagy átvevőjét, vagy az (5)
bekezdésben megjelölt személyeket.
Két vagy több hajót érintő balesetek
8. cikk
(1) Amikor kár származik egy, két vagy több olyan hajót érintető balesetbő l, amely hajók mindegyike veszélyes
és káros anyagot szállít, úgy mindegyik tulajdonost felelősség terheli, hacsak a 7. cikk értelmében nem mentesül
alóla. A tulajdonosok egyetemlegesen felelnek minden ilyen kárért, amel y ésszerű módon nem osztható meg.
(2) A tulajdonosok azonban jogosultak a 9. cikk értelmében mindegyikükre vonatkozó felelősségi korlátozások
alkalmazására.
(3) Ezen cikk egyetlen rendelkezése sem csorbítja a tulajdonosok bármely ikének bármely más tulajdonossal
szemben fennálló visszkereseti jogát.
A felelősség korlátozása
9. cikk
(1) Egy hajó tulajdonosa jogosult a következők szerint számított teljes ö sszegre korlátozni az ezen egyezmény
értelmében fennálló felelősségét bármely eset tekintetében:
a) 10 millió elszámolási egység 2 000 tonnatartalom egységnél nem nagyobb hajó esetében, és
b) ennél nagyobb tonnatartalmú hajó esetén, az a) pontban említett összeg en felül a következő összeg:
– 2 001 és 50 000 tonnatartalom egység között minden tonnatartalom egységr e 1 500 elszámolási egység;
– 50 000 tonnatartalom egység felett, tonnatartalom egységenként 360 els zámolási egység;
azzal a megkötéssel azonban, hogy ez a teljes összeg semmi esetre sem halad hatja meg a 100 millió elszámolási
egységet.11/44. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 147
(2) A tulajdonos nem jogosult korlátozni a felelősséget ezen egyezmény ér telmében, ha bizonyítást nyer, hogy a
káratulajdonosolyanszemélyescselekedetevagymulasztásamiattkövet kezettbe,amelyetilyenkárokozásának
szándékával követett el, vagy pedig hanyagságból és annak tudatában, hog y valószínűleg ilyen kár következik be.
(3) A tulajdonos az (1) bekezdésben elrendelt korlátozás igénybevétele c éljából alapot képez az (1) bekezdéssel
összhangbanmeghatározottfelelősségihatárértékteljesösszegéreazo nrészesállamokegyikénekbíróságánálvagy
más illetékes hatóságánál, amelyben a 38. cikk értelmében keresetet indí tottak, vagy ha kereset indítására nem
került sor, akkor azon részes államok egyikének bíróságánál vagy más ille tékes hatóságánál, amelyben keresetet
indíthatnak a 38. cikk értelmében. Az alap létrehozható egyrészt az össze g letétbe helyezésével, másrészt
bankgarancia vagy egyéb garancia biztosításával, amely elfogadható azo n részes állam törvényei szerint, ahol az
alapot létrehozzák, és amelyet a bíróság vagy más illetékes hatóság elégs égesnek ítél.
(4) A 11. cikk rendelkezései alapján az alapot az igénylők között a megálla pított követeléseik összegeinek
arányában kell felosztani.
(5) Haazalapfelosztásaelőttatulajdonosvagyatulajdonosbármelyalka lmazottjavagymeghatalmazottjavagy
bármely,atulajdonosnakbiztosítástvagymáspénzügyibiztosítékotnyú jtószemélyakérdéseseseteredményeként
kártérítést fizetett, úgy a kérdéses személy az általa kifizetett összeg ig jogátruházás révén megszerzi azokat a
jogokat, amelyekkel az így kártalanított személy rendelkezett volna eze n egyezmény alapján.
(6) Az (5) bekezdés rendelkezései szerinti jogátruházás jogát az ott emlí tett személyeken kívül más személy is
gyakorolhatjabármilyenkártérítésiösszegtekintetében,amelyetakér désesszemélyesetlegkifizetett,decsakolyan
mértékben, amilyen mértékben az ilyen jogátruházás megengedett a vonatk ozó nemzeti jogszabályok szerint.
(7) Ha a tulajdonosok vagy más személyek megállapítják, hogy egy későbbi i dőpontban részben vagy egészben
bármelyolyankártérítésiösszegkifizetésérekényszerülhetnek,amely revonatkozóanaz5.vagy6.cikkértelmében
rendelkezhettekvolnaajogátruházásjogával,amennyibenakártérítést azalapfelosztásaelőttfizettékvolnaki,úgy
azonállambíróságavagymásilletékeshatósága,aholazalapotlétrehozt ák,elrendelhetimegfelelőnagyságúösszeg
feltételes elkülönítését annak érdekében, hogy az ilyen személy a kérdés es későbbi időpontban érvényesíthesse
követelését az alappal szemben.
(8) A tulajdonos részéről a kár megelőzése vagy minimálisra csökkentése é rdekében az ésszerűség keretein belül
felmerült költségeket vagy a tulajdonos által önként meghozott indokolt áldozatokat az alappal szembeni más
követelésekkel egyenrangúnak kell tekinteni.
(9) a) Az (1) bekezdésben említett összegeket nemzeti pénznemre kell átvá ltani a kérdéses pénznem értéke
alapján, hivatkozással a különleges lehívási jogra a (3) bekezdésben eml ített alap létesítésének napján. A
különleges lehívási jog (SDR) szempontjából egy olyan részes állam nemze ti pénznemének értékét, amely
tagjaaNemzetköziValutaalapnak,aNemzetköziValutaalapáltalakérdés esnapontranzakcióiésműveletei
során alkalmazott értékelési módszer szerint kell kiszámítani. A különl eges lehívási jog (SDR)
szempontjából egy olyan részes állam nemzeti pénznemének értékét, amely nem tagja a Nemzetközi
Valutaalapnak, a kérdéses állam által meghatározott módon kell kiszámít ani.
b) Mindazonáltalegyolyanrészesállam,amelynemtagjaaNemzetköziValu talapnak,ésamelynektörvényei
nemengedikmega(9)bekezdésa)pontjarendelkezéseinekalkalmazásátez enegyezménymegerősítésekor,
elfogadásakor,jóváhagyásakorvagyazahhozvalócsatlakozáskor,vagya zutánbármikor,kinyilváníthatja,
hogy a (9) bekezdés a) pontjában említett elszámolási egység 15 arany fran kkal egyenértékű. Az e
bekezdésben említett arany frank hatvanöt és fél milligramm kilencszáz e zredes finomságú aranynak felel
meg. Az arany frank nemzeti pénznemre történő átváltása az érintett állam törvényei szerint történik.
c) A (9) bekezdés a) pontjának utolsó mondatában említett számítás és a (9) bekezdés b) pontjában említett
átváltás olyan módon történik, hogy a részes állam nemzeti pénznemében le hetőség szerint az (1)
bekezdésben szereplő összegek ugyanakkora valódi értéket fejezzenek ki , mint amekkorát a (9) bekezdés
a) pontja első két mondatának alkalmazása eredményezne. A részes államok a körülményektől függően a
(9)bekezdésa)pontjaszerintiszámításimódrólvagya(9)bekezdésb)pon tjaszerintiátváltáseredményéről
tájékoztatjákaFőtitkárt,amikorletétbehelyezikazezenegyezménytme gerősítő,elfogadó,jóváhagyóvagy
az ahhoz való csatlakozásról szóló okiratot, és valahányszor az említett ek valamelyike megváltozik.
(10) Ecikkalkalmazásábanahajótonnatartalmaahajóktonnatartalmának mérésérőlszóló1969.évinemzetközi
egyezmény 1. mellékletében szereplő, tonnatartalom-mérésre vonatkozó rendeletek szerint számított bruttó
tonnatartalom.
(11) A pénzügyi biztosítékot nyújtó biztosító vagy más személy jogosult a lapot létrehozni e cikk rendelkezései
szerint, ugyanolyan feltételekkel és ugyanolyan következménnyel, mint ha azt a tulajdonos hozta volna létre. Az
ilyenalapakkorislétrehozható,haa(2)bekezdésrendelkezéseiértelmé benatulajdonosnemjogosultafelelősség
korlátozására, de létesítése ebben az esetben nem csorbítja az igényjogo sultak jogait a tulajdonossal szemben.
10. cikk
(1) Ha a tulajdonos egy baleset után a 9. cikkel összhangban alapot hozott l étre, és jogosult a felelősség
korlátozására:
a) a kérdéses balesetből fakadó kár miatti igénnyel fellépő személyek egy ike sem jogosult semmilyen jog
gyakorlására a tulajdonos bármilyen vagyonával szemben a kérdéses követ eléssel kapcsolatban, és148 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
b) bármely részes állam bíróságának vagy illetékes hatóságának el kell re ndelnie azon hajók vagy a tulajdonos
tulajdonát képező más vagyontárgy zárlatának feloldását, amelyet a kérd éses balesetből fakadó kártérítési
követeléssel kapcsolatban foglaltak le, és hasonlóképpen fel kell szaba dítania az ilyen lefoglalás elkerülése
érdekében nyújtott óvadékot vagy más egyéb biztosítékot is.
(2) Azelőbbiekazonbancsakakkoralkalmazhatók,haazigényjogosultelé résijoggalrendelkezikazalapotkezelő
bírósághoz, és az alap ténylegesen elérhető a követelés tekintetében.
Halálozás és sérülés
11. cikk
Ahalálozássalvagyszemélyisérülésselkapcsolatoskövetelésekelsőbb ségetélveznekmáskövetelésekkelszemben,
kivévehaazilyenkövetelésekteljesösszegemeghaladjaa9.cikk(1)beke zdésévelösszhangbanmegállapítottteljes
összeg kétharmadát.
A tulajdonos kötelező biztosítása
12. cikk
(1) Egy részes államban lajstromozott és ténylegesen veszélyes és káros a nyagokat szállító hajó tulajdonosának
biztosítással vagy más pénzügyi biztosítékkal, úgymint bank vagy más has onló pénzintézet garanciájával kell
rendelkeznie a 9. cikk (1) bekezdésében előírt felelősségi határértékek alkalmazásával megállapított összegekre,
hogy fedezze az ezen egyezményből fakadó kártérítési felelősséget.
(2) Egy, az egyezmény rendelkezéseivel összhangban álló biztosítás vagy más pénzügyi biztosíték érvényességét
igazoló kötelező biztosítási igazolást kell kibocsátani minden hajó rés zére, miután egy részes állam illetékes
hatósága megállapította, hogy az (1) bekezdés követelményei teljesülte k. Egy részes államban lajstromozott hajó
tekintetébenazilyenkötelezőbiztosításiigazolástahajótlajtromozó részesállamilletékeshatóságatanúsítjavagy
bocsátja ki; részes államban nem lajstromozott hajó esetén az igazolást b ármely részes állam illetékes hatósága
tanúsíthatja vagy kibocsáthatja. E kötelező biztosítási igazolás az 1. m ellékletben meghatározott minta szerinti
formátumú, és a következő részletes adatokat tartalmazza:
a) a hajó neve, azonosítószáma vagy betűjele és a lajstromozási kikötő;b) a tulajdonos neve és fő telephelye;c) a hajó IMO azonosítószáma;d) a biztosíték típusa és időtartama;e) a biztosító vagy más, biztosítékot nyújtó személy neve és fő telephelye , és a körülményektől függően az a
telephely, ahol a biztosítást vagy a biztosítékot létesítették, és
f) azigazolásérvényességiideje,amelynemlehetrövidebbabiztosításv agymásbiztosítékérvényességiidejénél.
(3) A kötelező biztosítási igazolás a kibocsátó állam hivatalos nyelvén v agy nyelvein készül. Ha a használt nyelv
nem angol, nem francia és nem spanyol, akkor a szövegnek tartalmaznia kell a fenti nyelvek egyikére történő
fordítást is.
(4) A kötelező biztosítási igazolást a hajó fedélzetén kell tartani és egy példányt azon hatóságoknál kell letétbe
helyezni, amelyek nyilvántartják a hajó lajtromozását vagy, ha a hajó nin cs lajstromozva egy részes államban, az
igazolást kibocsátó vagy tanúsító állam hatóságánál.(5) Egy biztosítás vagy más pénzügyi biztosíték nem elégíti ki e cikk követ elményeit, ha a (2) bekezdés szerinti
igazolásban meghatározott biztosítás vagy biztosíték érvényességi ide jének leteltén kívüli egyéb okok miatt is
megszűnhet, mielőtt a megszűnéséről a (4) bekezdésben említett hatóságo knak küldött értesítés dátumától
számított három hónap eltelne, kivéve, ha a kötelező biztosítási igazolá st az említett időszakban bocsátották ki.
Az előbbi rendelkezéseket hasonlóképpen alkalmazni kell bármely olyan m ódosításra, amelynek eredményeként
a biztosítás vagy a biztosíték többé nem felel meg az e cikkben szereplő köv etelményeknek.
(6) A hajót lajstromozó állam az e cikkben szereplő rendelkezéseknek megf elelően meghatározza a kötelező
biztosítási igazolás kibocsátásának és érvényességének feltételeit.
(7) Egy részes állam hatáskörében a (2) bekezdéssel összhangban kiadott v agy tanúsított kötelező biztosítási
igazolást a többi részes állam elfogadja ezen egyezmény alkalmazásában, és azt a többi részes állam úgy tekinti,
hogy az általuk kibocsátott vagy tanúsított kötelező biztosítási igazol ással azonos érvényességgel bír még akkor
is, ha olyan hajó tekintetében bocsátották ki vagy tanúsították, amely ré szes államban nincs lajstromba véve. Egy
részes állam bármikor konzultációt kérhet a kibocsátó vagy tanúsító álla mmal, amennyiben úgy véli, hogy a
kötelezőbiztosításiigazolásbanmegnevezettbiztosítóvagygaranciav állalópénzügyilegnemképesmegfelelniaz
egyezmény által támasztott kötelezettségeknek.11/44. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 149
(8) Kártérítés iránti követeléseket közvetlenül a biztosítóhoz vagy a tu lajdonos kártérítési felelősségére pénzügyi
biztosítékot nyújtó egyéb személyhez lehet intézni. Ilyen esetben az alp eres, még akkor is, ha a tulajdonos nem
jogosult a felelősség korlátozására, alkalmazhatja a felelősség korlát ozását az (1) bekezdésben leírtak szerint. Az
alperes ezen felül felhasználhatja mindazon védekezési lehetőségeket ( a tulajdonos csődjét vagy felszámolását
kivéve), amelyek felhasználására a tulajdonos jogosult lett volna. Ezen felül az alperes védekezhet azzal is, hogy
a kárt a tulajdonos szándékos kötelességmulasztása okozta, de az alperes nem folyamodhat más olyan
védekezéshez,amelyreazalperesatulajdonosáltalazalperesellenindí totteljárásbanesetlegjogosultlehetne.Az
alperes minden esetben jogosult követelni a tulajdonos bevonását az eljá rásba.
(9) A biztosítás vagy az (1) bekezdéssel összhangban biztosított egyéb pé nzügyi biztosíték révén biztosított
bármilyenösszegkizárólagazonkövetelésekkielégítéséreállrendelke zésre,amelyekezenegyezménybőlfakadnak.
(10) Egyrészesállamnemengedélyezhetialobogójaalatthajózóhajónak, amelyreecikketkellalkalmazni,hogy
kereskedelmi tevékenységet végezzen, kivéve, ha a (2) vagy (12) bekezdés szerinti igazolást kibocsátották.
(11) Az e cikkben szereplő rendelkezések szerint minden részes állam nemz eti jogszabályai szerint gondoskodik
arról,hogyaz(1)bekezdésbenmeghatározottösszegekrebiztosításvagy másbiztosítéklegyenérvénybenbármely
hajó tekintetében, függetlenül annak lajstromozási helyétől, amely kik öt vagy kihajózik egy területén levő
kikötőből, vagy amely a parti tengerein elhelyezkedő tengeri létesítmén yhez érkezik vagy onnan távozik.
(12) Haegyrészesállamtulajdonábanlevőhajótekintetébennemgondosko dtakbiztosításrólvagymáspénzügyi
biztosítékról, akkor e cikknek az erre vonatkozó rendelkezései nem alkal mazhatók az ilyen hajóra, de a hajónak
magával kell vinnie egy kötelező biztosítási igazolást, amelyet a hajót l ajstromozó állam megfelelő hatóságai
állítottak ki, és amely kijelenti, hogy a hajó tulajdonosa a kérdéses álla m, és hogy a hajó kártérítési felelősségére
az (1) bekezdéssel összhangban előírt határértéken belül van fedezet. Az ilyen kötelező biztosítási igazolás
lehetőség szerint pontosan követi a (2) bekezdésben előírt mintát.
III. FEJEZET
A VESZÉLYES ÉS KÁROS ANYAGOK NEMZETKÖZI ALAPJA (HNS ALAP) ÁLTALI KÁRTÉRÍT ÉS
A HNS Alap létrehozása
13. cikk
(1) A veszélyes és káros anyagok nemzetközi alapja (HNS Alap) a következő c élokkal jön létre:
a) veszélyes és káros anyagok tengeri szállításával kapcsolatos kár miat ti kárpótlás biztosítása, amennyiben a II.
fejezetben biztosított védelem nem elégséges vagy nem elérhető, és
b) a 15. cikkben felsorolt kapcsolódó feladatok végrehajtása.
(2) A HNS Alapot minden részes államban jogi személyként ismerik el, amely képes a kérdéses állam törvényei
szerint jogok és kötelezettségek vállalására, és arra, hogy a kérdéses ál lam bíróságai előtt jogi eljárásokban részt
vegyen. Minden részes állam a HNS Alap jogi képviselőjeként ismeri el az Ig azgatót.
Kártérítés
14. cikk
(1) A 13. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti feladatának való megfel elés érdekében a HNS Alap kártérítést
fizetmindenolyanszemélynek,akikártszenved,haazilyenszemélynemké pesteljeséselégségeskártérítéstkapni
a kárért a II. fejezet feltételei szerint:
a) mert a II. fejezet értelmében a kárért nem állapítható meg felelősség;b) mert a kárért a II. fejezet értelmében felelősséggel tartozó tulajdono s pénzügyileg képtelen teljes mértékben
megfelelni az ezen egyezményből fakadó kötelezettségeknek, és a II. feje zet szerint esetleg nyújtott pénzügyi
biztosítéknemnyújtfedezetetvagynemelégségesakármiattikártérítés ikövetelésekkielégítésére;atulajdonos
akkor tekinthető pénzügyileg alkalmatlannak e kötelezettségek teljesí tésére, illetve egy pénzbeli biztosíték
akkor tekinthető elégtelennek, ha a kárt szenvedő személy nem volt képes t eljes mértékben hozzájutni a
II.fejezetértelmébenesedékeskártérítésiösszeghez,miutánmindenés szerűlépéstmegtettarendelkezésreálló
jogorvoslatok igénybevételére,
c) mert a kár meghaladja a tulajdonos II. fejezeti szerinti felelősségét.150
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
(2) Atulajdonosrészérőlönként,akármegelőzésevagyminimálisracsökk entéseérdekébenazésszerűséghatárain
belül felmerült költségek vagy indokoltan meghozott áldozatok e cikk alk almazásában kárnak minősülnek.
(3) A HNS Alapot nem terheli kötelezettség az előző bekezdés szerint, ha:
a) bizonyítja, hogy a kárt háború, zavargások, polgárháború vagy felkelé s okozta, vagy pedig olyan veszélyes és
károsanyagokokozták,amelyekhadihajóbólvagymásolyanhajóbólszivár ogtakkivagylettekkiürítve,amely
egy állam tulajdonát képezi vagy amelyet egy állam üzemeltet és amelyet a b aleset időpontjában csak
kormányzati, nem kereskedelmi szolgálatban használtak, vagy
b) azigénylőnemtudjabizonyítani,hogyésszerűvalószínűségevanannak ,hogyakártegyvagytöbbhajótérintő
baleset okozta.
(4) HaaHNSAlapbizonyítja,hogyakárrészbenvagyegészbenakártszenved őszemélykárokozásiszándékkal
elkövetett cselekményéből vagy mulasztásából származik vagy a kérdéses személy hanyagsága miatt következett
be, úgy a HNS Alap részben vagy egészben mentesülhet kötelezettsége alól, hogy az ilyen személynek kártérítést
fizessen. A HNS Alap minden esetben mentesül, amennyiben a tulajdonos is m entesülhetett volna a 7. cikk (3)
bekezdése értelmében. A HNS Alap számára azonban a megelőző intézkedések tekintetében nem áll fenn ilyen
mentesség.(5) a) Haab)pontmáskéntnemrendelkezik,aHNSAlapáltalecikkértelmébe nfizetettkártérítésteljesösszege
azegyesbalesetektekintetébenkorlátozottolymódon,hogyakérdésesös szegésaII.fejezetalapjánazezen
egyezmény 3. cikkében meghatározott alkalmazási körébe tartozó kárért t énylegesen kifizetett kártérítés
teljes összege ne haladja meg a 250 millió elszámolási egységet.
b) A HNS Alap által e cikk értelmében kivételes, elkerülhetetlen és elhárí thatatlan jellegű természeti jelenség
általokozottkárértfizetettkártérítésteljesösszegenemhaladhatjam ega250millióelszámolásiegységet.
c) A 9. cikk (3) bekezdésével összhangban létesített alapon esedékes kama tot, ha van ilyen, nem lehet
figyelembe venni a HNS Alap által e cikk értelmében kifizetett legmagasab b kártérítés kiszámításakor.
d) Az e cikkben említett összegeket nemzeti pénznemre kell átváltani, a ké rdéses pénznemnek a különleges
lehívási joghoz viszonyított, a HNS Alap közgyűlése által az első kártérí tés kifizetési napjáról hozott
határozat napján fennálló értéke alapján.
(6) Ha a HNS Alappal szemben fennálló követelések összege meghaladja az (5 ) bekezdés értelmében kifizetett
kártérítés összegét, akkor a rendelkezésre álló összeget úgy kell felosz tani, hogy a megállapított követelések és az
igénylők által ténylegesen felvett kártérítések összegei közötti arány ugyanakkora legyen minden egyes igénylő
esetében. Halálesettel vagy személyi sérüléssel kapcsolatos igények az onban elsőbbséget élveznek más
követelésekkelszemben,kivéve,haazilyenkövetelésekteljesösszegem eghaladjaaz(5)bekezdésselösszhangban
meghatározott teljes összeg kétharmadát.
(7) AHNSAlapközgyűléseúgyhatározhat,hogykivételesesetekbenezeneg yezménnyelösszhangbanakártérítés
akkoriskifizethető,haatulajdonosnemhozottlétrealapotaII.fejezet telösszhangban.Azilyenesetekbenaz(5)
bekezdés d) pontját kell ennek megfelelően alkalmazni.
A HNS Alap kapcsolódó feladatai
15. cikk
A13.cikk(1)bekezdéséneka)pontjaszerintifunkciójánakellátásaérde kébenaHNSAlapakövetkezőfeladatokkal
rendelkezik:
a) mérlegeli a HMS Alappal szemben támasztott követeléseket;b) minden naptári évre becslést készít költségvetés formájában a követke zőkre vonatkozóan:
Kiadás:
i. az Alap igazgatásának tárgyévi költségei és kiadásai és a működési defi cit az előző években, és
ii. a HNS Alap által a tárgyévben teljesítendő kifizetések;Bevétel:iii. többlet alapok az előző évek tevékenységeiből, beleértve a kamatoka t is,
iv. az év során befizetendő kezdeti hozzájárulások,v. éves hozzájárulások, ha a költségvetés egyensúlyához szükségesek, ésvi. bármely egyéb bevétel;
c) egy részes állam kérésére szükség szerint közbenjár, hogy a kérdéses ál lamot segítse olyan személyzet, anyag
és szolgáltatás azonnali biztosításában, amelyekre szükség lehet ahhoz , hogy a kérdéses állam intézkedéseket
hozzon egy olyan baleset következtében fellépő károk megelőzése vagy eny hítése érdekében, mely baleset
tekintetében a HNS Alapot ezen egyezmény alapján felszólíthatják kártér ítés fizetésére, és11/44. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 151
d) a belső rendeletekben meghatározott feltételek mellett hitelkonstru kciókat biztosít egy olyan adott balesetből
fakadókárellenimegelőzőintézkedésekmeghozatalaérdekében,amelyba lesettekintetébenaHNSAlapotezen
egyezmény alapján felszólíthatják kártérítés fizetésére.
Hozzájárulásokra vonatkozó általános rendelkezések
16. cikk
(1) A HNS Alap általános számlával rendelkezik, amely alszámlákra osztha tó.
(2) A HNS Alap a 19. cikk (3) és (4) bekezdése szerint külön számlákkal rende lkezik a következők tekintetében:
a) olaj, az 1. cikk (5) bekezdése a) pontja i. alpontjának meghatározása sz erint (olaj számla);
b) cseppfolyós könnyű szénhidrogénekből álló, fő összetevőként metánt t artalmazó földgázok (LNG) (LNG
számla); és
c) cseppfolyós, könnyű szénhidrogénekből álló, fő összetevőként propán t és butánt tartalmazó PB gázok (LPG)
(LPG számla).
(3) A HNS Alapba kezdeti hozzájárulást és szükség szerint éves hozzájárul ást kell fizetni.
(4) A HNS Alaphoz való hozzájárulásokat az általános számlára kell befize tni a 18. cikkel összhangban, az
elkülönített számlákra a 19. cikkel összhangban, és vagy az általános szá mlára, vagy az elkülönített számlákra a
20. cikk vagy a 21. cikk (5) bekezdésével összhangban. A 19. cikk (6) bekezd ésére is figyelemmel, az általános
számla a kérdéses számla által fedezett veszélyes és káros anyagok által o kozott kár miatti kárpótlásra szolgál, és
egyelkülönítettszámlánakkellrendelkezésreállniaakérdésesszámlaá ltalfedezettveszélyeséskárosanyagokáltal
okozott kár miatti kárpótláshoz.
(5) A18.cikk,a19.cikk(1)bekezdésea)pontjánaki.ésii.alpontja,vala mintaz(1)bekezdésc)pontja,a20.cikk
és a 21. cikk (5) bekezdésének alkalmazásában, ha egy adott típusú, a károk ozáshoz hozzájáruló rakomány
mennyisége, amelyet egy naptári évben bármely személy egy részes állam te rületén átvett, megnövelve az
ugyanilyen típusú olyan árumennyiségekkel, amelyeket ugyanabban a rész es államban egy vagy több társult
személy átvett, meghaladja a vonatkozó pontban meghatározott határérté ket, akkor az ilyen személynek
hozzájárulástkellfizetnieakérdésesszemélyáltalátvettténylegesme nnyiségtekintetében,függetlenülattól,hogy
az a mennyiség nem haladta meg a vonatkozó határértéket.(6) A „társult személy” kifejezés bármilyen leányvállalatot vagy közöse n ellenőrzött jogi személyt jelent. Azt a
kérdést, hogy egy személy megfelel-e ezen meghatározásnak, az érintett á llam nemzeti jogszabályai alapján kell
eldönteni.
Az éves hozzájárulásokra vonatkozó általános rendelkezések
17. cikk
(1) Azáltalánosszámláraésazegyeselkülönítettszámlákrafizetettéve shozzájárulásokkirovásáraaszerintkerül
sor, ahogyan az a kérdéses számláról való kifizetésekhez szükséges.(2) A 18. és 19. cikk, valamint a 21. cikk (5) bekezdése szerint fizetendő év es hozzájárulásokat a közgyűlés
határozza meg, és számításuk e cikkeknek megfelelően a kárhoz hozzájárul ó rakomány átvett egységei, vagy, a
19. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett rakományok tekintetében az előző naptári év vagy a közgyűlés
határozata szerinti másik év során kirakott egységei alapján történik.(3) Aközgyűléshatározzamegazáltalánosszámlaésazegyeselkülönített számlákesetébenkirovásrakerülőéves
hozzájárulásokteljesösszegét.EhatározatotkövetőenazIgazgatóazeg yesrészesállamoktekintetébenkiszámítja
a 18. cikk, a 19. cikk (1) bekezdése és a 21. cikk (5) bekezdése szerint hozzá járulások fizetésére köteles minden
személy számára a kérdéses személy éves hozzájárulásának mértékét az egy es számlákhoz, a kérdéses személy
tekintetében az előző naptári év vagy a közgyűlés határozata szerinti más ik év során jelentett, károkozáshoz
hozzájáruló rakomány egyes egységeire meghatározott rögzített összeg a lapján. Az általános számla esetében a
károkozáshozhozzájárulórakományegységeiremeghatározottfentemlít ettrögzítettösszegetazezenegyezmény
II. mellékletében található rendelkezések szerint kell kiszámítani. Mi nden egyes elkülönített számlához a
károkozáshoz hozzájáruló rakomány egységeire meghatározott, a fentiek ben említett rögzített összeget úgy kell
kiszámítani, hogy a kérdéses számla esetében kiszabandó teljes éves hozz ájárulást el kell osztani a kérdéses
számlához hozzájáruló rakomány teljes mennyiségével.(4) A közgyűlés az igazgatási költségek fejében is kiróhat éves hozzájáru lást, és határozhat az ilyen költségek
felosztásáról az általános számla alszámlái és az elkülönített számlák k özött.
(5) Azarravonatkozóbecslésalapján,hogyazegyesérintettanyagokmily enmértékbenjárultakhozzáakárhoz,
a közgyűlés határoz az olyan, két vagy több anyag által okozott károk miatt i kártérítésekre kifizetett összegek
megosztásáról is az érintett számlák és alszámlák között, amely anyagok k ülönböző számlákhoz vagy
alszámlákhoz tartoznak.152
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
Éves hozzájárulások az általános számlához
18. cikk
(1) A 16. cikk (5) bekezdésére is figyelemmel, az általános számlához való éves hozzájárulásokat az egyes részes
államoktekintetébenbármelyolyanszemélyteljesítheti,akiazadottál lambanazelőzőnaptáriévben,vagyolyan
másévben,amelyetaközgyűlésesetlegmeghatároz,akárhozhozzájárulór akományból20 000tonnátmeghaladó
teljesmennyiségetvettát,a19.cikk(1)bekezdésébenemlítettanyagokk ivételével,amelymennyiségekakövetkező
alszámlákba tartoznak:
a) az 1. cikk (5) bekezdése a) pontjának vii. alpontjában említett szilárd ömlesztett anyagok;
b) a (2) bekezdésben említett anyagok, ésc) egyéb anyagok.
(2) Az éves hozzájárulást az általános számlára is teljesíthetik azok a sz emélyek, akik kötelesek lettek volna
hozzájárulástfizetniazelkülönítettszámlákraa19.cikk(1)bekezdésé velösszhangban,haannakműködésétnem
halasztottákvolnaelvagyfüggesztettékvolnafela19.cikkelösszhangb an.Azegyeselkülönítettszámlák,amelyek
működését elhalasztották vagy felfüggesztették, a 19. cikk értelmében k ülön alszámlát képeznek az általános
számlán belül.
Éves hozzájárulások az elkülönített számlákhoz
19. cikk
(1) A 16. cikk (5) bekezdésére is figyelemmel az elkülönített számlákra fi zetett éves hozzájárulásokat az egyes
részes államok tekintetében teljesítenie kell:
a) az olajszámla esetében,
i. bármely olyan személynek, aki az olajszennyezéssel okozott károk megt érítésére létesítendő nemzetközi
alap létrehozásáról szóló, 1971. évi nemzetközi egyezmény és módosítása i 1. cikke (3) bekezdésének
meghatározása szerinti, károkozáshoz hozzájáruló olajból 150 000 tonná t meghaladó teljes mennyiséget
vettátakérdésesállambanazelőzőnaptáriévbenvagymásévben,amelyeta közgyűlésesetlegmeghatároz,
és aki köteles vagy köteles lenne hozzájárulást fizetni a nemzetközi olaj szennyezési kártérítési alapba a
kérdéses egyezmény 10. cikkével összhangban, és
ii. bármely olyan személynek, aki a hajókról történő szennyezés megelőzé sről szóló, az egyezményhez
kapcsolódó 1978. évi jegyzőkönyvvel módosított 1973. évi nemzetközi egy ezmény és módosításai
I.mellékleténekI.függelékébenfelsorolt,ömlesztveszállítottegyéb olajból20 000tonnátmeghaladóteljes
mennyiségetvettátakérdésesállambanazelőzőnaptáriévbenvagymásévb en,amelyetaközgyűlésesetleg
meghatároz.
b) az LNG számla esetében bármely olyan személynek, aki az előző naptári év ben vagy más évben, amelyet a
közgyűlés esetleg meghatároz, a kérdéses állam kikötőjében vagy terminá ljában kirakodott LNG rakomány
tulajdonjogát közvetlenül kirakodása előtt birtokolta.
c) az LPG számla esetében bármely olyan személynek, aki az előző naptári év ben vagy más évben, amelyet a
közgyűlés esetleg meghatároz, a kérdéses államban 20 000 tonnát meghalad ó mennyiségű LPG-t vett át.
(2) A (3) bekezdésre is figyelemmel a fenti (1) bekezdésben említett elkül önített számlák az általános számlával
egy időben lépnek hatályba.
(3) A16.cikk(2)bekezdésébenemlítettelkülönítettszámlákkezdetiműk ödésételkellhalasztanimindaddig,amíg
az előző naptári évben, vagy más olyan évben, amelyet a közgyűlés esetleg m eghatároz, a károkozáshoz
hozzájáruló rakományok mennyiségei a kérdéses számla tekintetében megh aladják a következő szinteket:
a) 350 millió tonna károkozáshoz hozzájáruló rakomány az olajszámla teki ntetében;
b) 20 millió tonna károkozáshoz hozzájáruló rakomány az LNG számla tekint etében; és
c) 15 millió tonna károkozáshoz hozzájáruló rakomány az LPG számla tekint etében.
(4) A közgyűlés felfüggesztheti egy elkülönített számla működését, ha:
a) a kérdéses számla tekintetében a károkozáshoz hozzájáruló rakomány me nnyiségei az előző naptári év során
a (3) bekezdésben meghatározott vonatkozó szint alá estek vissza; vagy
b) ha hat hónap eltelt attól a naptól számítva, amikor a hozzájárulások ese dékessé váltak, és a kérdéses számlára
be nem fizetett hozzájárulások teljes összege meghaladja a kérdéses szám la tekintetében az (1) bekezdéssel
összhangban kirótt legutolsó összeg tíz százalékát.
(5) Aközgyűléshelyreállíthatjaegyolyanelkülönítettszámlaműködésé t,amelyeta(4)bekezdésselösszhangban
függesztettek fel.
(6) Minden olyan személynek, aki egy olyan elkülönített számlára lenne kö teles hozzájárulást fizetni, amelynek
aműködéséta(3)bekezdésselösszhangbanelhalasztottákvagya(4)bekez désselösszhangbanfelfüggesztették,az
említett elkülönített számla tekintetében a kérdéses személy részéről e sedékes hozzájárulásokat az általános
számlára kell befizetnie. A jövőbeli hozzájárulások kiszámításához az e lhalasztott vagy felfüggesztett elkülönített
számla egy új alszámlát képez az általános számlán belül, és arra a II. mell ékletben meghatározott HNS
pontrendszer vonatkozik.11/44. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 153
Kezdeti hozzájárulások
20. cikk
(1) Az egyes részes államok tekintetében kezdeti hozzájárulásokat kell a dni olyan összegben, amelyet a 16. cikk
(5) bekezdésével, a 18. és 19. cikkel, valamint a 21. cikk (5) bekezdésével összhangban hozzájárulás fizetésére
köteles egyes személyek esetében egy, az általános számlára és az elkülön ített számlákra nézve azonos nagyságú,
a károkozáshoz hozzájáruló rakomány minden egyes egységére meghatározo tt rögzített összeg alapján kell
kiszámolni,amelyrakománytakérdésesállambanvettekát,illetveLNGes etébenakérdésesállambanrakodtakki
az azon évet megelőző naptári évben, amelyben ezen egyezmény a kérdéses ál lam számára hatályba lép.
(2) Az (1) bekezdésben említett, az általános számlán belüli különböző al számlákra, illetve az egyes elkülönített
számlákra vonatkozó rögzített összeget és az egységeket a közgyűlés hatá rozza meg.
(3) Kezdeti hozzájárulást kell fizetni három hónapon belül azon dátumot k övetően, amelyen a HNS Alap
számlákat bocsát ki az egyes részes államok tekintetében azon személyek r észére, akik az (1) bekezdéssel
összhangban hozzájárulások fizetésére kötelezettek.
Jelentések
21. cikk
(1) Az egyes részes államok gondoskodnak arról, hogy a 18. és 19. cikk vagy a z e cikk (5) bekezdése érelmében
hozzájárulás fizetésére kötelezett személyek szerepelnek egy, az Igazg ató által e cikk rendelkezései szerint
létrehozott és naprakész állapotban tartott jegyzéken.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott célokra az egyes részes államok a HNS Alap belső szabályzatában
megállapítottidőpontbanésmódonazIgazgatótudomásárahozzákmindeno lyanszemélynevétéscímét,akiaz
állam tekintetében köteles hozzájárulást fizetni a 18. és 19. cikkel vagy az e cikk (5) bekezdésével összhangban,
valamint a károkozáshoz hozzájáruló rakomány azon kapcsolódó mennyiség eire vonatkozó adatokat, amelyek
miatt a kérdéses személy köteles hozzájárulást fizetni az előző naptári é vre nézve.
(3) Annak érdekében, hogy meg lehessen bizonyosodni arról, hogy bármely a dott időpontban kik azok a
személyek,akika18.és19.cikkelvagyecikk(5)bekezdésévelösszhangba nhozzájárulástkötelesekfizetni,éshogy
meg lehessen határozni a körülményektől függően az ilyen személy tekinte tében figyelembe vett rakomány
mennyiségeit a hozzájárulás összegének meghatározásakor, a jegyzék az e llenkező bizonyításig a benne foglalt
tények bizonyítéka.(4) Haegyrészesállamnemteljesítiazonkötelezettségét,hogyazIgazga tótudomásárahozzaa(2)bekezdésben
említettinformációkat,ésezaHNSAlapszámárapénzügyiveszteségetere dményez,akkorerészesállamköteles
kártalanítani a HNS Alapot az ilyen veszteségért. A közgyűlés az Igazgató ajánlására határozatot hoz arról, hogy
egy részes állam köteles-e ilyen kártérítést fizetni.(5) Egyrészesállamegyikkikötőjébőlvagytermináljábólugyanazonálla megymásikkikötőjébevagytermináljába
szállított és ott kirakott, károkozáshoz hozzájáruló rakomány tekintet ében a részes államoknak lehetősége van
jelentéstbenyújtaniaHNSAlaphoz,megadvaakárokozáshozhozzájárulór akományösszesátvételérekiterjedően
a teljes éves mennyiséget az egyes számlák tekintetében, beleértve minde n olyan mennyiséget, amelyre nézve a
16. cikk (5) bekezdése alapján hozzájárulásokat kell fizetni. A részes ál lam a jelentés benyújtásakor vagy:
a) értesítiaHNSAlapot,hogyakérdésesállamatárgyévrenézveegyösszeg benfizetikiaHNSAlapnakazegyes
számlákra vonatkozó teljes összeget, vagy pedig
b) utasítja a HNS Alapot, hogy az egyes számlák tekintetében a teljes össze get rója ki oly módon, hogy az egyes
átvevők, vagy LNG esetében a jogosult részére, aki a kérdéses részes állam joghatóságán belül rakodik ki,
kiszámlázzaazáltalukfizetendőösszeget.Eszemélyeketazérintettáll amnemzetitörvényeiszerintazonosítják.
A hozzájárulások fizetésének elmulasztása
22. cikk
(1) A 18., 19., és 20. cikk vagy a 21. cikk (5) bekezdése szerint esedékes bár mely hozzájárulás összegére és a
hátralékos hozzájárulások összegére kamatot számítanak fel olyan kamat lábbal, amelyet a HNS Alap belső
szabályzata szerint határoznak meg, feltéve, hogy eltérő körülményekre eltérő kamatlábakat határoznak meg.
(2) Haegyolyanszemély,akihozzájárulástkötelesfizetnia18.,19.,és2 0.cikkelvagya21.cikk(5)bekezdésével
összhangban, nem teljesíti kötelezettségét az ilyen hozzájárulás vagy a nnak bármely része tekintetében és
hátralékbanvan,akkorazIgazgatómindenindokoltintézkedéstmeghozaH NSAlapnevébenazilyenszeméllyel
szemben, beleértve a bírósági eljárást is, az esedékes összeg behajtása é rdekében. Azonban ha a szerződésszegő
hozzájáruló személy nyilvánvalóan fizetésképtelen vagy a körülmények e zt más módon indokolttá teszik, úgy a
közgyűlésazIgazgatóajánlásáraúgyhatározhat,hogyahozzájárulóféle llennemindítanak,illetvenemfolytatnak
eljárást.154 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
A részes államok opcionális hozzájárulás-fizetési kötelezettsége
23. cikk
(1) A 21. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül egy részes állam a megerősít ő, elfogadó, jóváhagyó vagy a
csatlakozásról szóló okirat letétbe helyezésekor vagy azt követően bárm ikor nyilatkozhat úgy, hogy felelősséget
vállal azon kötelezettségekre, amelyeket ezen egyezmény ró mindazon sze mélyekre, akik a 18., 19., és 20. cikkel
vagya21.cikk(5)bekezdésévelösszhangbanhozzájárulástkötelesekfiz etniakérdésesállamterületénátvettvagy
kirakott veszélyes és káros anyagok tekintetében. Az ilyen nyilatkozat í rásos formában készül és meghatározza,
mely kötelezettségek vállalására került sor.
(2) Haaz(1)bekezdésszerintinyilatkozatmegtételéreezenegyezmény46 .cikkszerintihatálybalépéseelőttkerül
sor, akkor azt letétbe kell helyezni a Főtitkárnál, aki ezen egyezmény hat álybalépése után a nyilatkozatról
tájékoztatja az Igazgatót.(3) Az(1)bekezdésszerintiolyannyilatkozatot,amelynekmegtételéree zenegyezményhatálybalépéseutánkerül
sor, az Igazgatónál kell letétbe helyezni.(4) Az olyan nyilatkozatot, amelynek megtételére e cikkel összhangban ke rült sor, az illető állam visszavonhatja
az Igazgatónak küldött ilyen értelmű értesítéssel. Az ilyen értesítés há rom hónappal azt követően lép hatályba,
hogy azt az Igazgató megkapta.(5) Minden olyan állam, amelyet egy e cikkel összhangban tett nyilatkozat kötelez, köteles lemondani minden
olyan mentességről, amely egyébként megilletné a nyilatkozatban meghat ározott bármely kötelezettség
tekintetében, egy illetékes bíróságnál ellene indított eljárásban.
Szervezet és igazgatás
24. cikk
A HNS Alap közgyűléssel és egy Igazgató által vezetett Titkársággal rende lkezik.
Közgyűlés
25. cikk
A közgyűlés azon államokból áll, amelyek aláírták ezen egyezményt.
26. cikk
A közgyűlés feladatai a következők:
a) mindenrendesülésenaközgyűléselnökénekéskétalelnöknekamegválas ztása,akikhivatalukatakövetkező
rendes ülésig töltik be;
b) saját eljárási szabályainak meghatározása, az egyezmény rendelkezés ei alapján;
c) belső és pénzügyi szabályok kidolgozása, alkalmazása és folyamatos fe lülvizsgálata a HNS Alap 13. cikke (1)
bekezdésének a) pontjában meghatározott céllal, és a HNS Alap 15. cikkben felsorolt, ezzel összefüggő
feladataival kapcsolatban;
d) azIgazgatókinevezéseésszükségszerintintézkedésmásilyenszemély ekkinevezéséről,valamintazIgazgató
és más személyek szolgálati feltételeinek meghatározása;
e) a 15. cikk b) pontjával összhangban elkészített éves költségvetés elfo gadása;
f) szükség szerint az Igazgató ajánlásainak megfontolása és jóváhagyása a kárhoz hozzájáruló rakomány
meghatározásának tartalmi köre tekintetében;
g) könyvvizsgálók kinevezése és a HNS Alap könyvelésének jóváhagyása;h) a HNS Alappal szembeni követelések rendezésének jóváhagyása, határoz athozatal a 14. cikk szerint
rendelkezésreállókártérítésiösszegfelosztásárólazigénylőkközött ,ésazonfeltételekmeghatározása,amelyek
szerint a követelésekkel kapcsolatban feltételes kifizetéseket kell te ljesíteni annak érdekében, hogy a káreset
áldozatait a lehető legsürgősebben kártalanítsák;
i) egykártérítésiigényeketkezelőbizottságfelállításalegalábbhét, denemtöbbmint15taggal,valamintbármely
olyan, ennek alárendelt ideiglenes vagy állandó testület létrehozása, a melyet a közgyűlés szükségesnek ítél
hatáskörének meghatározása és a rábízott feladatok elvégzéséhez szüksé ges hatáskör biztosítása érdekében;
egy ilyen testület tagjainak kinevezésekor a közgyűlés törekszik a tagok igazságos földrajzi eloszlásának és a
részes államok megfelelő képviseletének biztosítására; a közgyűlés elj árási szabályait értelemszerűen
alkalmazni kell az ilyen alárendelt testület munkájára is;
j) annakmeghatározása,hogyazegyezménytalánemíróállamokközül,aSze rvezettársulttagjaiközül,illetve
a kormányközi és nemzetközi nem kormányzati szervezetek közül melyek szá mára engedélyezett, hogy
szavazati jog nélkül részt vegyenek a közgyűlés és az alárendelt testület ek ülésein;11/44. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 155
k) utasítások adása a HNS Alap igazgatásával kapcsolatban az Igazgató és a z alárendelt testületek részére;
l) az egyezmény és saját döntései megfelelő végrehajtásának felügyelete ;
m) ötévente az egyezmény végrehajtásának felülvizsgálata, külön hivatk ozással a díjak kiszámítására szolgáló
rendszer működésére és a belföldi kereskedelem hozzájárulási mechanizm usára, és
n) olyan egyéb funkciók betöltése, amelyeket ezen egyezmény alapján ruhá znak rá vagy amelyek egyébként
szükségesek a HNS Alap megfelelő működéséhez.
27. cikk
(1) A közgyűlés rendes üléseit évente egyszer tartja, s azt az Igazgató hív ja össze.
(2) A közgyűlés rendkívüli üléseit az Igazgató hívja össze a közgyűlés tag jai legalább egyharmadának a kérésére,
és összehívhatja az Igazgató is saját kezdeményezésére a közgyűlés Elnök ével folytatott konzultáció után. Az
Igazgató a tagokat legalább 30 nappal korábban értesíti az ilyen ülésekrő l.
28. cikk
A közgyűlés üléseinek határozatképességéhez tagjainak többsége szüksé ges.
Titkárság
29. cikk
(1) A Titkárság az Igazgatóból és olyan személyzetből áll, amely a HNS Alap igazgatásához szükséges.
(2) Az Igazgató a HNS Alap jogi képviselője.
30. cikk
(1) A HNS Alap legfőbb irányító tisztviselője az Igazgató. A közgyűlés ált al adott utasítások szerint az Igazgató
elvégzi azon feladatokat, amelyeket ezen egyezmény, a HNS Alap belső szab ályzata és a közgyűlés ruház az
Igazgatóra.
(2) Az Igazgató kötelessége különösen
a) a HNS Alap igazgatásához szükséges személyek kinevezése;b) a HNS Alap vagyona megfelelő igazgatásának érdekében az összes indokol t intézkedés meghozatala;
c) az ezen egyezmény hatálya alatt esedékes hozzájárulások beszedése, be tartva különösen a 22. cikk (2)
bekezdésének rendelkezéseit;
d) a HNS Alappal szembeni követelések kezeléséhez és a HNS Alap egyéb funkc ióinak ellátásához szükséges
mértékben jogi, pénzügyi és egyéb szakértők alkalmazása;
e) minden indokolt intézkedés meghozatala a HNS Alappal szembeni követel ések kezelésére, a HNS Alap belső
szabályzatában meghatározott korlátok és feltételek betartása mellett , beleértve a követelések végleges
rendezését a közgyűlés előzetes jóváhagyása nélkül, ahol e szabályok így rendelkeznek;
f) az egyes naptári évekre vonatkozó pénzügyi beszámolók és költségvetés i becslések elkészítése és a
közgyűlésnek történő benyújtása;
g) a közgyűlés elnökével konzultálva a HNS Alap előző évi tevékenységeire vonatkozó jelentés elkészítése és
közzététele; és
h) olyandokumentumokésinformációkkészítése,gyűjtéseésterjesztése ,amelyekreaközgyűlésésazalárendelt
testületek munkájához szükség lehet.
31. cikk
Kötelességeik ellátása során az Igazgató, valamint az Igazgató által kij elölt alkalmazottak és szakértők nem
folyamodhatnak utasításokért és nem fogadhatnak el utasításokat egyetl en kormányzattól vagy a HNS Alapon
kívüli hatóságtól sem. Tartózkodniuk kell minden olyan cselekedettől, a mely hátrányos színben tüntetné fel
nemzetközitisztviselőibeosztásukat.Mindenrészesállamamagarészér őlkötelezettségetvállalazIgazgató,ésaz
Igazgatóáltalkijelöltszemélyzetésszakértőkfeladataikizárólagosn emzetközijellegénektiszteletbentartására,és
arra, hogy nem törekszik befolyásolni őket kötelességük végzése során.156
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
Pénzügyek
32. cikk
(1) Minden részes állam viseli a közgyűlésben résztvevő saját küldöttség e és az alárendelt testületekben működő
képviselőinek fizetését, valamint utazási és egyéb költségeit.
(2) A HNS Alap működése során felmerült minden egyéb költséget a HNS Alap vi sel.
Szavazás
33. cikk
A következő rendelkezések vonatkoznak a közgyűlésen való szavazásra:
a) minden tag egy szavazattal rendelkezik;b) ha a 34. cikk másként nem rendelkezik, a közgyűlés határozatait a jelen l evő és szavazó tagok többségi
szavazatával kell meghozni;
c) azoknál a határozatoknál, amelyeknél kétharmados többségre van szüks ég, a jelen levő tagok kétharmados
szavazattöbbsége szükséges; és
d) e cikk alkalmazásában a „jelen levő tagok” kifejezés „az ülésen a szavaz ás időpontjában jelen levő tagokat”
jelenti,ésa„jelenlevőésszavazótagok”kifejezésa„jelenlevőésigenn elvagynemmelszavazótagokat”jelenti.
A szavazástól tartózkodó tagok nem tekinthetők szavazónak.
34. cikk
A közgyűlés következő határozataihoz van szükség kétharmados többségre :
a) a19.cikk(4)vagy(5)bekezdéseszerintihatározategyelkülönítettsz ámlaműködésénekfelfüggesztésérőlvagy
újraindításáról;
b) a22.cikk(2)bekezdéseszerintihatározategyhozzájárulófélellenik eresetmegindításánakvagyfolytatásának
elvetéséről;
c) az Igazgatónak a 26. cikk d) pontja szerinti kinevezése;
d) az alárendelt testületeknek a 26. cikk i) pontja szerinti alapítása, és az ilyen alapítással kapcsolatos ügyek, és
e) az 51. cikk (1) bekezdése szerinti döntés ezen egyezmény hatályban mara dásáról.
Adómentességek és devizaszabályok
35. cikk
(1) A HNS Alap, annak vagyona, bevétele, beleértve a hozzájárulásokat is, és funkcióinak a 13. cikk (1)
bekezdésében leírtak szerinti gyakorlásához szükséges más ingatlanok m inden részes államban mentességet
élveznek a közvetlen adóztatás alól.
(2) HaaHNSAlapjelentősingóésingatlantulajdontvásárol,vagyolyansz olgáltatásokatveszigénybe,amelyekre
szükségevanhivatalostevékenységeigyakorlásáhoza13.cikk(1)bekezd ésébenfelsoroltcélokeléréseérdekében,
ésevásárlásoknakaköltségeiközvetlenadótvagyforgalmiadóttartalma znak,akkorarészesállamokkormányai
–haezlehetséges–megfelelőintézkedésekethoznakazilyenilletékekés adókelengedésérevagyvisszafizetésére.
Azígymegszerzettárukellenértékfejébenvagyingyenesennemadhatókto vább,kivéve,haerreamentességetvagy
visszafizetést biztosító vagy támogató kormány által jóváhagyott felté telek szerint kerül sor.
(3) Az olyan illetékek, adók vagy díjak tekintetében, amelyek pusztán köz üzemi szolgáltatások megfizetését
jelentik, nem lehet mentességben megállapodni.(4) AHNSAlapmentességetélvezmindenvám,adóésegyéb,azáltalavagynev ébensajáthivataloshasználatára
behozott vagy kivitt árucikkekre kirótt hasonló adók alól. Az így behozot t árucikkek nem ruházhatók át sem
ellenszolgáltatásfejében,semingyenesenazonországterületén,amely reazokatbehozták,kivéveakérdésesország
kormánya által elfogadott feltételek mellett.11/44. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 157
(5) A HNS Alaphoz hozzájáruló személyekre, valamint a HNS Alapból kártérí tésben részesülő áldozatokra és
tulajdonosokra azon állam pénzügyi jogszabályai érvényesek, ahol adózá si kötelezettség alatt állnak, és e
szempontból semmilyen különleges mentességben vagy más előnyben nem rés zesülnek.
(6) A devizára vagy az átutalásokra vonatkozó jelenlegi és jövőbeli rende letektől függetlenül a részes államok
engedélyezik minden hozzájárulás átutalását és kifizetését a HNS Alap sz ámára, illetve HNS Alap által kifizetett
bármilyen kártérítés korlátozás nélküli átutalását és kifizetését.
Az információk bizalmas jellege
36. cikk
Az ezen egyezmény alkalmazásában az egyes hozzájárulókkal kapcsolatosa n szolgáltatott információk nem
hozhatók más tudomására a HNS Alapon kívül, kivéve amilyen mértékben erre szigorúan a HNS Alap feladatai
elvégzésének lehetővé tétele érdekében szükség lehet, beleértve a jogi e ljárások megindítását és az azok elleni
védekezést.
IV. FEJEZET
KÖVETELÉSEK ÉS KERESETEK
A keresetek korlátozása
37. cikk
(1) A II. fejezet szerinti kártérítéshez való jog megszűnik, kivéve ha az e mlített fejezet szerint keresetet indítanak
három éven belül azon nap után, amikor a kárt szenvedő személy értesült a ká rról és a tulajdonos kilétéről, vagy
ezekről ésszerűen elvárhatóan értesülnie kellett volna.
(2) AIII.fejezetszerintikártérítéshezvalójogmegszűnik,kivéve,haa zemlítettfejezetszerintkeresetetindítanak
vagya39.cikk(7)bekezdéseszerintértesítéstküldenekháromévenbelül azonnapután,amikorakártszenvedő
személy értesült vagy ésszerűen elvárhatóan értesülnie kellett volna a k árról és a tulajdonos kilétéről.
(3) A kárt okozó baleset bekövetkeztének napját követő 10 év eltelte után a zonban már semmilyen esetben sem
indítható kereset.(4) Haabaleseteseményeksorozatábóláll,úgya(3)bekezdésbenemlített 10évesidőszakazutolsóilyenesemény
napjától kezdődik.
Joghatóság a tulajdonos elleni kereset szempontjából
38. cikk
(1) Ha egy baleset kárt okozott egy vagy több részes állam területén, beleé rtve a parti tengereket is, vagy egy, a
3. cikk b) pontjában említett térségben, vagy megelőző intézkedéseket te ttek a károk megelőzésére vagy
minimálisra csökkentésére az ilyen területen, beleértve a parti tengere ket is, vagy az ilyen térségben, úgy csak az
ilyenrészesállamokbíróságainlehetkártérítésirántikeresetetindít aniatulajdonosvagymásegyébszemélyellen,
aki pénzügyi biztosítékot nyújt a tulajdonos felelősségére.
(2) Ha egy baleset kizárólag a részes államok bármelyikének területén kív ül okozott kárt, beleértve a parti
tengereket is, és ezen egyezmény alkalmazásának a 3. cikk c) pontjában meg határozott feltételei teljesültek, vagy
pedigazilyenkármegelőzésérevagyminimálisracsökkentéséremegelőző intézkedésekettettek,úgyatulajdonos
vagymás,atulajdonosfelelősségérepénzügyibiztosítékotnyújtószemé lyellencsakakövetkezőbíróságokonlehet
kártérítési keresetet indítani:
a) azon részes állam bíróságán, ahol a hajó lajstromozva van, vagy lajstro mozatlan hajó esetén azon államnak a
bíróságán, amelynek lobogója alatt a hajó hajózni jogosult, vagy
b) azon részes állam bíróságán, ahol a tulajdonos szokásos tartózkodási h elye vagy ahol a tulajdonos gazdasági
tevékenységének székhelye található, vagy
c) azon részes állam bíróságán, ahol alapot hoztak létre a 9. cikk (3) bekez désével összhangban.158 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
(3) Az (1) és (2) bekezdés szerint indított keresetről ésszerű módon értes íteni kell az alperest.
(4) Mindenrészesállamgondoskodikarról,hogybíróságainakjoghatóság akiterjedjenazezenegyezményalapján
indított kártérítési keresetek elbírálására.
(5) Miutánatulajdonosvagyabiztosítóvagymás,a12.cikkelösszhangban pénzügyibiztosítékotnyújtószemély
alapot hozott létre a 9. cikk szerint, azon állam bíróságai, amelyben az al apot létrehozták, kizárólagos
joghatósággal rendelkeznek az alap kiutalásával és felosztásával kapcs olatos valamennyi ügy eldöntésére.
Joghatóság a HNS Alap ellen vagy a HNS Alap által indított kereset tekintet ében
39. cikk
(1) E cikk következő rendelkezései szerint a HNS Alap elleni bármilyen kár térítési kereset a 14. cikk értelmében
csakolyanbíróságonindítható,amelya38.cikkszerintijoghatósággalr endelkezikakérdésesbalesetáltalokozott
kárért felelős tulajdonos elleni keresetek tekintetében, vagy egy olyan részes állam bíróságán, amely illetékes lett
volna, ha a tulajdonost terhelné a felelősség.
(2) Amennyiben a veszélyes és káros anyagokat szállító hajót, amely a bale setet okozta, nem azonosították, úgy
a 38. cikk (1) bekezdésének rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmaz ni a HNS Alap elleni keresetekre.
(3) Minden részes állam gondoskodik arról, hogy bíróságai joghatósággal rendelkezzenek az (1) bekezdésben
említett, a HNS Alappal szembeni keresetek elbírálására.(4) Ha egy bíróságon kártérítési keresetet indítottak a tulajdonos vagy a tulajdonos részére garanciát biztosító
személy ellen, akkor a kérdéses bíróság kizárólagos joghatósággal rende lkezik a HNS Alap ellen a 14. cikk
rendelkezései szerint ugyanezen kár tekintetében indított minden keres et szempontjából.
(5) Minden részes állam gondoskodik arról, hogy a HNS Alapnak joga legyen b eavatkozó félként bekapcsolódni
minden olyan jogi eljárásba, amelyet ezen egyezménnyel összhangban a kér déses állam egy illetékes bíróságán
indítottak a tulajdonos vagy a tulajdonos részére garanciát biztosító sz emély ellen.
(6) Ha a (7) bekezdés másként nem rendelkezik, a HNS Alapra nézve nem jelent kötelezettséget az az ítélet vagy
határozat, amely olyan eljárás során született, amelyben az Alap nem járt el, és az olyan egyezség sem, amelyben
az Alap nem vett részt.(7) Az (5) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül, ha ezen egyezmény ér telmében egy tulajdonos vagy a
tulajdonosrészéregaranciátnyújtószemélyellenkártérítésikeresete tindítanakegyrészesállamilletékesbíróságán,
akkor az eljárásban részt vevő felek mindegyike jogosult a kérdéses állam nemzeti jogszabályai alapján értesíteni
a HNS Alapot az eljárásról. Ha ilyen értesítésre az érintett bíróság által alkalmazott törvények által megkívánt
alakiságokkal összhangban, és olyan időben és oly módon került sor, hogy a HNS Alap ténylegesen olyan
helyzetben volt, amely lehetővé tette tényleges közreműködését az eljár ásban, úgy a bíróság által egy ilyen eljárás
során hozott bármilyen ítélet, miután az ítélethozatal helye szerinti ál lamban jogerőre emelkedett és
végrehajthatóvávált,kötelezőerejűleszaHNSAlapranézveabbanazérte lemben,hogyakérdésesítélettényállását
és megállapításait a HNS Alap még akkor sem vitathatja, ha a HNS Alap tényle gesen nem kapcsolódott be az
eljárásba.
Elismerés és végrehajtás
40. cikk
(1) A 38. cikkel összhangban joghatósággal rendelkező valamennyi bírósá g által hozott ítéletet, amely az
ítélethozatalhelyeszerintiállambanvégrehajthatóésellenerendesjo gorvoslatilehetőségmárnemállfenn,minden
részes állam elismeri, kivéve ha:
a) az ítélet csalás eredményeként született, vagyb) az alperest az ésszerűen elvárható módon nem értesítették és részére ne m biztosítottak megfelelő lehetőséget
álláspontja előterjesztésére.
(2) Az (1) bekezdés értelmében elismert ítélet minden részes államban vég rehajtható, amint a kérdéses államban
szükséges alakiságok teljesültek. Az alakiságok nem teszik lehetővé az ü gy érdemi újratárgyalását.
(3) A 14. cikk (6) bekezdésében említett felosztásra vonatkozó határozat tól függően a 39. cikk (1) és (3)
bekezdésévelösszhangbanjoghatósággalrendelkezővalamelybíróságál talaHNSAlapellenhozottítéletet,miután
azazítélethozatalhelyeszerintiállambanvégrehajthatóváésrendesjo gorvoslatiútonmegnemtámadhatóvávált,
minden részes államban elismerik és végrehajthatónak tekintik.11/44. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 159
Jogátruházás és visszkereset
41. cikk
(1) A HNS Alap a HNS Alap által a 14. cikk (1) bekezdésével összhangban kifiz etett bármely kártérítési összeg
tekintetébenjogátruházásútjánmegszerziazonjogokat,amelyeketakár talanítottszemélyesetlegatulajdonossal
vagy a tulajdonos számára garanciát biztosító személlyel szemben élveze tt.
(2) Ezen egyezmény rendelkezései nem sértik a HNS Alap visszkereseti vagy jogátruházási jogát bármely
személlyel szemben, beleértve a 7. cikk (2) bekezdésének d) pontjában eml ített személyeket is, az előző
bekezdésbenemlítettekkivételével,amennyibenazokkorlátozhatjákaf elelősségüket.AHNSAlapilyenszeméllyel
szemben fennálló jogátruházási joga semmilyen esetben sem kevésbé előny ös, mint amely azon személy
biztosítóját illeti meg, akinek a kártérítést kifizették.
(3) A HNS Alappal szemben esetleg fennálló bármely egyéb jogátruházási va gy visszkereseti jog sérelme nélkül,
egy részes állam vagy annak valamely szerve, amely a nemzeti törvényekkel összhangban kártérítést fizetett,
jogátruházás révén megszerzi azon jogokat, amelyeket az így kártalaníto tt személy élvezett volna ezen
egyezményből eredően.
Helyettesítési záradék
42. cikk
Ezen egyezmény minden olyan egyezményt helyébe lép, amely az egyezmény al áírásra bocsátásának napján
hatályos volt vagy aláírás, megerősítés illetve csatlakozás előtt állt, de csak olyan mértékben, amilyen mértékben
a kérdéses egyezmény ellentétes vele; e cikk azonban semmiképpen nem befo lyásolja a részes államok
kötelezettségeit, amelyek az ilyen egyezményből fakadnak az ezen egyezm ényt alá nem író államokkal szemben.
V. FEJEZET
ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
A károkozáshoz hozzájáruló rakományra vonatkozó információk
43. cikk
A45.cikk(3)bekezdésébenemlítettokiratletétbehelyezésekor,ésazut ánévente,amígezenegyezményhatályba
nem lép egy adott államban, a kérdéses állam köteles adatokat szolgáltatn i a Főtitkár részére az előző év során az
illető államban átvett, illetve LNG esetében, az illető államban kirakot t, a károkozáshoz hozzájáruló rakomány
jelentős mennyiségeiről, tekintettel az általános számlára és az egyes e lkülönített számlákra.
A közgyűlés első ülése
44. cikk
A Főtitkár hívja össze a közgyűlés első ülését. Ezt az ülést ezen egyezmény hatálybalépése után a lehető
leghamarabb meg kell tartani, de legkésőbb 30 nappal a kérdéses hatálybal épés után.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
Aláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás és csatlakozás
45. cikk
(1) Ezen egyezményt a Szervezet székhelyén 1996. október 1. és 1997. szept ember 30. között nyitják meg
aláírásra, és ezután csatlakozásra nyitott marad.160 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
(2) Az államok a következőképpen nyilváníthatják ki, hogy az egyezményt m agukra nézve kötelező erejűnek
fogadják el:
a) megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra vonatkozó fenntartás n élküli aláírással, vagy
b) megerősítéstől, elfogadástól vagy jóváhagyástól függő aláírással, a melyet megerősítés, elfogadás vagy
jóváhagyás követ, vagy
c) csatlakozással.
(3) Amegerősítésre,elfogadásra,jóváhagyásravagycsatlakozásraegyi lyenértelműokiratnakaFőtitkárnáltörténő
letétbe helyezésével kerül sor.
Hatálybalépés
46. cikk
(1) Ez az egyezmény 18 hónappal azon napot követően lép hatályba, amelyen a z alábbi feltételek teljesülnek:
a) legalább12állam,beleértvenégy,egyenkéntlegalább2millióbruttót onnatartalomfelettrendelkezőállamot,
kinyilvánítja beleegyezését, hogy magára nézve kötelezőnek ismeri el és
b) aFőtitkára43.cikkelösszhangbantájékoztatástkapottarról,hogyaz ilyenállamokbanazonszemélyek,akik
a18.cikk(1)bekezdéséneka)ésc)pontjaszerintköteleseklennénekhozz ájárulástfizetni,azelőzőnaptáriév
során legalább 40 millió tonna összmennyiségű, az általános számlához ho zzájáruló rakományt vettek át.
(2) Olyan állam esetében, amely azt követően nyilvánítja ki beleegyezésé t, hogy ezen egyezményt kötelező
erejűnekismeriel,miutánahatálybalépésfeltételeiteljesültek,azil yenbeleegyezésháromhónappalabeleegyezés
kinyilvánításátkövetőenléphatályba,vagyazonanapon,amikorezenegy ezményaz(1)bekezdésselösszhangban
hatályba lép, attól függően, hogy a kettő közül melyikre kerül később sor.
Felülvizsgálat és módosítás
47. cikk
(1) A Szervezet konferenciát hívhat össze ezen egyezmény felülvizsgálat a és módosítása céljából.
(2) A Főtitkár hat részes állam vagy a részes államok kétharmadának kérésé re, attól függően, hogy melyik szám
a nagyobb, összehívja a részes államok konferenciáját az egyezmény felül vizsgálata és módosítása céljából.
(3) Az egyezmény kötelező erejét elismerő olyan beleegyezést, amelyet ez en egyezmény módosítása
hatálybalépéséneknapjautánnyilvánítottakki,úgykelltekinteni,hog yazamódosítottegyezményrevonatkozik.
A határértékek módosítása
48. cikk
(1) A 47. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, az e cikkben szereplő külö nleges eljárást kizárólag a 9. cikk (1)
bekezdésében és a 14. cikk (5) bekezdésében megállapított határértékek m ódosítására alkalmazzák.
(2) Arészesállamoklegalábbfelének,dearészesállamokközülmindenkép penlegalábbhatnakakérésérea9.cikk
(1) bekezdésében és a 14. cikk (5) bekezdésében meghatározott határérték ek módosítására irányuló javaslatot a
Főtitkár átadja a Szervezet összes tagjának és az összes szerződő államna k.
(3) A fentiek szerint javasolt és köröztetett módosítást a Szervezet Jogi Bizottságához (a „Jogi Bizottság”) kell
benyújtani véleményezésre, legalább hat hónappal annak köröztetése utá n.
(4) Minden szerződő állam, akár tagja a Szervezetnek, akár nem, jogosult r észt venni a Jogi Bizottság által a
módosítások megtárgyalása és elfogadása céljából lefolytatott eljárás okban.
(5) A módosításokat a (4) bekezdés rendelkezései szerint kibővített Jogi Bizottságban jelen levő és szavazó
Szerződőállamokkétharmadostöbbségévelkellelfogadni,azzalafeltét ellel,hogyaSzerződőállamoknaklegalább
a fele jelen legyen a szavazás időpontjában.11/44. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 161
(6) Ahatárértékekmódosításátcélzóvalamelyjavaslatügyébeneljárvaa JogiBizottságfigyelembevesziabalesetek
tapasztalatait, és különösen az azokból származó károk mértékét, a monet áris értékek változásait és a javasolt
módosításhatásátabiztosításdíjára.Figyelembevesziméga9.cikk(1)b ekezdésébenésa14.cikk(5)bekezdésében
meghatározott határértékek között viszonyt is.
(7) a) Azecikkszerintihatárértékekmódosításainemtehetőekmegfontol ástárgyáváattólanaptólszámítottöt
éven belül, amikor ezen egyezményt aláírásra bocsátották, illetve attól a naptól számított öt éven belül,
amikor az előző módosítás e cikk értelmében hatályba lépett.
b) Egyik határérték sem növelhető úgy, hogy az ezen egyezményben meghatár ozott, az ezen egyezmény
aláírásratörténőmegnyitásánaknapjátólszámított,kamatoskamatszám ításimódszerrelévihatszázalékkal
megnövelt valamely határértéknek megfelelő összeget meghaladja.
c) Egyik határérték sem növelhető úgy, hogy meghaladja azt az összeget, am ely megfelel az ezen
egyezményben meghatározott határérték háromszorosának.
(8) Az (5) bekezdéssel összhangban elfogadott módosításról a Szervezet é rtesíti az összes szerződő államot. A
módosítástazértesítésnapjátólszámított18hónaposidőszakletelteut ánelfogadottnakkelltekinteni,kivéve,ha
a kérdéses időszakon belül azon államoknak legalább a negyede, amely álla mok a módosítás elfogadásának
időpontjábanszerződőállamokvoltak,aFőtitkártudomásárahozzák,hog ynemfogadjákelamódosítást,amely
esetben a módosítás elutasítottnak minősül és hatályát veszti.
(9) A(8)bekezdésselösszhangbanelfogadottnaktekintettvalamelymódo sítás18hónappalazelfogadásautánlép
hatályba.(10) A módosítás minden szerződő államra nézve kötelező, kivéve, ha a 49. c ikk (1) és (2) bekezdésével
összhangban felmondják ezen egyezményt legalább hat hónappal a módosítá s hatálybalépése előtt. E felmondás
akkor lép életbe, amikor a módosítás hatályba lép.(11) Ha egy módosítást elfogadtak, de az elfogadására megszabott 18 hónap os időszak még nem telt el, egy
szerződőállammáválóállamranézveakérdésesidőszakalatt,amódosítás kötelezőerejűlesz,hahatálybalép.Egy
olyan államra nézve, amely a kérdéses időszak után válik szerződő állammá , az a módosítás lesz kötelező erejű,
amelyeta(8)bekezdésselösszhangbanfogadtakel.Azebekezdésbenemlít ettesetekbenegyállamranézveakkor
lesz kötelező egy módosítás, amikor a kérdéses módosítás hatályba lép, va gy amikor ezen egyezmény a kérdéses
állam tekintetében hatályba lép, ha ez következik be később.
Felmondás
49. cikk
(1) Ezenegyezménytbármelyikrészesállambármikorfelmondhatjaazonna potkövetően,amelyenazegyezmény
a kérdéses részes állam tekintetében hatályba lépett.(2) A felmondás egy felmondó okiratnak a Főtitkárnál történő letétbe hely ezésével történik.
(3) Afelmondás12hónappal,vagyafelmondóokiratbanesetlegmeghatároz otthosszabbidőszakkalaFőtitkárnál
való letétbe helyezése után lép életbe.(4) Függetlenül attól, hogy egy részes állam e cikk alapján az egyezményt f elmondja, ezen egyezmény
rendelkezései a 18. és 19. cikk, valamint a 21. cikk (5) bekezdése szerinti hozzájárulásra vonatkozó fizetési
kötelezettségekkel kapcsolatban továbbra is érvényben maradnak az olya n kártérítési kifizetések tekintetében,
amelyekről a közgyűlés a felmondás életbe lépését megelőzően bekövetkez ett valamely balesettel kapcsolatban
határoz.
A közgyűlés rendkívüli ülései
50. cikk
(1) Egyolyanfelmondóokiratletétbehelyezésétkövető90naponbelül,am elynekhatásáravalamelyrészesállam
véleménye szerint szerint jelentős mértékben emelkedni fog a többi része s állam részéről fizetendő hozzájárulás
szintje, e részes állam felkérheti az Igazgatót, hogy hívja össze a közgyű lés rendkívüli ülését. Az Igazgató a
közgyűlést úgy hívja össze, hogy az ülésre a kérés beérkezésétől számítot t legalább 60 napos időszak letelte után
kerüljön sor.
(2) Az Igazgató kezdeményezheti a közgyűlés rendkívüli ülésének összehí vását úgy, hogy az ülésre bármely
felmondóokiratletétbehelyezésétkövető60naposidőszakonbelülkerül jönsor,amennyibenazIgazgatóúgyítéli
meg,hogyakérdésesfelmondáshatásárajelentősmértékbenemelkednifog atöbbirészesállamrészérőlfizetendő
hozzájárulás szintje.
(3) Ha a közgyűlés az (1) vagy (2) bekezdés szerint összehívott valamely re ndkívüli ülésen úgy határoz, hogy a
felmondáshatásárajelentősmértékbenemelkednifogatöbbirészesállam részérőlfizetendőhozzájárulásszintje,
akkorezenállamokbármelyikeafelmondáshatálybalépéséneknapjánálle galább120nappalkorábbanugyanerre
a napra eső hatállyal felmondhatja ezen egyezményt.162 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
Megszűnés
51. cikk
(1) Ezen egyezmény hatályát veszti
a) azon a napon, amikor a részes államok száma hat alá csökken; vagyb) 12hónappalazonnapután,amelyena21.cikkelösszhangbanazIgazgatót udomásárakelletthozniazelőző
naptári évre vonatkozó adatokat, amennyiben az adatok alapján a 18. cikk ( 1) bekezdésének a) és c) pontja
szerint az általános számlához tartozó, a károkozáshoz hozzájáruló rako mány teljes mennyisége, amelyet a
részes államokban az előző naptári évben vettek át, 30 millió tonnánál kev esebb volt.
Ab)pontellenére,haa18.cikk(1)bekezdéséneka)ésc)pontjávalösszhan gbanazáltalánosszámláhoztartozó,
a károkozáshoz hozzájáruló rakomány teljes mennyisége, amelyet a részes államokban az előző naptári évben
vettek át, 30 millió tonnánál kevesebb, de 25 millió tonnánál több volt, úg y a közgyűlés – amennyiben úgy ítéli,
hogy ez rendkívüli körülményeknek volt betudható és valószínűleg nem ism étlődik me g – a fenti említett 12
hónapos időszak letelte előtt úgy határozhat, hogy az egyezmény továbbra is hatályban marad. A közgyűlés
azonban nem hozhat ilyen határozatot kettőnél több egymás követő évben.
(2) Azonállamok,amelyekreezenegyezménykötelező,azegyezményhatály ánakmegszűnésétmegelőzőnapon
feljogosítják a HNS Alapot arra, hogy funkcióit az 52. cikkben leírtak sze rint tovább gyakorolja, és kizárólag e
tekintetben az egyezmény rájuk nézve továbbra is kötelező marad.
A HNS alap felszámolása
52. cikk
(1) Ha ezen egyezmény hatályát veszti, a HNS Alap mindazonáltal
a) teljesítikötelezettségeitazezenegyezménymegszűnésétmegelőzően bekövetkezettbalesetektekintetében;és
b) jogosult gyakorolni a hozzájárulásokhoz való jogát olyan mértékben, a milyen mértékben e hozzájárulások
szükségesek az a) pont szerinti kötelezettségek teljesítéséhez, beleér tve a HNS Alap e célokhoz szükséges
igazgatásának költségeit is.
(2) A közgyűlés minden indokolt intézkedést megtesz a HNS Alap felszámolá sának végrehajtása érdekében,
beleértveazesetlegvisszamaradóvagyonméltányosfelosztásátazonsze mélyekközött,akikhozzájárultakaHNS
Alaphoz.
(3) E cikk alkalmazásában a HNS Alap jogi személy marad.
Letéteményes
53. cikk
(1) Ezen egyezményt és a 48. cikk értelmében elfogadott valamennyi módosí tását a Főtitkárnál kell letétbe
helyezni.(2) A Főtitkár
a) valamennyi államot, amely aláírta az egyezményt vagy ahhoz csatlakozo tt, és a Szervezet összes tagját
tájékoztatja a következőkről:
i. minden egyes új aláírás vagy megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy a csa tlakozásról szóló okirat letétbe
helyezése annak dátumával együtt;
ii. ezen egyezmény hatálybalépésének időpontja;
iii. minden olyan javaslat, amely a 48. cikk (2) bekezdésével összhangban a kártérítési összeg tekintetében
meghatározott értékhatárok módosítására irányul;
iv. minden olyan módosítás, amelyet a 48. cikk (5) bekezdésével összhangb an fogadtak el;
v. minden olyan módosítás, amelyet a 48. cikk (8) bekezdése szerint elfoga dottnak tekintenek, azon
dátummal együtt, amelyen a kérdéses módosítás hatályba lép, a fenti cikk ( 9) és (10) bekezdése szerint;
vi. azezenegyezménytfelmondóbármelyokiratletétbehelyezése,annakm egérkezése,valamintafelmondás
hatályba lépésének időpontjával együtt, és
vii. minden olyan közlés, amelyet ezen egyezmény valamelyik cikke ír elő, továbbá
b) ezenegyezményhitelesmásolataiteljuttatjamindenolyanállamnak,a melyaláírtaezenegyezménytvagyahhoz
csatlakozott.11/44. kötet
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 163
(3) Amint ezen egyezmény hatályba lép, annak egy hiteles másolatát a letét eményes eljuttatja az Egyesült
Nemzetek Főtitkárának iktatás és közzététel céljából, az Egyesült Nemze tek Alapokmánya 102. cikkével
összhangban.
Nyelvek
54. cikk
Ezen egyezmény egy-egy eredeti példányban angol, arab, francia, kínai, o rosz és spanyol nyelven készült, a
szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
KELT Londonban, az 1996. év május havának harmadik napján.
FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, saját kormányuk részéről e célra kellően m eghatalmazott
személyek ezt az egyezményt aláírták.164 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
I. MELLÉKLET
11/44. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 165
166 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/44. kötet
II. MELLÉKLET
AZ ÁLTALÁNOS SZÁMLÁRA ÉRKEZŐ ÉVES HOZZÁJÁRULÁSOK KISZÁMÍTÁSÁNAK SZABÁL YAI
1.szabály
1. A17.cikk(3)bekezdésébenemlítettrögzítettösszegetmindenegyesal számláraeszabályokkalösszhangbankell
megállapítani.
2. Ha az általános számla egynél több alszámlájára kell hozzájárulásokat számítani, akkor egy külön rögzített
összeget kell kiszámítani a kárhoz hozzájáruló rakomány egységeire – szü kség szerin t – a következő alszámlák
mindegyikénél:
a) az 1. cikk (5) bekezdése a) pontjának vii. alpontjában említett szilárd ömlesztett anyagok;
b) olaj, ha az olajszámla működését elhalasztották vagy felfüggesztetté k;
c) LNG, ha az LNG számla működését elhalasztották vagy felfüggesztették;d) LPG, ha az LPG számla működését elhalasztották vagy felfüggesztették;e) más anyagok.
2.szabály
1. Mindenegyesalszámlánálakárhozhozzájárulórakományegységenkénti rögzítettösszegétaHNSpontonkénti
díj és az adott alszámla alszámlatényezőjének szorzataként kell kiszámí tani.
2. A HNS pontonkénti díj az általános számlára beszedendő teljes éves hozz ájárulások és az összes alszámla
összesített HNS pontszámának hányadosa.
3. AzegyesszektorokteljesHNSpontszámaakárhozhozzájárulórakománya dottalszámlábasoroltteljes,metrikus
tonnában mért mennyiségének és a megfelelő alszámlatényezőnek a szorzat a.
4. Az alszámlatényezőt e szabály értelmében a tárgyévben és az azt megelőz ő kilenc évben a kérdéses alszámlára
jellemző követelés/mennyiség hányadosok súlyozott számtani átlaga hat ározza meg.
5. A(6)bekezdésrendelkezéseinekkivételévelakövetkezőévekmindegyi kéreakövetkezőképpenkellkiszámítani
a követelés/mennyiség hányadost:
a) megalapozott követelések, a követelés pénzneméből a kérdéses baleset napján érvényes árfolyam segítségével
átszámolt elszámolási egységekben mérve, az olyan anyagok által okozott károk tekintetében, amelyre
vonatkozóan a HNS Alap részére hozzájárulások esedékesek a tárgyévre; os ztva
b) a károkozáshoz hozzájáruló rakomány tárgyévi mennyiségével.
6. Olyan esetekben, amikor az (5) bekezdés a) és b) pontja által előírt info rmációk nem állnak rendelkezésre, a
következő értékeket kell használni a hiányzó évekre vonatkozó követelés /mennyiség hányadosok helyett:
a) az 1. cikk (5) bekezdése a) pontjának vii. alpontjában említett szilárd ömlesztett anyagok; 0
b) olaj, ha az olajszámla működését elhalasztották vagy felfüggesztetté k; 0
c) LNG, ha az LNG számla működését elhalasztották vagy felfüggesztették; 0
d) LPG, ha az LPG számla működését elhalasztották vagy felfüggesztették; 0
e) más anyagok. 0,0001
7. A 10 év számtani átlagát csökkenő lineáris skála szerint kell súlyozni, hogy a tárgyév arányának súlya 10, a
tárgyévet megelőző év súlya kilenc, az azt megelőző évé nyolc stb. legyen, míg a 10. évnek egy a súlytényezője.
8. Ha egy elkülönített számla működését felfüggesztették, a vonatkozó al számlatényezőt e szabály azon
rendelkezései szerint kell kiszámítani, amelyeket a közgyűlés megfelel őnek ítél.11/44. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 167