Megállapodás

a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról

Preambulum

E MEGÁLLAPODÁS SZERZŐDŐ FELEI,

ELISMERVE azt, hogy a nemzetközi jog vonatkozó szabályai értelmében minden állam állampolgárainak joga van nyílt tengeri halászat folytatására, amint azt az Egyesült Nemzetek Szervezetének a tengerjogról szóló egyezménye is rögzíti,

ELISMERVE TOVÁBBÁ azt, hogy a nemzetközi jog értelmében – ahogyan azt az Egyesült Nemzetek Szervezetének a tengerjogról szóló egyezménye tükrözi – minden állam köteles az állampolgárai tekintetében olyan intézkedéseket tenni – vagy ezek megtételében más államokkal együttműködni –, amelyek a nyílt tengerek élő erőforrásainak védelméhez szükségesek lehetnek,

TUDOMÁSUL VÉVE minden állam jogát és érdekét saját halászati ágazatának saját nemzeti politikájával összhangban történő fejlesztésére, valamint a fejlődő országokkal való együttműködés előmozdításának igényét az e megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítésére való képességük javítása céljából,

EMLÉKEZTETVE ARRA, hogy az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi és Fejlesztési Konferenciája által elfogadott Agenda 21 felhívja az államokat hatékony – a nemzetközi joggal összhangban álló – intézkedés megtételére annak érdekében, hogy megakadályozzák a hajóknak az állampolgáraik általi – a nyílt tengeri halászati tevékenységekre vonatkozó védelmi és gazdálkodási szabályok kijátszása céljából történő – átlobogózását,

EMLÉKEZTETVE TOVÁBBÁ ARRA, hogy a felelősségteljes halgazdálkodásról szóló nemzetközi konferencia által elfogadott cancúni nyilatkozat szintén ezzel kapcsolatos intézkedésre szólítja fel az államokat,

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az Agenda 21 értelmében az államok elkötelezik magukat a nyílt tengerek élő erőforrásainak védelme és fenntartható használata iránt,

FELKÉRVE a globális, regionális vagy szubregionális halászati szervezetekben vagy megállapodásokban részt nem vevő államokat arra, hogy csatlakozzanak e szervezetekhez, vagy adott esetben alakítsanak ki megegyezést e szervezetekkel, illetve az e szervezetekben vagy megállapodásokban részt vevő felekkel a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések betartása érdekében,

ANNAK TUDATÁBAN, hogy minden állam kötelessége a lobogója alatt közlekedő hajók feletti hatékony ellenőrzés és joghatóság gyakorlása, ideértve a halászhajókat és a halak átrakásában részt vevő hajókat is,

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy a halászhajóknak a nyílt tengeri halászati tevékenységekre vonatkozó védelmi és gazdálkodási intézkedések kijátszása céljából történő fellobogózása vagy átlobogózása, valamint a lobogó szerinti államok mulasztása a lobogójuk alatti hajózásra feljogosított halászhajókkal kapcsolatos kötelezettségeik terén, az ilyen intézkedések hatékonyságát súlyosan aláásó tényezők közé tartoznak,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy e megállapodás célkitűzése úgy érhető el, hogy meghatározásra kerül a lobogó szerinti államok kötelezettsége a lobogójuk alatti hajózásra feljogosított nyílt tengeri halászhajókkal kapcsolatban – ideértve a nyílt tengeri tevékenységnek a lobogó szerinti állam által való engedélyezését is –, továbbá úgy érhető el, hogy a nyílt tengeri halászatra vonatkozó információk cseréjén keresztül fokozódik a nemzetközi együttműködés és nagyobb lesz az átláthatóság,

MEGÁLLAPÍTVA AZT, hogy e megállapodás szerves részét képezi a felelősségteljes halgazdálkodás magatartási kódexének, amelyet a cancúni nyilatkozat ír elő,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy nemzetközi szintű megállapodást kössenek az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (a továbbiakban: FAO) keretén belül, a FAO alapszabályának XIV. cikke értelmében,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

I. cikk

Meghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

a) "halászhajó": bármely olyan hajó, amelyet az élő tengeri erőforrások kereskedelmi kiaknázására használnak vagy szánnak, ideértve az anyahajókat és az ilyen halászati tevékenységben közvetlenül részt vevő bármely más hajót is;

b) "nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések": az Egyesült Nemzetek Szervezetének a tengerjogról szóló, 1982. évi egyezményében rögzített nemzetközi jogi szabályokkal összhangban elfogadott és alkalmazott, az élő tengeri erőforrásokhoz tartozó egy vagy több faj védelmét vagy a velük való gazdálkodást célzó intézkedések. Ilyen intézkedések elfogadása történhet akár a globális, regionális vagy szubregionális halászati szervezetek által – tagjaik jogaitól és kötelezettségeitől függően –, akár egyezmények vagy más nemzetközi megállapodások útján;

c) "hossz":

i. az 1982. július 18. után épített halászhajók esetében: a teljes hossz 96 %-a, amely a legkisebb elméleti oldalmagasságnak a gerinc felső élétől számított 85 %-ánál lévő vízvonalon mérhető, illetve ugyanezen a vízvonalon az orrtőke mellső vonalától a kormányszár tengelyéig mért hossz, ha az utóbbi a nagyobb. Ferde gerinccel tervezett hajó esetén a hossz mérésére használt vízvonalat a konstrukciós vízvonallal párhuzamosan kell felvenni;

ii. az 1982. július 18. előtt épített halászhajóknál az a regisztrált hossz, ami a nemzeti nyilvántartásban vagy egyéb hajólajstromban szerepel;

d) "halászhajók nyilvántartása": olyan halászhajó-nyilvántartás, amely a halászhajóra vonatkozó részletes adatokat rögzíti. Ez lehet a halászhajóknak egy külön nyilvántartása, vagy a hajók valamilyen általános nyilvántartásának a részét is képezheti;

e) "regionális gazdasági integrációs szervezet": olyan regionális gazdasági integrációs szervezet, amelyre annak tagállamai átruházták az e megállapodással érintett ügyekre vonatkozó hatáskörüket, ideértve az olyan döntések meghozatalának hatáskörét is, amelyek az említett ügyekkel kapcsolatban kötelezik a tagokat;

f) a "lobogója alatti hajózásra feljogosított hajók" vagy "valamely állam lobogója alatti hajózásra feljogosított hajók" közé olyan hajók tartoznak, amelyek fel vannak jogosítva a regionális gazdasági integrációs szervezet tagjaként szereplő valamely állam lobogója alatti hajózásra.

II. cikk

Alkalmazás

(1) E cikk következő bekezdéseire is figyelemmel, e megállapodás minden olyan halászhajóra alkalmazandó, amelyet nyílt tengeri halászatra használnak vagy szánnak.

(2) Valamely szerződő fél csak akkor mentesítheti a lobogója alatti hajózásra feljogosított, 24 méternél nem hosszabb halászhajókat e megállapodás alkalmazása alól, ha az illető szerződő fél szerint az ilyen mentesítés nem ásná alá e megállapodás célját és rendeltetését, feltéve azonban, hogy az ilyen mentesítések

a) nem adhatók az alábbi (3) bekezdésben említett halászati régiókban tevékenykedő halászhajók vonatkozásában, kivéve az adott halászati régió valamely parti államának lobogója alatti hajózásra feljogosított halászhajókat; és

b) nem alkalmazhatók a valamely szerződő fél által ez e megállapodás III. cikkének (1) bekezdése vagy VI. cikkének (7) bekezdése alapján vállalt kötelezettségekre.

(3) A fenti (2) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül, bármely olyan halászati régióban, ahol a szomszédos parti államok még nem jelentettek be kizárólagos gazdasági övezeteket, vagy azzal egyenértékű, a halászat szempontjából nemzeti joghatóság alá tartozó övezeteket, az e megállapodás szerződő felei közé tartozó ilyen parti államok megállapodhatnak abban – akár közvetlenül, akár a megfelelő regionális halászati szervezeteken keresztül –, hogy meghatározzák a halászhajók azon legkisebb hosszát, amely alatt e megállapodás nem alkalmazható az ilyen parti államok lobogója alatti hajózásra feljogosított és kizárólag az ilyen halászati régióban tevékenykedő halászhajókra.

III. cikk

A lobogó szerinti állam kötelezettségei

(1) a) Valamennyi szerződő fél megteszi az annak biztosítására szükséges intézkedéseket, hogy a lobogója alatti hajózásra feljogosított halászhajók ne folytassanak a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát aláásó tevékenységet.

b) Abban az esetben, ha valamely szerződő fél – a II. cikk (2) bekezdése alapján – mentességet adott a lobogója alatti közlekedésre feljogosított, 24 méternél nem hosszabb halászhajóknak az e megállapodás egyéb rendelkezéseinek alkalmazása alól, az illető szerződő fél mindazonáltal hatékony intézkedéseket tesz a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát aláásó tevékenységet folytató bármely ilyen halászhajó vonatkozásában. Az ilyen intézkedéseknek biztosítaniuk kell, hogy a halászhajó beszüntesse a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát aláásó tevékenységek folytatását.

(2) Különösen nem engedheti meg azt egy szerződő fél sem, hogy a lobogója alatti hajózásra feljogosított valamely halászhajót nyílt tengeri halászatra használják, hacsak az illető szerződő fél hatáskörrel rendelkező hatósága vagy hatóságai az ilyen használatot nem engedélyezik. Az így engedélyezett halászhajó az engedélyezés feltételeivel összhangban halászhat.

(3) Egy Szerződő fél sem engedélyezheti a lobogója alatti hajózásra feljogosított halászhajók nyílt tengeri halászatra való használatát, hacsak az illető szerződő fél meg nem bizonyosodik arról, hogy – tekintettel a közte és a szóban forgó halászhajó között meglevő kapcsolatokra – képes az e megállapodás szerinti kötelezettségeit hatékonyan ellátni a szóban forgó halászhajó vonatkozásában.

(4) Ha a halászhajó – amelyet valamely szerződő fél nyílt tengeri halászatra való használatra engedélyezett – már nincs tovább feljogosítva az illető szerződő fél lobogója alatti hajózásra, akkor a nyílt tengeri halászatra szóló engedély visszavontnak tekintendő.

(5) a) Egy szerződő fél sem engedélyezheti a valamely másik szerződő fél területén korábban lajstromba vett, de a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát aláásó halászhajó esetében a nyílt tengeri halászatra való használatot, hacsak meg nem bizonyosodik arról, hogy:

i. már lejárt a szóban forgó halászhajó nyílt tengeri halászatra való használatára vonatkozó engedély valamely másik szerződő fél általi bármilyen felfüggesztés időtartama; és

ii. az utolsó három évben egy másik szerződő fél sem vonta be a szóban forgó halászhajó nyílt tengeri halászatra való használatára vonatkozó engedélyét.

b) A fenti a) pont rendelkezései azon halászhajókra is alkalmazandók, amelyeket korábban lajstromba vettek valamely, az e megállapodás szerződő felei közé nem tartozó állam területén, amennyiben elegendő információ áll az érintett fél rendelkezésére azon körülményekről, amelyek között a halászati engedély felfüggesztésére vagy bevonására sor került.

c) Az a) és b) pont rendelkezései nem alkalmazandók olyankor, ha a halászhajó tulajdonjoga a későbbiek során megváltozott, és ha az új tulajdonos elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra nézve, hogy az előző tulajdonos vagy üzemeltető semmilyen további jogi, haszonélvezeti vagy pénzügyi érdekeltséggel vagy ellenőrzéssel nem rendelkezik a halászhajót illetően.

d) A fenti a) és b) pont rendelkezései ellenére, valamely szerződő fél engedélyezheti a halászhajó – amelyre az említett pontok egyébként vonatkoznának – nyílt tengeri halászatra való használatát, ha – miután figyelembe vette az összes vonatkozó tényt, ideértve a halászati engedélynek a másik szerződő fél vagy állam által történt visszavonásának a körülményeit is – úgy találja, hogy a halászhajó nyílt tengeri halászatra való használatának engedélyezése nem ásná alá e megállapodás célját és rendeltetését.

(6) Mindegyik szerződő fél gondoskodik arról, hogy a lobogója alatti hajózásra feljogosított és a IV. cikk szerint fenntartott nyilvántartásba bejegyzett valamennyi halászhajó olyan jelöléssel legyen ellátva, amelynek segítségével rögtön azonosítható az általánosan elfogadott normákkal – így például a halászhajók jelölésére és azonosítására vonatkozó FAO-előírásokkal – összhangban.

(7) Minden szerződő fél gondoskodik arról, hogy a lobogója alatti hajózásra feljogosított minden egyes halászhajó megadja a tevékenységéről mindazon információkat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az illető szerződő fél teljesíthesse az e megállapodás szerinti kötelezettségeit, ideértve különösen halászati tevékenységének helyére, valamint a fogásokra és a rakományra vonatkozó információkat.

(8) Minden szerződő fél meghozza a végrehajtási intézkedéseket a lobogója alatti hajózásra feljogosított és az e megállapodás rendelkezéseit megsértő halászhajók tekintetében, ideértve – adott esetben – azt is, hogy az ilyen rendelkezések megsértését jogsértésnek tekinti a nemzeti jog alapján. Az ilyen jogsértések vonatkozásában alkalmazandó szankcióknak elég súlyosnak kell lenniük ahhoz, hogy hatékonyan biztosítsák az e megállapodásban foglalt követelmények betartását, és hogy a jogsértőket megfosszák az illegális tevékenységükből származó előnyöktől. Ilyen szankció lehet – súlyos jogsértések esetén – a nyílt tengeri halászatra vonatkozó engedély kiadásának elutasítása, az engedély felfüggesztése vagy bevonása.

IV. cikk

A halászhajók nyilvántartása

E megállapodás alkalmazása céljából minden egyes szerződő fél nyilvántartást vezet a lobogója alatti hajózásra feljogosított és nyílt tengeri halászatra való használatra engedélyezett halászhajókról, és megtesz minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy minden ilyen halászhajó be legyen jegyezve e nyilvántartásba.

V. cikk

Nemzetközi együttműködés

(1) A szerződő felek megfelelő módon együttműködnek e megállapodás végrehajtása során, és – ezen belül – a halászhajók tevékenységeire vonatkozóan információt cserélnek, beleértve a bizonyítási anyagokat is, hogy segítsék a lobogó szerinti államot a lobogója alatti hajózásra feljogosított olyan halászhajók azonosításában, amelyek a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedéseket aláásó tevékenységet folytatnak, s így a lobogó szerinti állam teljesíthesse a III. cikk szerinti kötelezettségeit.

(2) Amennyiben a halászhajó szándékosan tartózkodik a saját lobogó szerinti államán kívüli szerződő fél kikötőjében, akkor ez a szerződő fél – amennyiben ésszerű indokok alapján feltételezi, hogy a halászhajót olyan tevékenységre használták, amely aláássa a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát – azonnal értesíti erről a lobogó szerinti államot. A szerződő felek szabályokat alkothatnak a kikötő szerinti illetékes államok által foganatosítandó olyan vizsgálati intézkedésekről, amelyek annak megállapításához tekinthetők szükségesnek, hogy a halászhajót valóban az e megállapodásban foglalt rendelkezésekbe ütköző módon használták-e.

(3) A szerződő felek – amikor és amennyiben szükséges – együttműködési vagy kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokat köthetnek globális, regionális, szubregionális vagy bilaterális alapon azért, hogy előmozdítsák e megállapodás céljainak megvalósítását.

VI. cikk

Kölcsönös tájékoztatás

(1) A IV. cikk értelmében vezetendő nyilvántartásban szereplő minden egyes halászhajóval kapcsolatosan a következő adatokat valamennyi szerződő fél azonnal a FAO rendelkezésére bocsátja:

a) a halászhajó neve, bejegyzési száma, előző nevei (ha ismertek) és lajstromozási kikötője;

b) az előző lobogó (ha van ilyen);

c) nemzetközi rádiós hívójel (ha van ilyen);

d) a tulajdonos(ok) neve és címe;

e) az építés helye és időpontja;

f) a hajó típusa;

g) hosszúság.

(2) Minden egyes szerződő fél lehetőség szerinti mértékben a FAO rendelkezésére bocsátja a IV. cikk értelmében vezetendő nyilvántartásban szereplő minden egyes halászhajóval kapcsolatban a következő adatokat:

a) az üzemeltető (kezelő) vagy üzemeltetők (kezelők) neve és címe (ha van ilyen);

b) a halászati módszer(ek) típusa;

c) oldalmagasság;

d) szélesség;

e) bruttó regisztertonna;

f) a főmotor vagy főmotorok teljesítménye.

(3) Az e cikk (1) és (2) bekezdésében felsorolt adatok bármilyen módosulásáról minden szerződő fél azonnal értesíti FAO-t.

(4) Az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésében foglalt adatokat a FAO rendszeresen megküldi az összes Félnek és – kérelemre – bármelyik félnek külön is. A FAO emellett – az adattovábbítással kapcsolatban az érintett szerződő fél által megszabott esetleges korlátozásoktól függően – ezen adatokat kérelemre külön eljuttatja bármely globális, regionális vagy szubregionális halászati szervezethez is.

(5) Emellett minden szerződő fél haladéktalanul tájékoztatást ad a FAO részére:

a) a nyilvántartás bármilyen kiegészítéséről;

b) a nyilvántartásból a következő okok miatt történő bármilyen törlésről:

i. a halászati engedélyről a halászhajó tulajdonosa vagy üzemeltetője áltai önkéntes lemondás, vagy annak meg nem újítása;

ii. a halászhajó vonatkozásában kibocsátott halászati engedélynek a III. cikk (8) bekezdése alapján történő bevonása;

iii. az érintett halászhajó már nincs tovább feljogosítva az adott szerződő fél lobogója alatti hajózásra;

iv. az érintett halászhajó selejtezése, leszerelése vagy elveszése; vagy

v. bármilyen más ok.

(6) Amennyiben a FAO felé a fenti (5) bekezdés b) pontja szerinti adatszolgáltatás történik, úgy az érintett Fél meghatározza azt, hogy az említett bekezdésben felsorolt okok közül melyik áll fenn.

(7) Minden Szerződő fél tájékoztatást ad a FAO részére:

a) a II. cikk (2) bekezdése alapján általa adott mentességről, az érintett halászhajók számáról és típusáról, valamint e halászhajók tevékenységének földrajzi területeiről; és

b) a II. cikk (3) bekezdése alapján létrehozott bármilyen megállapodásról.

(8) a) Minden szerződő fél azonnal jelenti a FAO-nak mindazon releváns információkat, amelyek a lobogója alatti hajózásra feljogosított halászhajók által folytatott, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát aláásó bármilyen tevékenységgel kapcsolatosak, beleértve az érintett hajó vagy hajók azonosítását, és a szerződő fél által az ilyen tevékenységek kapcsán foganatosított intézkedéseket is. A valamely szerződő fél által meghozott intézkedésekről szóló jelentésekre a nemzeti jog szerint a bizalmas jellegű adatokkal kapcsolatban előírt korlátozások vonatkozhatnak, beleértve különösen a még nem végleges intézkedéseket is.

b) Minden szerződő fél, amennyiben ésszerű indokok alapján feltételezi, hogy a halászhajó a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát aláásó tevékenységet folytat, felhívja erre az érintett lobogó szerinti állam és amennyiben szükséges, a FAO figyelmét. A lobogó szerinti állam részére teljes körű alátámasztó bizonyítékokkal szolgál, és ezen bizonyítékokról összefoglalást nyújthat a FAO részére. Az ilyen információkat a FAO mindaddig nem adja közre, amíg a lobogó szerinti államnak nem volt alkalma az állítás és a benyújtott bizonyítékok véleményezésére vagy – adott esetben – kifogásolására.

(9) Minden szerződő fél tájékoztatást ad a FAO részére minden olyan esetről, amikor a szerződő fél – a III. cikk (5) bekezdésének d) pontja alapján – engedélyt adott a III. cikk (5) bekezdése a) pontjának és (5) bekezdése b) pontjának rendelkezései ellenére. A tájékoztatásban a halászhajó és a tulajdonos vagy üzemeltető azonosítását lehetővé tevő megfelelő adatok és – amennyiben szükséges – a szerződő fél döntésével kapcsolatos egyéb információk szerepelnek.

(10) Az e cikk (5), (6), (7), (8) és (9) bekezdésében foglalt adatokat a FAO haladéktalanul közli az összes taggal és – kérelemre – bármely taggal külön is. A FAO emellett – az adattovábbítással kapcsolatban az érintett szerződő fél által előírt esetleges korlátozásoktól függően – ezen adatokat kérelemre azonnal külön eljuttatja bármely globális, regionális vagy szubregionális halászati szervezethez is.

(11) A szerződő felek információt cserélnek e megállapodás végrehajtásáról, beleértve a FAO és más megfelelő, globális, regionális vagy szubregionális halászati szervezet bevonása útján végzett információcserét is.

VII. cikk

Együttműködés a fejlődő országokkal

A szerződő felek együttműködnek – globális, regionális, szubregionális vagy bilaterális szinten, és szükség szerint a FAO és más nemzetközi vagy regionális szervezet támogatásával – abban, hogy a fejlődő országok közé tartozó szerződő felek segítséget – beleértve a technikai segítséget is – kapjanak e megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítésének érdekében.

VIII. cikk

Nem részes felek

(1) A szerződő felek ösztönzik az e megállapodásban nem részes államokat e megállapodás elfogadására, valamint ösztönzik a nem részes feleket az e megállapodás rendelkezéseivel összhangban lévő törvények és rendeletek elfogadására.

(2) A szerződő felek az e megállapodásban és a nemzetközi jogban foglaltakkal összhangban együttműködnek annak érdekében, hogy a nem részes felek lobogója alatti hajózásra feljogosított halászhajók ne folytassanak a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát aláásó tevékenységeket.

(3) A szerződő felek egymás között információt cserélnek – akár közvetlenül, akár a FAO bevonásával – a nem részes felek lobogója alatti hajózásra feljogosított halászhajók által folytatott, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát aláásó tevékenységekről.

IX. cikk

Vitarendezés

(1) Bármelyik szerződő fél egyeztetést kezdeményezhet egy másik szerződő féllel vagy Felekkel az e megállapodásban foglalt rendelkezések értelmezését vagy alkalmazását illetően azzal a céllal, hogy a lehető leghamarabb sikerüljön valamilyen kölcsönösen elfogadható megoldást kialakítani.

(2) Abban az esetben, ha a jogvitát ésszerű időtartamon belül nem rendezik az ilyen egyeztetések keretén belül, az érintett szerződő felek a lehető leghamarabb konzultálnak egymással arról, hogy a jogvitát tárgyalás, vizsgálat, közvetítés, békéltetés, választottbíróság, bírósági rendezés vagy az általuk megválasztott bármilyen egyéb békés eszköz útján rendezzék.

(3) Bármely ilyen jellegű, az említett módon nem rendezett jogvitát – az abban érintett összes szerződő fél egyetértése mellett – rendezés céljából a Nemzetközi Bíróság, az Egyesült Nemzetek Szervezetének a tengerjogról szóló 1982. évi egyezményének hatálybalépése után a Nemzetközi Tengerjogi Bíróság vagy választottbíróság elé kell utalni. Ha nem sikerül egyetértésre jutni azzal kapcsolatban, hogy a Nemzetközi Bíróság, a Nemzetközi Tengerjogi Bíróság vagy választottbíróság elé történjen-e a vita utalása, a szerződő felek folytatják az egyeztetést és az együttműködést annak érdekében, hogy sikerüljön rendezniük a jogvitát az élő tengeri erőforrások védelmével kapcsolatos nemzetközi jogi szabályokkal összhangban.

X. cikk

Elfogadás

(1) E megállapodás a FAO bármely tagja vagy társult tagja, valamint bármely olyan állam számára nyitott, amely nem tagja ugyan a FAO-nak, de tagja az Egyesült Nemzetek Szervezetének, vagy az ENSZ bármely szakosított szervezetének vagy a Nemzetközi Atomenergia Ügynökségnek.

(2) E megállapodás elfogadása az elfogadási okmánynak a FAO főigazgatójánál (a továbbiakban: "főigazgató") való letétbe helyezésével történik.

(3) A főigazgató értesíti az összes szerződő felet, a FAO összes tagját és társult tagját és az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárát valamennyi beérkezett elfogadási okmányról.

(4) Amennyiben valamilyen regionális gazdasági integrációs szervezet lesz szerződő fele e megállapodásnak, az ilyen regionális gazdasági integrációs szervezet – a FAO Alapokmánya II. cikkének (7) bekezdése szerint – értesítést ad – amennyiben szükséges – hatásköri nyilatkozatának a FAO Alapokmánya II. cikkének (5) bekezdése alapján benyújtott mindazon módosításairól vagy pontosításairól, amelyekre e megállapodás általa történő elfogadása folytán szükség lehet. Az e megállapodás szerződő felei közé tartozó felek bármelyike bármikor felkérhet egy, az e megállapodás szerződő felei közé tartozó regionális gazdasági integrációs szervezetet arra, hogy szolgáltasson információkat arra vonatkozóan, hogy a regionális gazdasági integrációs szervezet és annak tagállamai közül melyik a felelős az e megállapodásban tárgyalt bármilyen egyedi ügy végrehajtásáért. A regionális gazdasági integrációs szervezet ezen információkat ésszerű időn belül szolgáltatja.

XI. cikk

Hatálybalépés

(1) E megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a főigazgató kézhez veszi a huszonötödik elfogadási okiratot.

(2) E cikk alkalmazásában a valamely regionális gazdasági integrációs szervezet által letétbe helyezett okirat nem minősül az adott szervezet tagállamai által letétbe helyezett okiratok melletti további okiratnak.

XII. cikk

Fenntartások

E megállapodás elfogadása olyan fenntartásoktól függhet, amelyek csak az e megállapodás szerződő feleinek mindegyike általi egyhangú elfogadás esetén válnak hatályossá. A főigazgató minden szerződő felet azonnal értesít az esetleges fenntartásokról. Az értesítés napjától számított három hónapon belül nem válaszoló szerződő felek esetében a fenntartás elfogadottnak tekintendő. Az ilyen elfogadás hiányában a fenntartást tevő állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet nem válhat e megállapodás szerződő felévé.

XIII. cikk

Módosítások

(1) Az e megállapodás módosítására vonatkozóan bármely szerződő fél által benyújtott minden javaslatot közölni kell a főigazgatóval.

(2) Az e megállapodás módosítására vonatkozóan a főigazgatóhoz valamely szerződő féltől beérkezett javaslatot jóváhagyás céljából a konferencia rendes vagy rendkívüli ülése elé kell terjeszteni, és azt – amennyiben a módosítás lényeges technikai változtatásokat tartalmaz vagy további kötelezettségeket ró a szerződő felekre – a konferenciát megelőzően egy, a FAO által összehívott, szakértőkből álló tanácsadó bizottságnak kell tanulmányoznia.

(3) Az e megállapodás bármilyen javasolt módosításáról szóló értesítést a főigazgató továbbítja a szerződő felek számára, legkésőbb akkor, amikor elküldi az ügyet megvitató konferencia ülése napirendjét.

(4) E megállapodás bármilyen javasolt módosítása a konferencia jóváhagyását igényli, és a szerződő felek kétharmados többsége általi elfogadást követő harmincadik napon lép hatályba. A szerződő felek számára további kötelezettségeket jelentő módosítások azonban minden egyes szerződő fél vonatkozásában csak az általa történő elfogadás esetén és az ilyen elfogadást követő harmincadik napon lépnek hatályba. Minden módosítás úgy tekintendő, hogy további kötelezettségeket jelent a szerződő felek számára, hacsak a konferencia – a módosítás jóváhagyásakor – egyetértésen alapuló döntéssel másként nem határoz.

(5) Az új kötelezettségeket jelentő módosítások elfogadási okiratait a főigazgatónál kell letétbe helyezni, aki az összes szerződő felet értesíti az elfogadás kézhezvételéről és a módosítások hatálybalépéséről.

(6) E cikk alkalmazásában a valamely regionális gazdasági integrációs szervezet által letétbe helyezett okirat nem minősül az adott szervezet tagállamai által letétbe helyezett okiratok melletti további okiratnak.

XIV. cikk

Felmondás

E megállapodást bármelyik szerződő fél bármikor felmondhatja – a megállapodásnak a szóban forgó szerződő fél vonatkozásában történő hatálybalépése óta eltelt két évet követően – olyan módon, hogy a felmondásról írásban értesíti a főigazgatót, aki a felmondásról azonnal értesíti valamennyi szerződő felet, valamint a FAO tagjait és társult tagjait. A felmondás annak a naptári évnek a végén válik hatályossá, amely a felmondásról szóló értesítés főigazgató általi kézhezvételének évét követi.

XV. cikk

A letéteményes feladatai

E megállapodás letéteményese a főigazgató. A letéteményes köteles:

a) e megállapodás hiteles másolatát megküldeni a FAO minden egyes tagja és társult tagja számára, valamint minden nem részes állam számára, amely e megállapodás szerződő felévé válhat;

b) intézkedni afelől, hogy e megállapodást – annak hatálybalépésekor – nyilvántartásba vegye az Egyesült Nemzetek Szervezetének titkársága, az Egyesült Nemzetek Szervezete Alapokmányának 102. cikkében foglaltakkal összhangban;

c) tájékoztatatást adni a FAO minden egyes tagja és társult tagja számára, valamint mindazon nem részes állam számára, amely e megállapodás szerződő felévé válhat:

i. a X. cikkel összhangban letétbe helyezett elfogadási okiratokról;

ii. e megállapodás hatálybalépésének a XI. cikk szerinti időpontjáról;

iii. e megállapodásnak a XIII. cikk szerinti módosítási javaslatairól és a módosítások hatálybalépéséről;

iv. az e megállapodás XIV. cikk szerinti felmondásáról.

XVI. cikk

Hiteles szövegek

E megállapodás arab, kínai, angol, francia és spanyol nyelvű szövegei egyformán hitelesek.

--------------------------------------------------