II. MELLÉKLET

Megállapodás

a Mediterrán Általános Halászati Bizottság létrehozásáról

PREAMBULUM

A szerződő felek,

figyelembe véve az Egyesült Nemzetek Szervezete tengerjogi egyezményének vonatkozó rendelkezéseit, amely 1994. november 16-án lépett hatályba (a továbbiakban: "az Egyesült Nemzetek Szervezetének Egyezménye"), és amely a nemzetközi közösség valamennyi tagja számára előírja az élő halászati erőforrások megóvása és a velük való gazdálkodás céljából történő együttműködést,

tudomásul véve továbbá az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi és Fejlesztési Konferenciája által 1992-ben elfogadott Agenda 21 17. fejezetében megfogalmazott célokat és teendőket, valamint a felelősségteljes halgazdálkodás magatartási kódexét, amelyet FAO-konferencia fogadott el 1995-ben,

tudomásul véve továbbá, hogy bizonyos halállományok megóvásával és a velük való gazdálkodással kapcsolatban más nemzetközi okmányok tárgyalására is sor került,

mivel a Földközi- és a Fekete-tengerben, valamint az azokhoz kapcsolódó vizekben (a továbbiakban: a "Terület") található élő halászati erőforrások fejlesztése és megfelelő hasznosítása közös érdek, illetve azzal az óhajjal, hogy célkitűzéseik elérését egy olyan nemzetközi együttműködés útján mozdítsák elő, amelyet egy Mediterrán Általános Halászati Bizottság létrehozása elősegítene,

felismerve a régióban a halállományok megóvásának és a velük való gazdálkodás, valamint az ezeket szolgáló együttműködés fontosságát, a következőkben állapodnak meg:

I. cikk

A bizottság

(1) A szerződő felek az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (a továbbiakban: "a Szervezet") keretein belül létrehoznak egy Mediterrán Általános Halászati Bizottság elnevezésű bizottságot (a továbbiakban: "a bizottság"), amelynek célja az alábbi III. cikk szerinti teendők teljesítése és kötelességek ellátása.

(2) A bizottság tagjai közé a Szervezet olyan tagjai vagy társult tagjai, valamint azok az államok tartoznak, amelyek nem tagjai ugyan a szervezetnek, de tagjai az Egyesült Nemzetek Szervezetének, az Egyesült Nemzetek Szervezete bármely szakosított intézményeinek vagy a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek, amelyek:

i. olyan parti államok vagy társult tagok, amelyek részben vagy teljesen a Területen belül helyezkednek el;

ii. olyan államok vagy társult tagok, amelyek hajói az e megállapodásban tárgyalt állományok halászatával foglalkoznak a Területen; vagy

iii. olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyeknek bármely, az i. vagy ii. pontban említett állam a tagja, és amelyre az ilyen állam átruházta az e megállapodásban tárgyalt kérdések feletti illetékességet;

és amelyek a XI. cikk rendelkezéseivel összhangban elfogadják ezt a megállapodást, miközben elfogadják, hogy ezek a rendelkezések nem érintik azon államok tagsági jogállását a bizottságban, amelyek nem tagjai ugyan az Egyesült Nemzetek Szervezetének, az Egyesült Nemzetek Szervezete valamilyen szakosított intézményének vagy a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek, de e megállapodásnak 1963. május 22. előtt aláíróivá válhattak. A társult tagokat illetően a Szervezet ezt a megállapodást – a Szervezet alkotmányának XIV.5. cikke és ügyviteli szabályzatának XXI.3. szabálya értelmében – benyújtja az ilyen társult tagok nemzetközi kapcsolataiért felelős hatósághoz.

II. cikk

Szervezet

(1) A bizottság ülésein minden egyes tagot egy küldött képvisel, akit egy helyettes, továbbá szakértők és tanácsadók kísérhetnek. A helyettesek, szakértők és tanácsadók a bizottság ülésein való részvétele nem jár szavazati joggal, azt a helyettest kivéve, aki egy küldött helyett, annak távollétében jár el.

(2) A (3) bekezdésre is tekintettel, minden egyes tag egy szavazattal rendelkezik. A bizottság határozatait a leadott szavazatok többségével hozza, hacsak e megállapodás másként nem rendelkezik. A határozatképességhez szükséges létszám a bizottság teljes tagságának a többsége.

(3) A bizottság tagjai közé tartozó valamely regionális gazdasági integrációs szervezet annyi szavazattal rendelkezik a bizottság vagy annak bármely testületének ülésén, ahány állam tagjai közül az ilyen ülésen szavazásra jogosult.

(4) A bizottság tagjai közé tartozó valamely regionális gazdasági integrációs szervezet a bizottság tagjai közé tartozó tagállamokkal váltakozva gyakorolja tagsági jogait azok illetékességi területein. Amikor a bizottság tagjai közé tartozó valamely regionális gazdasági integrációs szervezet gyakorolja szavazati jogát, akkor tagállamai nem gyakorolják a sajátjukat, és fordítva.

(5) A bizottság bármely tagja felkérheti valamely, a bizottság tagjai közé tartozó regionális gazdasági integrációs szervezetet arra, hogy szolgáltasson információkat arra vonatkozóan, hogy a tagként működő szervezet és annak tagállamai közül melyik illetékes valamely konkrét kérdésben. Egy ilyen kérés esetén ezt az információt a regionális gazdasági integrációs szervezet vagy az érintett tagállamok szolgáltatják.

(6) A bizottság vagy annak bármely testületének ülése előtt a bizottság tagjai közé tartozó valamely regionális gazdasági integrációs szervezet vagy annak a bizottság tagjai közé tartozó tagállamai jelzik, hogy a regionális gazdasági integrációs szervezet és annak tagállamai közül melyik illetékes az ülésen tárgyalandó valamely konkrét kérdésben, és hogy a regionális gazdasági integrációs szervezetek és azoknak tagállamai közül melyik gyakorolja szavazati jogát egy-egy adott napirendi pont vonatkozásában. E bekezdésben semmi nem akadályozza a bizottság tagjai közé tartozó valamely regionális gazdasági integrációs szervezetet vagy annak a bizottság tagjai közé tartozó tagállamait abban, hogy e bekezdés alkalmazásában egyszeri nyilatkozatot tegyenek, amely az összes későbbi ülésen felmerülő kérdések és napirendi pontok tekintetében érvényben marad, az egyes ülések előtt esetlegesen jelzett kivételekre vagy módosításokra tekintettel.

(7) Azokban az esetekben, amikor egy napirendi pont egyszerre érinti azokat a kérdéseket, amelyek vonatkozásában a regionális gazdasági integrációs szervezet az illetékes, valamint azokat, amelyek vonatkozásában a regionális gazdasági integrációs szervezet tagállamai az illetékesek, mind a regionális gazdasági integrációs szervezet, mind annak tagállamai részt vehetnek a megbeszéléseken. Ilyen esetekben az ülés során – a döntések meghozatalakor – csak a szavazásra jogosult tag véleményét veszik figyelembe.

(8) A bizottság bármely ülésének határozatképessége feltételeinek megállapításakor a bizottság tagjai közé tartozó valamely regionális gazdasági integrációs szervezet küldöttségét olyan mértékben veszik számításba, amely mértékben az jogosult szavazni azon az ülésen, amelyre vonatkozóan a határozatképesség feltételeinek megállapítása folyik.

(9) A bizottság egy elnököt és két alelnököt választ.

(10) A bizottság elnöke általában évente egyszer hívja össze a bizottság rendes ülését, hacsak a tagok többsége másként nem rendelkezik. Az ülések helyét és idejét a szervezet főigazgatójával egyeztetve a bizottság határozza meg.

(11) A bizottság székhelye a Szervezet római központja, vagy egy olyan hely, amelyet a bizottság határozhat meg.

(12) A bizottság titkárságáról a szervezet gondoskodik, a főigazgató pedig kijelöli annak titkárát, aki adminisztratív szempontból a főigazgatónak tartozik beszámolási kötelezettséggel.

(13) A bizottság – a tagok kétharmados többségi szavazatával – elfogadhatja és módosíthatja saját eljárási szabályzatát, ügyelve arra, hogy az ilyen eljárási szabályzat vagy annak módosítása mindig összhangban legyen ezzel a megállapodással, illetve a szervezet alapszabályával.

(14) A bizottság – a tagok kétharmados többségi szavazatával – elfogadhatja és módosíthatja saját pénzügyi szabályzatát, ügyelve arra, hogy az ilyen pénzügyi szabályzat mindig összhangban legyen a szervezet pénzügyi szabályzatában megfogalmazott elvekkel. A bizottság pénzügyi szabályzatát a pénzügyi bizottság elé kell terjeszteni, amelynek jogában áll megtagadni a pénzügyi szabályzat vagy annak módosítása engedélyezését, amennyiben úgy találja, hogy az nem összeegyeztethető a szervezet pénzügyi szabályzatában megfogalmazott elvekkel.

III. cikk

Feladatok

(1) A bizottság célja az, hogy előmozdítsa az élő halászati erőforrások fejlesztését, megóvását, lehető legjobb hasznosítását és a velük való ésszerű gazdálkodást, valamint az akvakultúra fenntartható fejlődését a régióban; ezt szolgáló feladatai és kötelességei a következők:

a) az említett erőforrások állapotának, beleértve az erőforrások bőségét és kiaknázásának mértékét is, valamint a rájuk alapozott halászat helyzetének a figyelemmel kísérése;

b) megfelelő intézkedések megfogalmazása és ajánlása, az V. cikk rendelkezéseivel összhangban,

i. az élő halászati erőforrások megóvása és a velük való ésszerű gazdálkodás érdekében, beleértve az olyan intézkedéseket is, amelyek:

- szabályozzák a halászati módszereket és a halászati felszerelést,

- előírják bizonyos fajok egyedeinek legkisebb méretét,

- nyitott és zárt halászati idényeket és területeket állapítanak meg,

- szabályozzák a fogások és a halászati tevékenység megengedhető volumenét és annak tagok közötti elosztását;

ii. a fenti ajánlások végrehajtásához;

c) a halászati ágazat gazdasági és társadalmi vonatkozásainak figyelemmel kísérése, valamint a fejlesztést célzó intézkedésekről szóló javaslatok megtétele;

d) a halászattal kapcsolatos valamennyi területre vonatkozó, képzést és bővítést érintő tevékenységek ösztönzése, ajánlása, koordinálása és, indokolt esetben, megvalósítása;

e) kutatási és fejlesztési tevékenység ösztönzése, ajánlása, koordinálása és, indokolt esetben, megvalósítása, ideértve a halászat területén megvalósuló együttműködési projekteket és az élő halászati erőforrások védelmét;

f) a kiaknázható élő halászati erőforrásokra és a rájuk alapozott halászatra vonatkozó információ gyűjtése, közzététele és terjesztése;

g) a tengeri és brakkvízi akvakultúra és a part menti halászat fejlesztését célzó programok előmozdítása;

h) a bizottság fent meghatározott céljai eléréséhez esetleg szükséges egyéb tevékenységek.

(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti intézkedések megfogalmazásakor és ajánlásakor a bizottság, a megóvással és gazdálkodással kapcsolatos határozatai meghozatalakor, óvatosságon alapuló szemléletmódot alkalmaz, és figyelembe veszi a rendelkezésre álló legjobb tudományos adatokat, illetve az élő halászati erőforrások fejlesztése és helyes kiaknázása előmozdításának igényét.

IV. cikk

Terület

A preambulumban említett Területen belül a bizottság látja el a III. cikkben felsorolt feladatokat és kötelezettségeket.

V. cikk

A gazdálkodással kapcsolatos intézkedésekre vonatkozó ajánlások

(1) A III. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett ajánlások elfogadása a jelenlevő és szavazó bizottsági tagok kétharmados többségével történik. Az ajánlások szövegét minden egyes tag részére a bizottság elnöke biztosítja.

(2) E cikk rendelkezéseire is tekintettel, a bizottság tagjai vállalják, hogy a bizottság által a III. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint tett ajánlásoknak a bizottság által meghatározott időponttól kezdődően érvényt szereznek, ez az időpont azonban nem előzheti meg annak az időszaknak a végét, amely során kifogást lehet emelni, és amelyet ez a cikk határoz meg.

(3) A bizottság bármely tagja az értesítés dátumától számított 120 napon belül kifogást emelhet valamely ajánlás ellen, és ilyen esetben nem köteles érvényt szerezni az adott ajánlásnak. Ha az említett 120 napos időszakon belül kifogást emelnek, akkor egy további 60 napos időszak során bármely tag hasonló kifogással élhet. A tagok ugyanakkor bármikor visszavonhatják a kifogásukat, és érvényt szerezhetnek az adott ajánlásnak.

(4) Ha egy ajánlás ellen a bizottság tagjainak több mint egyharmada kifogást emel, a többi tag azonnal mentesül az adott ajánlásnak való érvényszerzés kötelezettsége alól; azonban a tagok bármelyike vagy mindegyike egymás között megállapodhat arról, hogy érvényt szerez az ajánlásnak.

(5) Egy-egy kifogás vagy annak visszavonása kézhezvételekor a bizottság elnöke minden egyes tagot azonnal értesít.

VI. cikk

Jelentések

A bizottság minden egyes ülést követően megküld a Szervezet főigazgatójának egy, a bizottság álláspontját, ajánlásait és döntéseit tartalmazó jelentést, továbbá olyan egyéb jelentéseket nyújt be a Szervezet főigazgatójának, amelyeket szükségesnek vagy kívánatosnak tart. A bizottság bizottságainak és munkacsoportjainak – a megállapodás VII. cikkében előírt – jelentéseit a Szervezet főigazgatója a bizottságon keresztül kapja meg.

VII. cikk

Bizottságok, munkacsoportok és szakértők

(1) A bizottság ideiglenes, különleges vagy állandó bizottságokat hozhat létre a bizottság céljaival kapcsolatos kérdések tanulmányozása, illetve azokkal kapcsolatos jelentések készítése céljából, továbbá munkacsoportokat alakíthat ki konkrét technikai problémák tanulmányozása és ajánlások megtétele céljából.

(2) Az (1) bekezdésben említett bizottságokat és munkacsoportokat a bizottság elnöke hívja össze, az elnök által a Szervezet főigazgatójával egyeztetve meghatározott időpontokban és helyszíneken.

(3) A bizottság javaslatot tehet a szakértőknek – a Szervezet költségén történő – toborzására vagy kinevezésére, konkrét kérdések vagy problémák tanulmányozása céljából.

(4) A bizottságok és munkacsoportok (1) bekezdésben említett létrehozása, valamint a szakértők (3) bekezdésben említett toborzása és kinevezése attól függ, hogy a Szervezet jóváhagyott költségvetésének vonatkozó fejezetében rendelkezésre állnak-e a szükséges pénzeszközök; annak meghatározása, hogy rendelkezésre állnak-e a szükséges pénzeszközök, a Szervezet főigazgatójának a feladata. Mielőtt bármilyen döntés születne a bizottságok és munkacsoportok létrehozásával, valamint a szakértők toborzásával és kinevezésével kapcsolatos kiadások kérdésében, a bizottság jelentést kap a Szervezet főigazgatójától a kérdés adminisztratív és pénzügyi vonatkozásairól.

VIII. cikk

Nemzetközi szervezetekkel való együttműködés

A kölcsönös érdeklődéssel bíró kérdésekben a bizottság szorosan együttműködik más nemzetközi szervezetekkel.

IX. cikk

Költségek

(1) A küldöttek és helyetteseik, szakértőik és tanácsadóik bizottsági üléseken való részvételével összefüggésben felmerülő költségeket, valamint az e megállapodás VII. cikkével összhangban létrehozott bizottságokba vagy munkacsoportokba küldött képviselők költségeit az illető tagok állapítják meg és fizetik.

(2) A titkárság költségeit – beleértve a kiadványokat és közleményeket is, továbbá a bizottság elnöke és alelnöke részéről a bizottság ülései között a bizottság nevében végzett feladatokkal összefüggésben felmerülő költségeket – a Szervezet határozza meg és fizeti, a Szervezet költségvetése vonatkozó előirányzatainak kerete erejéig.

(3) A bizottság egyes tagjai által – akár önállóan, akár a bizottság ajánlására – végzett kutatási és fejlesztési projektek költségeit az illető tagok állapítják meg és fizetik.

(4) A III. cikk (1) bekezdésének e) pontjában szereplő rendelkezésekkel összhangban, együttműködésben végzett kutatási vagy fejlesztési projektekkel összefüggésben felmerülő költségeket – hacsak másként nem állnak rendelkezésre – a tagok határozzák meg és fizetik, mégpedig az általuk kölcsönösen elfogadott formában és arányban. Megvalósításuk előtt az együttműködésben végzett projekteket a Szervezet tanácsa elé kell terjeszteni. Az együttműködésben végzett projektekhez a hozzájárulásokat egy, a Szervezet által létrehozott vagyonkezelői alapba kell befizetni, és azokat a Szervezet kezeli a pénzügyi rendelkezéseivel és szabályzatával összhangban.

(5) A bizottság, a bizottságok vagy a munkacsoportok üléseire saját minőségükben – a főigazgató egyetértésével – meghívott szakértők költségeit a Szervezet költségvetéséből fizetik.

(6) A bizottság elfogadhat önkéntes hozzájárulásokat, akár általános céljaira, akár a bizottság konkrét projektjeivel vagy tevékenységeivel összefüggésben. Az ilyen hozzájárulásokat egy, a szervezet által létrehozott vagyonkezelői alapba fizetik be. Az ilyen önkéntes hozzájárulások elfogadása és a vagyonkezelői alap kezelése a Szervezet pénzügyi rendelkezéseivel és szabályzatával összhangban történik.

X. cikk

Módosítások

(1) Ezt a megállapodást a Mediterrán Általános Halászati Bizottság valamennyi bizottsági tag kétharmados többségével módosíthatja. A (2) bekezdésre is tekintettel, a módosítások a bizottság által történő elfogadásuk napján lépnek hatályba.

(2) A tagok számára új kötelezettségeket tartalmazó módosítások csak azt követően lépnek hatályba, hogy a bizottsági tagok kétharmados többsége elfogadja azokat, illetve, minden egyes tag tekintetében csak akkor, amikor az illető tag elfogadja azokat. Az új kötelezettségeket tartalmazó módosítások elfogadási okiratait a Szervezet főigazgatójánál helyezik letétbe, aki a Mediterrán Általános Halászati Bizottság valamennyi tagját, továbbá az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárát is értesíti az elfogadás kézhezvételéről és a módosítások hatálybalépéséről. A Mediterrán Általános Halászati Bizottság bármely, további kötelezettséget tartalmazó módosítások valamelyikét el nem fogadó tagjának jogait és kötelezettségeit továbbra is az e megállapodás rendelkezéseinek módosítás előtti formája szabályozza.

(3) E megállapodás módosításait a Szervezet tanácsa elé terjesztik, amelynek jogában áll megtagadni bármely módosítás engedélyezését, amennyiben úgy találja, hogy az nem összeegyeztethető a szervezet célkitűzéseivel és terveivel, illetve a Szervezet alkotmányában szereplő rendelkezésekkel. Ha a szervezet tanácsa jónak látja, akkor a módosítást a szervezet konferenciája elé utalhatja, amely ugyanazzal a hatáskörrel rendelkezik.

XI. cikk

Elfogadás

(1) Ezt a megállapodást a Szervezet bármely tagja vagy társult tagja elfogadhatja.

(2) A bizottság – tagjainak kétharmados többségével – tagjai közé felvehet bármely olyan államot, amely az Egyesült Nemzetek Szervezetének, annak bármely szakosított intézményének vagy a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek a tagja, és amely tagság iránti kérelmet, illetve egy olyan, hivatalos okiratba foglalt nyilatkozatot nyújtott be, amelyben kijelenti, hogy elfogadja ezt a megállapodást annak a felvétel időpontjában hatályos formájában.

(3) A Szervezet tagjai vagy társult tagjai közé nem tartozó bizottsági tagoknak a bizottság munkájában való részvétele attól függ, hogy vállalják-e a titkárság költségei – a Szervezet pénzügyi szabályzatában szereplő rendelkezések szerint meghatározott – arányos részének fedezését.

(4) Ennek a megállapodásnak a Szervezet valamely tagja vagy társult tagja részéről történő elfogadása egy elfogadási okmánynak a Szervezet főigazgatójánál történő letétbe helyezésével történik, és az ilyen okmánynak a főigazgató általi kézhezvételével válik hatályossá.

(5) Ennek a megállapodásnak a Szervezet tagjai közé nem tartozók részéről történő elfogadása egy elfogadási okmánynak a Szervezet főigazgatójánál való letétbe helyezésével történik. A tagság azon a napon válik hatályossá, amelyen a bizottság jóváhagyja a tagság iránti kérelmet, e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban.

(6) A Szervezet főigazgatója valamennyi hatályba lépett elfogadásról értesíti a bizottság valamennyi tagját, a Szervezet valamennyi tagját és az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárát.

(7) E megállapodás elfogadása olyan fenntartásokkal is történhet, amelyek csak a bizottsági tagok egyhangú jóváhagyása esetén válnak hatályossá. Azokra a bizottsági tagokra, akik az értesítés napjától számított három hónapon belül nem válaszoltak, úgy kell tekinteni, hogy elfogadták a fenntartást. Amennyiben az ilyen jóváhagyásra nem kerül sor, a fenntartást benyújtó állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet nem csatlakozik ehhez a megállapodáshoz. A Szervezet főigazgatója minden bizottsági tagot azonnal értesít az esetleges fenntartásokról.

(8) E megállapodás hivatkozásai az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. évi tengerjogi egyezményére vagy egyéb nemzetközi megállapodásokra nem érintik egyik állam helyzetét sem az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. évi egyezményének aláírásával, megerősítésével, vagy az ahhoz való csatlakozással, illetve egyéb megállapodásokkal kapcsolatban.

XII. cikk

Hatálybalépés

Ez a megállapodás az ötödik elfogadási okirat kézhezvételének napjától lép hatályba.

XIII. cikk

Területi hatály

E megállapodás elfogadásakor a bizottság tagjai pontosan rögzítik, hogy részvételük milyen területekre fog kiterjedni. Ilyen nyilatkozat hiányában úgy kell tekinteni, hogy a részvétel a nemzetközi kapcsolatok valamennyi olyan területére kiterjed majd, amely a tag felelősségi körébe tartozik. A XIV. cikk rendelkezéseire is tekintettel, a területi hatályt egy újabb nyilatkozattal módosítani lehet.

XIV. cikk

Elállás

(1) Bármely tag – két évvel azt az időpontot követően, hogy ez a megállapodás rá nézve hatályba lépett – bármikor elállhat ettől a megállapodástól; ezt úgy teheti meg, hogy elállásáról írásos értesítést küld a Szervezet főigazgatójának, aki az elállásról azonnal értesíti a bizottság valamennyi tagját és a Szervezet tagjait. Az elállási értesítés három hónappal azt követően válik hatályossá, hogy azt a főigazgató kézhez vette.

(2) A bizottság bármely tagja a felelősségi körébe tartozó nemzetközi kapcsolatok egy vagy több területének vonatkozásában küldhet elállási értesítést. Amikor valamely tag a bizottságból való kilépéséről küld értesítést, akkor jeleznie kell, hogy a kilépés mely területre vagy területekre vonatkozik. Ilyen nyilatkozat hiányában a kilépést úgy kell tekinteni, hogy az az adott bizottsági tag felelősségi körébe tartozó nemzetközi kapcsolatok valamennyi területére vonatkozik, a társult tagok kivételével.

(3) A Szervezetből való kilépésről értesítést küldő bármely bizottsági tagról azt feltételezik, hogy az egyidejűleg a bizottságból is kilép, és az ilyen kilépés az adott tag felelősségi körébe tartozó nemzetközi kapcsolatok valamennyi területére vonatkozik azzal a kivétellel, hogy az ilyen kilépésről nem feltételezik, hogy az a társult tagra is vonatkozik.

XV. cikk

Értelmezés és a jogviták rendezése

Az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos bármely jogvitát – ha azt a bizottság nem rendezi – egy, a jogvitában érintett felek mindegyike által kijelölt egy-egy tagból és e tagok által választott független elnökből álló tanács elé terjesztik. Ennek a tanácsnak az ajánlásai – bár nem kötelező érvényűek – a nézeteltérés tárgyát képező kérdésnek az érintett felek általi ismételt megfontolása alapjául szolgálnak. Amennyiben ez az eljárás nem vezet a jogvita rendezéséhez, a Nemzetközi Bírósághoz kell fordulni, annak alapokmányával összhangban, vagy – olyan regionális gazdasági integrációs szervezet esetében, amely tagja a bizottságnak – választott bírósághoz, amennyiben a jogvitában érintett felek más rendezési módról nem állapodnak meg.

XVI. cikk

Megszűnés

Ez a megállapodás automatikusan megszűnik, amennyiben, illetve amikor – a kilépések eredményeként – a bizottság tagjainak száma öt alá csökken, hacsak a megmaradó tagok egyhangúlag nem határoznak másként.

XVII. cikk

Hitelesítés és bejegyzés

E megállapodás szövege eredetileg francia nyelven készült Rómában, 1949. szeptember 24-én. E megállapodás és az esetleges módosítások két-két angol, francia és spanyol nyelvű példányát a bizottság elnöke és a Szervezet főigazgatója hitelesíti. E két példány egyikét a Szervezet irattárában kell letétbe helyezni. A másik példányt bejegyzés céljából el kell juttatni az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkárához. Ezenkívül a főigazgató elvégzi e megállapodás példányainak hitelesítését, és egy-egy példányt eljuttat a Szervezet minden egyes tagja és a Szervezet tagjai közé nem tartozó minden olyan állam számára, amely e megállapodás aláírója, vagy amely azzá válhat.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

A MEDITERRÁN ÁLTALÁNOS HALÁSZATI BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

I. szabály

Ezen eljárási szabályzat alkalmazásában az alábbi meghatározásokat kell alkalmazni:

"megállapodás":

annak X. cikkével összhangban módosított, a Mediterrán Általános Halászati Bizottság létrehozásáról szóló, 1949. szeptember 24-én Rómában (Olaszország) megkötött megállapodás;

"bizottság":

Mediterrán Általános Halászati Bizottság;

"elnök":

a bizottság elnöke;

"alelnök":

a bizottság alelnöke;

"küldött":

valamely tag képviselője, a megállapodás II. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint;

"küldöttség":

a küldött és annak helyettese, szakértői és tanácsadói;

"tag":

a Szervezet tagjai és társult tagjai, valamint azok, akik nem tagjai ugyan a Szervezetnek, de tagjai a bizottságnak;

"titkár":

a bizottság titkára;

"szervezet":

az Egyesült Nemzetek Szervezetének Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete;

"konferencia":

a Szervezet konferenciája;

"megfigyelő státusszal rendelkező állam, társult tag vagy szervezet":

a bizottság vagy a Szervezet tagjai közé nem tartozó olyan állam vagy olyan nemzetközi szervezet, amely meghívást kap a bizottság valamely ülésén való részvételre, illetve a Szervezet olyan tagja vagy társult tagja, amely – bár nem tagja a bizottságnak – részt vesz a bizottság valamely ülésén;

"megfigyelő":

megfigyelő státusszal rendelkező államok vagy szervezetek valamelyikének képviselője.

II. szabály

A bizottság ülései

(1) A megállapodás II. cikkének (10) bekezdése szerint és azzal összhangban a bizottság – a főigazgatóval konzultálva – minden egyes rendes ülésen meghatározza a következő ülés helyét és idejét, a bizottsági programok követelményeivel és a majdani ülés helyszínéül szolgáló ország meghívási feltételeivel összhangban. Az elnök ennek megfelelően adja ki az ülésről szóló értesítést.

(2) A tagok többségének kérése vagy jóváhagyása esetén az elnök összehívhatja a bizottság rendkívüli ülését.

(3) A bizottság rendes ülésére szóló meghívókat az elnök nevében a titkár adja ki, legalább 60 nappal az ülés megnyitására megállapított időpont előtt. A rendkívüli ülésre szóló meghívókat legalább negyven nappal az ülés megnyitására megállapított időpont előtt kell kiadni.

(4) Ahhoz, hogy a bizottság, illetve bármely bizottsági szerv valamely ülésének egy adott országban történő megtartására vonatkozó javaslatot figyelembe lehessen venni, az adott országnak a következőt kell tejesítenie: a) az Egyesült Nemzetek szakosított intézményeinek kiváltságairól és mentességeiről szóló egyezmény fenntartás nélküli megerősítése, vagy b) annak biztosítása, hogy, a megállapodással vagy ezzel az eljárási szabályzattal összhangban, az ilyen ülésen való részvételre jogosult valamennyi küldött, képviselő, szakértő, megfigyelő vagy egyéb személy élvezi mindazon kiváltságokat és mentességeket, amelyek az üléssel összefüggő feladatuk független ellátásához szükségesek.

III. szabály

Megbízólevél

A titkár minden ülés alkalmával átveszi a küldöttek és a megfigyelők megbízólevelét. A megbízólevelek megfelelnek a titkárság által meghatározott szabványos formának. Azok megvizsgálásakor a titkárság jelenti a bizottság felé a szükséges lépéseket.

IV. szabály

Napirend

(1) Minden rendes ülés napirendjében az alábbiak szerepelnek:

a) szükség esetén az elnök és két alelnök megválasztása, a megállapodás II. cikk (9) bekezdésének megfelelően;

b) a napirend elfogadása;

c) a titkár jelentése a bizottság pénzügyeiről és tevékenységeiről;

d) az előterjesztett költségvetés tanulmányozása;

e) a bizottságok jelentései;

f) a következő ülés helyszínének és időpontjának a mérlegelése;

g) a megállapodásra és erre az eljárási szabályzatra vonatkozó módosítási javaslatok;

h) a tagság iránti kérelmek – a megállapodás XI. cikkének (2) bekezdésével összhangban – olyan államoktól, amelyek ugyan nem tagjai a Szervezetnek, de tagjai az Egyesült Nemzetek Szervezetének, vagy annak bármely szakosított intézményének vagy a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek;

i) a Szervezet konferenciája, tanácsa vagy főigazgatója által a Mediterrán Általános Halászati Bizottság elé terjesztett kérdések.

(2) A napirendben szerepelnek továbbá a bizottság jóváhagyása esetén:

a) az előző ülésen jóváhagyott kérdések;

b) tagok által javasolt kérdések.

(3) Az előzetes napirendet a titkár legalább 60 nappal az ülés időpontja előtt megküldi a tagoknak és a megfigyelő státusszal rendelkező államoknak és szervezeteknek, a napirenddel kapcsolatban rendelkezésre álló jelentésekkel és dokumentumokkal együtt.

(4) A rendkívüli ülések napirendje csak azokat a pontokat tartalmazza, amelyek az ülés összehívásának okával kapcsolatosak.

V. szabály

A titkárság

(1) A titkárság egy titkárból és olyan, irányítása alatt dolgozó személyzetből áll, amelyet a főigazgató határoz meg.

(2) A titkár feladatai közé tartozik olyan dokumentumok, jelentések és határozatok átvétele, egyeztetése és terjesztése, amelyek a bizottság és annak bizottságai ülésén keletkeztek, a tanácskozásokról készült összefoglalók készítése, a kiadások és pénzügyi kötelezettségvállalások igazolása, valamint olyan egyéb feladatok ellátása, amelyeket a bizottság határozhat meg.

(3) A bizottság ügyeivel kapcsolatos közlemények másolatait, tájékoztatás és nyilvántartás céljából, megküldik a titkár részére.

VI. szabály

A bizottság teljes ülései

Amennyiben a bizottság nem határoz másképpen, teljes ülései nyilvánosak. Amikor a bizottság úgy dönt, hogy zárt ülést tart, a megfigyelőkre való tekintettel meghatározza ennek a döntésnek a személyi hatályát.

VII. szabály

Az elnök és az alelnökök megválasztása

(1) A bizottság választja meg az elnököt, valamint az első és a második alelnököt, akik az őket megválasztó ülést követően azonnal elfoglalják hivatalukat, és akiknek a megbízatása két rendes ülésre szól.

(2) A jelöltek az őket megválasztó ülésen jelen levő küldöttek vagy azok helyettesei. Őket két további rendes ülésre lehet újraválasztani.

VIII. szabály

Az elnök és az alelnökök feladatai

(1) Az elnök ennek az eljárási szabályzatnak egyéb részeiben meghatározott feladatokat lát el, különösen a következőket:

a) kihirdeti a bizottság teljes üléseinek megnyitását és bezárását;

b) irányítja az ilyen üléseken folyó vitákat, és biztosítja ennek az eljárási szabályzatnak a betartását, valamint megadja a szót, szavazásra bocsát kérdéseket, és kihirdeti a döntéseket;

c) ügyrendi kérdésekben dönt;

d) teljes körűen irányítja – erre az eljárási szabályzatra is tekintettel – az ülés tanácskozásait;

e) kijelöli az ülés azon bizottságait, amelyek a bizottság irányítása alá tartozhatnak.

(2) Az elnök távollétében vagy kérésére az elnök feladatait az első alelnök vagy – ez utóbbi távollétében – a második alelnök látja el.

(3) Az elnök, illetve az elnökként tevékenykedő alelnökök nem szavaznak, kormányukat pedig küldöttségüknek egy másik tagja képviseli.

(4) Az elnök feladatait ideiglenes jelleggel a titkár látja el azokban az esetekben, amikor az elnök és az alelnökök nem tudják azokat ellátni.

IX. szabály

Szavazási szabályok és eljárások

(1) Ezen szabály (4) bekezdésében említett rendelkezéseknek megfelelően a teljes üléseken a szavazás szóban vagy kézfeltartással történik, ez alól kivételt jelentenek azok az esetek, amikor név szerinti szavazást tartanak; erre akkor kerül sor, amikor a megállapodás vagy ez az eljárási szabályzat minősített többséget ír elő, vagy ha valamelyik küldöttség név szerinti szavazást kér.

(2) Név szerinti szavazáskor a küldöttségeket a francia ábécé szerint kell szavazásra felkérni.

(3) A név szerinti szavazásról vezetett jegyzőkönyvben minden egyes küldött szavazatát és minden tartózkodást fel kell tüntetni.

(4) Személyekkel kapcsolatos ügyekben a szavazás – a bizottság és annak bizottságai tisztségviselőinek megválasztását kivéve – titkos.

(5) Amennyiben az első titkos szavazás alkalmával egyik tisztviselőjelölt sem kapja meg a szavazatok többségét, egy második titkos szavazást rendeznek, ebben már csak arra a két jelöltre lehet szavazni, akikre a legtöbb szavazat érkezett. Amennyiben a második szavazásnál a szavazatok egyenlően oszlanak el, az elnök sorshúzással választ a két jelölt közül.

(6) Ha a bizottság véleménye egyenlő arányban megosztott valamely – nem választással kapcsolatos – kérdésben, akkor az adott ülésszak következő ülésén egy második szavazást tartanak. Amennyiben a bizottság véleménye még akkor is egyenlő arányban megosztott, a javaslatot elvetettnek tekintik.

(7) A megállapodásban vagy ebben az eljárási szabályzatban konkrétan nem rögzített szavazási szabályokra és egyéb, azokhoz kapcsolódó kérdésekre értelemszerűen a Szervezet ügyviteli szabályzatának rendelkezéseit kell alkalmazni.

X. szabály

Bizottságok

(1) Létrejön egy olyan Akvakultúraágazati Bizottság, amely nyitva áll a bizottság valamennyi tagja előtt, és amelynek az a feladata, hogy:

a) figyelemmel kíséri a Terület akvakultúra terén folytatott gyakorlatának a fejlődését és trendjét;

b) figyelemmel kíséri az akvakultúra fejlődésének és a környezetnek a kölcsönhatását;

c) felügyeli és irányítja a négy, Medrap II tevékenységei eredményeként kialakított hálózat munkáját, aminek főbb eszközei az előrehaladás nyomon követése, a különböző hálózatok tervezett programjainak kiértékelése, valamint a SIPAM hálózat munkájának FAO-titkárságon keresztül történő irányítása;

d) további támogatás felkutatása, amely kiegészíti azoknak az intézményeknek a hozzájárulását, amelyek a meglevő hálózatokat, nevezetesen a CIHEAM, MAP-PAP/RAC és FAO, támogatását végzik;

e) elvégzi azokat a bizottság által rábízott feladatokat, amelyek az akvakultúra előmozdításával és fejlesztésével kapcsolatosak.

(2) a) Létrejön egy olyan tudományos tanácsadó bizottság, amely tudományos, társadalmi és gazdasági információkat, adatokat vagy tanácsokat nyújt a bizottság munkájával kapcsolatban.

b) Ez a tudományos tanácsadó bizottság a bizottság valamennyi tagja előtt nyitott. A bizottság valamennyi tagja egy-egy tagot jelölhet a tudományos tanácsadó bizottságba, és a tagot szakértők kísérhetik.

c) A tudományos tanácsadó bizottság munkacsoportokat hozhat létre a rendelkezésre álló és a kizárólagos gazdasági övezet határain átnyúló erőforrások állapotával kapcsolatos adatok elemzése és a bizottság számára történő tanácsadás céljából.

d) A tudományos tanácsadó bizottság független tanácsadást végez a halállományok megóvásával és a velük való gazdálkodással kapcsolatos döntések technikai és tudományos alapjainak vonatkozásában, beleértve a biológiai, társadalmi és gazdasági vonatkozásokat is, és ezen belül:

1. kiértékeli a tagoktól és az illetékes halászati szervezetektől vagy programokból származó, a fogásokra és a halászati tevékenységekre vonatkozó információkat, valamint a halállományok megóvásával és a velük való gazdálkodással kapcsolatos egyéb adatokat;

2. tanácsokat fogalmaz meg a bizottság számára a halállományok megóvására és a velük való gazdálkodásra vonatkozóan;

3. együttműködési kutatási programokat határoz meg, és koordinálja azok végrehajtását;

4. ellátja a bizottság által rábízott egyéb feladatokat vagy kötelezettségeket.

e) A tagok kötelesek a fogásokkal kapcsolatos információkat és a bizottság feladataihoz kapcsolódó egyéb adatokat olyan módon szolgáltatni, hogy a bizottság teljesíthesse az e bekezdés szerinti kötelességeit.

(3) A bizottság létrehozhat egyéb, általa szükségesnek tartott bármilyen bizottságot és munkacsoportot.

(4) A bizottságok és munkacsoportok e szabály szerinti létrehozására a megállapodás VII. cikke (4) bekezdésének rendelkezései vonatkoznak.

(5) Az ilyen bizottságok és munkacsoportok eljárásaira értelemszerűen a bizottság eljárási szabályzatát kell alkalmazni.

XI. szabály

Költségvetés és pénzügyek

(1) Ennek az eljárási szabályzatnak az eltérő rendelkezései hiányában, a bizottságra a Szervezet pénzügyi szabályzatai vonatkoznak, ezt az adminisztratív kézikönyv és memorandumok, továbbá az azokon alapuló eljárások egészítik ki.

(2) A bizottság soron következő pénzügyi időszakra vonatkozó költségvetési tervét, amely tartalmazza a titkárság tervezett költségeit, beleértve a kiadványokat és közleményeket is, a bizottság elnöke és alelnöke a bizottság ülései közötti bizottsági munkával kapcsolatos utazási költségeket, valamint a bizottságok költségeit (ha vannak ilyenek), a bizottság jóváhagyását követően a főigazgató elé terjesztik, hogy azt a Szervezet becsült általános költségvetésének kialakításánál figyelembe lehessen venni.

(3) Amikor a konferencia a Szervezet általános költségvetésének részeként elfogadja azt, a bizottság költségvetése szabja meg azt a keretet, amelyen belül pénzeszközöket lehet biztosítani a konferencia által jóváhagyott célokra.

(4) Megvalósításuk előtt valamennyi együttműködési projektet a Szervezet tanácsa vagy konferenciája elé terjesztik.

XII. szabály

Megfigyelők részvétele

(1) A nemzetközi szervezeteknek a bizottság munkájában való részvételét, valamint a bizottság és az ilyen szervezetek közötti kapcsolatokat a Szervezet vonatkozó rendelkezései, továbbá a nemzetközi szervezetekkel fenntartott kapcsolatokra vonatkozó, a Szervezet konferenciája vagy tanácsa által elfogadott szabályok szabályozzák.

(2) A Szervezet azon tagjai és társult tagjai, amelyek nem tagjai a bizottságnak, kérésre egy megfigyelővel képviseltethetik magukat a bizottság és a bizottsági testületek ülésein.

(3) Azon államok, amelyek nem tagjai a bizottságnak, valamint nem tagjai vagy társult tagjai a Szervezetnek, de tagjai az Egyesült Nemzetek Szervezetének vagy annak bármely szakosított intézményének vagy a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek – kérésre, valamint a Szervezet tanácsának és a Mediterrán Állandó Halászati Bizottságnak a jóváhagyásával – megfigyelői minőségben részt vehetnek a bizottság és a bizottsági testületek ülésein, a megfigyelői státusz biztosításáról szóló konferencia által elfogadott elvi nyilatkozattal összhangban.

(4) A bizottságnak kifejezetten erre irányuló eltérő rendelkezése hiányban, a megfigyelők részt vehetnek a bizottság teljes ülésein, illetve bármely olyan technikai bizottság üléseinek megbeszélésein, ahová őket meghívják. Szavazásra semmilyen esetben nem jogosultak.

XIII. szabály

Együttműködési projektek

A megállapodás III. cikke (1) bekezdésének e) pontjában előírt együttműködési projektek, valamint a megállapodás preambulumában említett régión kívül folytatott tanulmányok előmozdítása érdekében egyeztetésekre kerülhet sor azokkal a kormányokkal, amelyek nem tagjai a bizottságnak. Minden ilyen egyeztetést a Szervezet főigazgatója végez.

XIV. szabály

Jegyzőkönyvek, jelentések és ajánlások

(1) A bizottság minden teljes üléséről, illetve annak minden egyes bizottságának üléséről összefoglaló jegyzőkönyvet készítenek, és a lehető leghamarabb eljuttatják a résztvevők számára.

(2) A bizottság minden ülésének menetéről összefoglalót készítenek, és azt közzéteszik, olyan bizottsági jelentésekkel, technikai anyagokkal és egyéb dokumentumokkal együtt, amelyek közzétételét a bizottság ajánlatosnak tartja.

(3) Minden egyes ülés alkalmával a bizottság jóváhagy egy olyan jelentést, amely tartalmazza nézeteit, ajánlásait, határozatait és döntéseit, beleértve – kérés esetén – egy, a kisebbségi nézetekről szóló nyilatkozatot is.

(4) A megállapodás V. cikkének rendelkezéseire is tekintettel, a bizottság következtetéseit és ajánlásait minden egyes ülés bezárásakor eljuttatják a Szervezet főigazgatójához, aki eljuttatja azokat a bizottság tagjaihoz, az ülésen képviselt nemzetekhez és nemzetközi szervezetekhez, továbbá tájékoztatás céljából a Szervezet többi tagjához és társult tagjához is.

(5) A Szervezet számára politikai, programmal kapcsolatos vagy pénzügyi kihatással járó ajánlásokat a főigazgató, érdemi intézkedések céljából, a Szervezet tanácsán keresztül a konferencia tudomására hozza.

(6) A fenti bekezdés rendelkezéseire is tekintettel az elnök felkérheti a bizottság tagjait, hogy nyújtsanak tájékoztatást a bizottság vagy a főigazgató részére a bizottság ajánlásai alapján végrehajtott intézkedésekről.

XV. szabály

Ajánlások a tagok számára

(1) A bizottság a tagok számára ajánlásokat fogalmazhat meg a megállapodás III. cikkében leírt feladatokhoz kapcsolódó bármely kérdésben.

(2) Az ilyen ajánlásokra a tagok részéről érkezett válaszokat a bizottság nevében a titkár veszi kézhez, majd – a következő ülésen történő előterjesztés céljából – elkészíti az ilyen közlemények összefoglalóját és elemzését.

XVI. szabály

A megállapodás módosításai

(1) A megállapodás módosítására vonatkozó, a megállapodás X. cikkében előírt javaslatokat bármelyik tag a titkárnak címzett közleményben megteheti. A titkár a kézhezvételt követően azonnal eljuttatja az ilyen javaslatok másolatát az összes tag és a főigazgató részére.

(2) A megállapodás módosítására vonatkozó javaslatokkal kapcsolatban a bizottság egyik ülés során sem hajthat végre semmilyen intézkedéseket anélkül, hogy az adott javaslat ne szerepeljen az adott ülés előzetes napirendjén.

XVII. szabály

Az eljárási szabályzat felfüggesztése és módosítása

(1) A megállapodás rendelkezéseire is tekintettel, bármely küldöttség indítványa esetén ezen eljárási szabályzat fenti szabályainak bármelyike – a IV. és V. cikk, a X. cikk (3) és (4) bekezdése, a XI. és XII. cikk, a XIV. cikk (4) bekezdése és a XVI. cikk kivételével – a bizottság valamely teljes ülésén leadott szavazatok többségével felfüggeszthető, feltéve, hogy erről a bizottság teljes ülésén bejelentés történt, és a felfüggesztési javaslat másolatát legalább 48 órával a szóban forgó ülés megkezdése előtt megkapják a küldöttségek.

(2) Bármely küldöttség indítványa esetén ezen eljárási szabályzat szabályainak bármelyike módosítható vagy kiegészíthető, a bizottság bármely teljes ülésén leadott szavazatok kétharmadával, feltéve, hogy erről a bizottság teljes ülésén bejelentés történt, és a módosításra vagy kiegészítésre vonatkozó javaslat másolatát legalább 24 órával a szóban forgó ülés megkezdése előtt megkapják a küldöttségek.

(3) A XVI. szabálynak e szabály (2) bekezdése rendelkezéseivel összhangban történő bármilyen módosítása a bizottság következő üléséig nem lép hatályba.

XVIII. szabály

Hivatalos nyelvek

(1) A bizottság hivatalos nyelveit a Szervezet nyelvei közül a bizottság maga határozza meg. Jelentéseikhez és közleményeikhez, valamint az ülések során a küldöttségek ezen nyelvek bármelyikét használhatják. A valamilyen nem hivatalos nyelvet használó küldöttség gondoskodik a hivatalos nyelvek valamelyikére történő tolmácsolásról.

(2) Az ülések során – a jelenlevő küldöttek bármelyikének kérésére – a titkárság gondoskodik a hivatalos nyelvek közül egyre vagy többre történő tolmácsolásról.

(3) A jelentéseket és közleményeket azok benyújtása szerinti nyelven teszik közzé, és – a bizottság kérésére – azok lefordított kivonatai is közzétehetők.

--------------------------------------------------