Jegyzőkönyv

a kulturális együttműködésről

A Felek,

MIUTÁN RATIFIKÁLTÁK a 2005. október 20-án Párizsban elfogadott, a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezményt ("UNESCO-egyezmény"), amely 2007. március 18-án lépett hatályba a 15.10. cikk (3) bekezdésében (Hatálybalépés) meghatározott eljárás szerint, azzal a szándékkal, hogy hatékonyan megvalósítsák az UNESCO-egyezményt és együttműködjenek annak megvalósításában, az egyezmény elveire építve és olyan tevékenységeket kialakítva, amelyek összhangban vannak annak rendelkezéseivel;

FELISMERVE a kulturális ipar fontosságát és a kulturális javak és szolgáltatások mint kulturális, gazdasági és társadalmi értéket hordozó tevékenységek sokszínű jellegét;

FELISMERVE, hogy e megállapodás által támogatott folyamat hozzájárul egy olyan globális stratégiához, amelynek célja a méltányos növekedés elősegítése és a Felek közötti gazdasági, kereskedelmi és kulturális együttműködés megerősítése;

EMLÉKEZTETVE ARRA, hogy a más keretek között irányított meglévő és jövőbeli politikai eszközök e jegyzőkönyv céljait kiegészítik és támogatják, és céljuk, hogy:

a) MEGERŐSÍTSÉK a Felek kulturális iparának képességeit és függetlenségét;

b) ELŐMOZDÍTSÁK a helyi/regionális kulturális tartalmat;

c) ELISMERJÉK, védelmezzék és elősegítsék a kulturális sokszínűséget mint a kultúrák közötti sikeres párbeszéd egyik feltételét; és

d) ELISMERJÉK, védelmezzék és támogassák a kulturális örökséget, valamint segítsék a helyi lakosokat ennek elismerésében, és elismerjék ennek értékét a kulturális identitás kifejezésének eszközeként;

HANGSÚLYOZVA a Felek közötti kulturális együttműködés megkönnyítésének fontosságát és annak érdekében, hogy adott esetben figyelembe vegyék többek között kulturális ágazatuk fejlettségi fokát, a kulturális cserék mértékét és strukturális egyensúlyhiányát, és a helyi/regionális kulturális tartalom előmozdítását segítő elképzelések meglétét,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODNAK MEG:

1. cikk

Hatály, célkitűzések és fogalommeghatározások

(1) E megállapodás egyéb rendelkezéseinek sérelme nélkül ez a jegyzőkönyv meghatározza azokat a kereteket, amelyek között a Felek együttműködnek a kulturális tevékenységekhez, javakhoz és szolgáltatásokhoz, többek között az audiovizuális szektorhoz kapcsolódó cserék megkönnyítése érdekében.

(2) Az audiovizuális szolgáltatásoknak a hetedik fejezet (Szolgáltatáskereskedelem, letelepedés és elektronikus kereskedelem) hatálya alól való kizárása nem érinti az ebből a jegyzőkönyvből származó jogokat és kötelességeket. E jegyzőkönyv végrehajtásával kapcsolatos bármely kérdésben a Felek alkalmazhatják a 3. és 3a. cikkben foglalt eljárásokat.

(3) A Felek, miközben megőrzik és továbbfejlesztik saját kultúrpolitikájuk kidolgozásához és megvalósításához kapcsolódó képességeiket annak érdekében, hogy megóvják és elősegítsék a kulturális sokszínűséget, együttműködésre törekednek azért, hogy javítsák a kulturális tevékenységükhöz, javaikhoz és szolgáltatásaikhoz kapcsolódó cserék feltételeit és helyreállítsák az esetlegesen meglévő strukturális aránytalanságokat és aszimmetrikus jelenségeket.

(4) E jegyzőkönyv alkalmazásában:

a "kulturális sokszínűség", "kulturális tartalom", "kulturális kifejezések", "kulturális tevékenységek, javak és szolgáltatások" és "kulturális ipar" kifejezések jelentése ugyanaz, mint az UNESCO-egyezményben meghatározott és ott használt jelentés; és

a "művészek és a kultúra területén tevékenykedő más vállalkozók és szakmát gyakorlók" kifejezés azokat a természetes személyeket jelentik, akik kulturális tevékenységeket végeznek, kulturális javakat hoznak létre, vagy részt vesznek a kulturális szolgáltatások közvetlen nyújtásában.

A. SZAKASZ

HORIZONTÁLIS RENDELKEZÉSEK

2. cikk

Kulturális cserék és párbeszéd

(1) A Felek célul tűzik ki, hogy ápolják saját kultúrpolitikájuk meghatározásához és fejlesztéséhez szükséges képességeiket, fejlesszék kulturális iparukat és bővítsék a Felek kulturális javainak és szolgáltatásainak cseréjére szolgáló lehetőségeket, beleértve a teljes körű jogosultságot arra, hogy a helyi/regionális kulturális tartalmak elősegítését szolgáló rendszerek kedvezményezettjei legyenek.

(2) A Felek párbeszéd formájában együttműködnek a kulturális és audiovizuális ügyek közös értelmezése és a hozzájuk kapcsolódó fokozott információcsere fejlesztésének előmozdítása, valamint a szellemi tulajdonjogok védelme területén kialakult bevált gyakorlatok cseréje területén. A párbeszédre a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság keretében, illetve egyéb illetékes fórumokon kerül sor olyan módon, ahogy azt megfelelőnek ítélik.

3. cikk

A kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság

(1) Legkésőbb hat hónappal e jegyzőkönyv alkalmazását követően létre kell hozni a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságot. A kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság az egyes Felek vezető közigazgatási tisztségviselőiből áll, akik megfelelő szakismeretekkel és tapasztalatokkal rendelkeznek kulturális ügyekben és a kultúra gyakorlatában.

(2) A kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság legkésőbb egy évvel e jegyzőkönyv alkalmazása után tart ülést, azt követően pedig szükség szerint, de legalább évente egyszer, hogy áttekintse jegyzőkönyv végrehajtását.

(3) A tizenötödik fejezet (Intézményi, általános és záró rendelkezések) intézményi rendelkezéseitől eltérően a Kereskedelmi Bizottság hatásköre erre a jegyzőkönyvre nem terjed ki, és e jegyzőkönyv tekintetében a Kereskedelmi Bizottság minden feladatát a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság gyakorolja, amennyiben ilyen feladatok e jegyzőkönyv végrehajtása céljából szükségesek.

(4) Valamennyi Fél kijelöl egy hivatalt a saját közigazgatásán belül, amely belföldi kapcsolattartó pontként szolgál a másik Fél számára e jegyzőkönyv végrehajtása érdekében.

(5) Mindkét Fél létrehoz egy vagy több kulturális együttműködéssel foglalkozó belföldi tanácsadó csoportot, melynek tagjai az e jegyzőkönyvben megjelölt területeken működő kulturális és audiovizuális szakemberek, akik az e jegyzőkönyv végrehajtásával kapcsolatos kérdésekben tanácsot tudnak adni.

(6) Bármelyik fél kérhet konzultációt a másik Féltől a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságon belül bármi olyan, kölcsönös érdeket érintő kérdésről, ami e jegyzőkönyv alapján felmerül. Ezt követően a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság haladéktalanul összeül, és mindent megtesz azért, hogy kölcsönösen kielégítő megoldást találjon az ügyben. Ennek során a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság tanácsot kérhet az egyik vagy mindkét Fél belföldi tanácsadó csoportjától/csoportjaitól és valamennyi Fél tanácsot kérhet a saját belföldi tanácsadó csoportjától/csoportjaitól.

3A. cikk

Vitarendezés

A Felek eltérő megállapodásának hiányában és kizárólag abban az esetben, ha az e jegyzőkönyv 3.6. cikke szerint az ügyet nem sikerül az ott leírt konzultációs eljárás segítségével rendezni, erre a jegyzőkönyvre a 14. fejezet (Vitarendezés) vonatkozik, a következő eltérésekkel:

a) a 14. fejezetben (Vitarendezés) a Kereskedelmi Bizottságra található összes utalást a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságra történő utalásként kell értelmezni;

b) a 14.5. cikk (A választottbírói testület létrehozása) alkalmazásában a Felek olyan választottbírók kiválasztására törekednek, akik rendelkeznek az e jegyzőkönyvben szereplő témák terén szükséges ismeretekkel és tapasztalattal. Abban az esetben, ha a Felek a választottbírói testület összetételét illetően nem képesek egyetértésre jutni, a 14.5. cikk (3) bekezdésében leírtak szerint a c) albekezdés szerint létrehozott jegyzékről – és nem a 14.18. cikk szerint létrehozott jegyzékről (A választottbírók jegyzéke) – kell sorshúzással választani;

c) a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság köteles megalakulása után haladéktalanul összeállítani egy 15 fős jegyzéket azokból a személyekből, akik hajlandók és képesek választottbíróként működni. Választottbíróként mindegyik Fél öt személyt választ ki. A két Fél megállapodik abban az öt személyben is, akik nem állampolgárai egyik Félnek sem, és akik a választottbírói testület elnökeként járnak el. A kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság biztosítja, hogy a listát mindig ezen a szinten tartsák. A választottbíróknak megfelelő tudással és tapasztalattal kell rendelkezniük az ebben a jegyzőkönyvben szereplő témák terén. A választottbírók függetlenek, egyéni minőségükben járnak el, és nem fogadnak el utasításokat semmilyen szervezettől vagy kormánytól a vita tárgyát képező ügyekben és teljesítik 14-C. mellékletben (A közvetítők és a választottbírói testületek tagjainak magatartási kódexe) foglaltakat;

d) amikor egy, e jegyzőkönyv alapján felmerülő vitában és a döntés teljesítésének elmulasztása esetén alkalmazandó ideiglenes jogorvoslatokról szóló 14.11. cikk (2) bekezdésének értelmében a panasztevő Fél kiválasztja a felfüggesztendő kötelezettségeket, csak olyan kötelezettségeket függeszthet fel, amelyek ebből a jegyzőkönyvből származnak; és

e) a 14.11. cikk (2) bekezdésétől eltérve, ha a vita során a panasztevő olyan kötelezettségeket választ ki felfüggesztésre, amelyek nem ebből a jegyzőkönyvből származnak, a panasztevőnek nincs joga e jegyzőkönyv alapján felmerült kötelezettségek felfüggesztésére.

4. cikk

Művészek és a kultúra területén tevékenykedő más vállalkozók és szakmát gyakorlók

(1) A Felek arra törekednek, hogy saját jogszabályaiknak megfelelően megkönnyítsék a területükre történő belépést, illetve ideiglenes ott tartózkodást a másik Fél olyan művészei és a kultúra területén tevékenykedő más vállalkozói és szakmát gyakorlói számára, akik nem tudnak élni a 7. fejezet (Szolgáltatáskereskedelem, letelepedés és elektronikus kereskedelem) szerinti kötelezettségvállalások adta lehetőségekkel, és akik vagy:

a) a másik Félnél mozifilmek vagy televíziós műsorok forgatásával foglalkozó művészek, színészek, technikusok és a kultúra területén tevékenykedő más vállalkozók és szakmát gyakorlók; vagy

b) művészek és más, a kultúra területén tevékenykedő vállalkozók, mint például vizuális, képző- és előadóművészek és oktatók, zeneszerzők, írók, szórakoztató ipari szolgáltatók és hasonló vállalkozók és szakmát gyakorlók a másik Félnél, akik olyan kulturális tevékenységekben vesznek részt, mint például zenei felvételek készítése, aktív hozzájárulás kulturális eseményekhez, például irodalmi vásárokhoz és fesztiválokhoz, több más tevékenység mellett,

feltéve hogy nem szerződtek arra, hogy szolgáltatásaikat a nagyközönségnek értékesítsék, vagy hogy maguk szállítsák szolgáltatásaikat, saját nevükben nem kapnak javadalmazást valamilyen, annak a Félnek a területén található forrásból, ahol ideiglenesen tartózkodnak, és nem kínálják fel szolgáltatásaikat olyan szerződés keretében, amely a művész, illetve a kultúra területén tevékenykedő más vállalkozó és szakmát gyakorló számára ideiglenes tartózkodást biztosító Fél területén kereskedelmi engedéllyel nem rendelkező jogi személy és ugyanazon Fél egyik fogyasztója között jött létre.

(2) Az (1) bekezdés értelmében, ha engedélyezik a belépést a Felek területére és az ideiglenes ott tartózkodást, ez 12 hónaponként maximum 90 napos időszakra szólhat.

(3) A Felek törekednek arra, hogy saját jogszabályaiknak megfelelően megkönnyítsék a művészek és a kultúra területén tevékenykedő más vállalkozók és szakmát gyakorlók képzését, és a köztük lévő kapcsolatok szélesítését, különösen ha ezek a személyek:

a) színházi producerek, énekes csoportok, együttesek és zenekarok tagjai;

b) írók, zeneszerzők, szobrászok, szórakoztató művészek és más, egyénileg alkotó művészek;

c) olyan művészek és a kultúra területén tevékenykedő más vállalkozók és szakmát gyakorlók, akik közvetlenül részt vesznek a cirkuszi előadásokban, vidámparkok, és hasonló jellegű szolgáltatások munkájában; és

d) olyan művészek és a kultúra területén tevékenykedő más olyan vállalkozók és szakmát gyakorlók, akik közvetlenül részt vesznek báltermi és diszkószolgáltatásokban, valamint a tánctanárok.

B. SZAKASZ

ÁGAZATI RENDELKEZÉSEK

A. ALSZAKASZ

Audiovizuális művekhez kapcsolódó rendelkezések

5. cikk

Audiovizuális koprodukciók

(1) E jegyzőkönyv rendelkezéseinek értelmében koprodukciónak tekintendő minden olyan audiovizuális mű, amelyet a koreai és az EU-fél filmkészítői együtt hoztak létre, és amibe ezek a filmkészítők befektetést eszközöltek az ebben a jegyzőkönyvben foglalt feltételeknek megfelelően [1].

(2) A Felek ösztönzik új kooperációs megállapodásokra vonatkozó tárgyalások megkezdését az Európai Unió egy vagy több tagállama és Korea között, és a meglévők végrehajtását. A Felek újra megerősítik, hogy az Európai Unió tagállamai, és Korea pénzügyi támogatást adhat a koprodukcióban készült audiovizuális művekhez, amint azt az ide vonatkozó már fennálló, vagy a jövőben megkötendő bilaterális megállapodások meghatározzák, és amelyekben az Európai Unió egy vagy több tagállama, valamint Korea a szerződő felek.

(3) A Felek, saját jogszabályaiknak megfelelően, elősegítik az EU-fél és Korea filmkészítői közötti koprodukciók létrejöttét, beleértve a koprodukciók közvetlen jogosulttá tételét arra, hogy a helyi/regionális tartalom elősegítését szolgáló támogatási rendszer kedvezményezettjei legyenek.

(4) A koprodukcióban készült audiovizuális műveket jogosulttá kell tenni arra, hogy kedvezményezettjei lehessenek az EU-félnél működő, és a (3) bekezdésben említett, a helyi/regionális kulturális tartalmat elősegítő rendszernek, olyan módon, hogy ezeket a 2007/65/EK irányelvvel módosított 89/552/EGK irányelv 1. cikke n) pontjának i. alpontjával vagy ennek további módosításaival összhangban európai műveknek kell minősíteni, az audiovizuális művek elősegítésére vonatkozó, a 2007/65/EK irányelvvel módosított 89/552/EGK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében és 3i. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelmények alkalmazásában vagy ennek további módosításaival összhangban [2].

(5) A koprodukcióban készült audiovizuális műveket jogosulttá kell tenni arra, hogy kedvezményezettei legyenek a (3) bekezdésben hivatkozott, helyi/regionális kulturális tartalmat elősegítő koreai rendszernek olyan módon, hogy ezeket a mozifilmek és videótermékek támogatásáról szóló törvény (a 2009. május 21-i 9676 sz. törvény) 40. cikkének vagy későbbi módosításainak, a műsorszolgáltatásról szóló törvény (a 2008. december 31-i 9280 sz. törvény) 71. cikknek vagy későbbi módosításainak, valamint a programkészítés arányairól szóló közlemény (a Koreai Kommunikációs Bizottság 2008. december 31-i 2008-135 sz. közleménye) vagy későbbi módosításai értelmében koreai műveknek minősítik [3].

(6) A (4) és (5) bekezdésben hivatkozott, a helyi/regionális kulturális tartalmat elősegítő rendszerek kedvezményezetti jogosultságát a koprodukciók a következő feltételekkel kaphatják meg:

a) a koprodukciós audiovizuális műveket olyan vállalkozások hozzák létre, amelyeknek tulajdonosa jelenleg és a jövőben is akár közvetlenül, akár pedig többségi részesedéssel az Európai Unió egyik tagállama, vagy Korea és/vagy az Európai Unió valamely tagállamának, illetve Koreának az állampolgára;

b) a koprodukciós vállalkozást képviselő igazgató(k) vagy vezető(k) állampolgársággal rendelkeznek az Európai Unió valamelyik tagállamában, illetve Koreában, és bizonyítani tudják, hogy ott állandó lakóhellyel rendelkeznek;

c) minden egyes koprodukciós audiovizuális mű esetében – az animációs művek kivételével – elvárás, hogy készítésében az Európai Unió két tagállamának alkotói vegyenek részt. Az animációs művek esetében az alkotóknak az Európai Unió három tagországát kell képviselnie. Az Európai Unió egyes tagállamai alkotója vagy alkotói pénzügyi hozzájárulásának a részaránya nem lehet kevesebb, mint 10 %;

d) egy koprodukciós audiovizuális műhöz adott minimális pénzügyi hozzájárulás – az animációs művek kivételével – az EU-fél alkotói részéről (összességében), illetve Korea alkotói részéről (összességében) nem lehet kevesebb, mint az audiovizuális mű teljes bekerülési költségének 30 %-a. Az animációs művek esetében ez a hozzájárulás nem lehet kevesebb, mint a teljes bekerülési költség 35 %-a;

e) a Felek alkotóinak hozzájárulása (összességében véve) magában foglalja a tényleges technikai és művészi részvételt, törekedve arra, hogy a két Fél hozzájárulása egyensúlyban legyen. Különösen a koprodukcióban készített, nem animációs audiovizuális művek esetében fontos, hogy a Felek filmkészítőinek technikai és művészi hozzájárulása (összességében) 20 %-nál nagyobb mértékben ne térjen el pénzügyi hozzájárulásuktól, és egyetlen esetben se haladja meg a teljes hozzájárulás 70 %-át. Az animációs művek tekintetében az egyes Felek filmkészítőinek technikai és művészi hozzájárulása (összességében) nem térhet el 10 %-nál nagyobb mértékben pénzügyi hozzájárulásuktól és semmiképpen nem lehet több, mint a teljes hozzájárulás 65 %-a;

f) az UNESCO-egyezményt ratifikáló harmadik országokból származó alkotók részvétele a koprodukciós audiovizuális művek létrehozásában az audiovizuális mű összes gyártási költségének és/vagy technikai és művészi hozzájárulásának lehetőség szerinti maximum 20 %-áig elfogadható.

(7) A Felek ismételten megerősítik, hogy a koprodukciós művek jogosulttá tétele arra, hogy a (4) és (5) bekezdésben említett helyi/regionális kulturális tartalom elősegítésére alkalmazott rendszereik kedvezményezettjei legyenek, kölcsönös előnyökkel jár, és hogy a (6) bekezdés követelményeinek megfelelő koprodukciók a (4) és (5) bekezdésben leírtak szerint megkaphatják az európai/koreai mű státuszát anélkül, hogy a (6) bekezdésben említett feltételek mellett más feltételeknek is meg kellene felelniük.

(8) a) A koprodukciós művek arra vonatkozó jogosultsága, hogy a (4) és (5) bekezdésben említett helyi/regionális kulturális tartalom elősegítésére alkalmazott rendszerek kedvezményezettjei legyenek, az e jegyzőkönyv alkalmazásától számított három évre terjed ki. A belföldi tanácsadó csoportok tanácsára hat hónappal a jogosultság lejárta előtt a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság koordinálásával kiértékelésre kerülnek a jogosultság megvalósításának eredményei abból a szempontból, hogy mennyire segítette elő a kulturális sokszínűséget, és, hogy az együttműködés kölcsönösen előnyösen hatott-e a koprodukciós művekre.

b) A jogosultság hároméves időszakra megújításra kerül, azután pedig automatikusan további egymás követő és azonos hosszúságú időszakokra, hacsak valamelyik fél vissza nem vonja a jogosultságot, írásos értesítést küldve legalább három hónappal az eredeti, vagy az azt követő bármely időszak lejárta előtt. A megújítási időszakok vége előtt hat hónappal a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság az a) pontban leírt szempontokhoz hasonlóan elvégzi az értékelést.

c) A Felek eltérő megállapodása hiányában az ilyen jogosultság megszüntetése nem akadályozza meg, hogy a (6) bekezdésben leírt feltételek mellett a (4) és (5) bekezdésben említett, a helyi/regionális kulturális tartalmat elősegítő rendszerek a koprodukciók kedvezményezettjei legyenek, ha az ilyen koprodukciós művek első sugárzásának, vagy vetítésének időpontja megelőzi az éppen aktuális időszak végét az adott országban.

(9) Mindaddig, amíg fennáll a koprodukciók jogosultsága arra, hogy kedvezményezettjei legyenek a (4) és (5) bekezdésekben említett, a helyi/regionális kulturális tartalmat elősegítő rendszereknek, a Felek – nevezetesen a belföldi tanácsadó csoportok révén – rendszeresen felügyelik a (6) bekezdés megvalósítását, és minden ezzel kapcsolatban felmerülő problémát jelentenek a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságnak. Az adott Fél kérésére a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság felülvizsgálhatja a koprodukciók jogosultságát arra, hogy a (4) és (5) bekezdésben említett, a helyi/regionális kulturális tartalmat elősegítő rendszerek kedvezményezettjei legyenek, és/vagy felülvizsgálhatja a (6) bekezdésben említett kritériumokat.

(10) Két hónappal korábbi előzetes értesítés alapján az egyik Fél felfüggesztheti a (4) és (5) bekezdésekben említett, a helyi/regionális kulturális tartalmat elősegítő rendszerekben fennálló kedvezményezetti jogosultságot, amennyiben az e bekezdések értelmében koprodukcióban készített művek számára fenntartott jogokat kedvezőtlenül érinti az, hogy a másik Fél módosítja az adott bekezdésekben említett vonatkozó jogszabályokat. A felfüggesztési eljárás előtt a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban a bejelentő Fél megvitatja és felülvizsgálja a másik Féllel a jogszabályi változások jellegét és hatását.

6. cikk

Egyéb audiovizuális együttműködés

(1) A Felek a másik Fél audiovizuális műveinek népszerűsítésére fesztiválok, szemináriumok és hasonló rendezvények szervezésével törekednek.

(2) E jegyzőkönyv 2. cikke (2) bekezdésében említett párbeszéd mellett a Felek elősegítik az együttműködést a műsorszolgáltatás terén is, azzal a céllal, hogy különböző tevékenységekkel előmozdítsák a kulturális cserét, például:

a) a műsor-szolgáltatási politikára és a szabályozási keretekre vonatkozó, az illetékes hatóságok közötti információk és vélemények cseréjének elősegítése;

b) a műsor-szolgáltatási ágazatok közötti együttműködés és csere ösztönzése;

c) audiovizuális művek cseréjének ösztönzése; és

d) a másik Fél területén rendezett nemzetközi műsor-szolgáltatási események látogatásának, az azokon való részvételnek az ösztönzése.

(3) A Felek törekednek a nemzetközi és regionális szabványok használatának a megkönnyítésére annak érdekében, hogy biztosítható legyen az audiovizuális technológiák kompatibilitása és együttműködése, ezáltal is hozzájárulva a kulturális cserék erősödéséhez. Együttműködnek e cél elérése érdekében.

(4) A Felek törekednek arra, hogy megkönnyítsék az audiovizuális művek létrehozásához és rögzítéséhez szükséges technikai anyagok és berendezések, például műsorszórási és televíziós berendezések, hangszerek és stúdióberendezések bérlését és lízingelését.

(5) A Felek törekednek arra, hogy elősegítsék az audiovizuális archívumok digitalizálását.

7. cikk

Audiovizuális művek forgatását szolgáló anyagok és berendezések átmeneti behozatala

(1) Mindkét Fél megfelelően ösztönzi saját területének mozifilmek és televíziós programok forgatására alkalmas helyszínként való népszerűsítését.

(2) E megállapodás árukereskedelemről szóló rendelkezéseitől eltérően a Felek saját jogszabályaiknak megfelelően megvizsgálják és engedélyezik azoknak a technikai anyagoknak és berendezéseknek az egyik fél területéről a másik Fél területére történő behozatalát, amelyek a mozifilmek és televíziós programok forgatásához a hivatásos és gyakorlati kulturális szakemberek számára szükségesek.

B. ALSZAKASZ

A nem audiovizuális kulturális ágazatok ösztönzése

8. cikk

Előadó-művészetek

(1) A Felek saját jogszabályaikkal összhangban megfelelő programok révén igyekeznek megkönnyíteni a kapcsolatok bővítését az előadó-művészetek gyakorlói számára olyan területeken, mint például szakmai cserék és képzés, beleértve, egyebek között, a meghallgatásokon való részvételt, hálózatok fejlesztését és a hálózatépítés ösztönzését.

(2) A Felek ösztönzik a közös produkciókat az előadó-művészetek területén az Európai Unió egy vagy több tagállama és Korea előadóinak részvételével.

(3) A Felek ösztönzik a nemzetközi színház-technológia szabványainak fejlesztését és színpadi jelek használatát, például a megfelelő szabványügyi testületek révén. E cél megvalósítása érdekében elősegítik az együttműködést.

9. cikk

Kiadványok

Felek saját jogszabályaiknak megfelelően megfelelő programok segítségével elősegítik a kiadványok cseréjét a másik Féllel és a másik Fél kiadványainak terjesztését, ideértve a következőket:

a) a kiadványokhoz kapcsolódóan vásárok, szemináriumok, irodalmi események és más, hasonló események szervezése, ideértve a nyilvános felolvasás mobil struktúráit;

b) közös kiadások és fordítások elősegítése; és

c) szakmai cserék, képzés elősegítése könyvtárosok, írók, fordítók, könyvkereskedők és kiadók számára.

10. cikk

A kulturális örökség részét képező helyszínek és a történelmi műemlékek védelme

Saját jogszabályaiknak megfelelően és az e megállapodás egyéb rendelkezéseiben említett kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos fenntartásaikat nem érintve a Felek megfelelő programok keretében ösztönzik a kulturális örökségek helyszínei és a történelmi műemlékek védelmében összegyűlt tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjét, az UNESCO világörökség misszióját szem előtt tartva, többek között olyan módon, hogy elősegítik a szakemberek cseréjét, az együttműködést a szakmai képzések terén, a helyi közönség tudatosságának erősítését, és a történelmi műemlékek és védett helyek védelmére, az örökséggel kapcsolatos jogszabályokra és az intézkedések megvalósítására vonatkozó tanácsadást, különös tekintettel a kulturális örökségnek a helyi életbe történő integrációjára.

[1] Korea esetében a koprodukciók számára létezik egy elismertetési eljárás, melyet a műsorszolgáltatási programok esetében a Koreai Kommunikációs Bizottság folytat le, a filmeknél pedig a Koreai Filmtanács. Ez az elismertetési eljárás egy technikai ellenőrzésre korlátozódik annak biztosítása érdekében, hogy a koprodukciós mű megfelel a 6. bekezdésben meghatározott kritériumoknak. Minden olyan koprodukció megkapja ezt az elismerést, amelyik megfelel ezeknek a kritériumoknak.

[2] A jogszabályok módosításai nem érintik a (10) bekezdés alkalmazását.

[3] Lásd fent.

--------------------------------------------------

EGYETÉRTÉS A BIZTOSÍTÁSI SZOLGÁLTATÁSOK HATÁROKON ÁTNYÚLÓ SZOLGÁLTATÁSÁRÓL, A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK JEGYZÉKÉT TARTALMAZÓ 7-A. MELLÉKLETBEN SZEREPLŐ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK JEGYZÉKEI SZERINT

A biztosítási szolgáltatásoknak a 7-A. mellékletben szereplő (A kötelezettségvállalások jegyzéke) kötelezettségvállalások jegyzékei szerinti határokon átnyúló szolgáltatása, nevezetesen a következő kockázatokra kiterjedő biztosítások tekintetében:

a) tengeri szállítás és kereskedelmi repülés, és űrhajózás és teherszállítás (ideértve a műholdakat is), olyan biztosítással, ami a következők bármelyikét vagy mindegyikét fedezi: szállított áruk, az árukat szállító jármű és bármely ebből származó kötelezettség; és

b) nemzetközi tranzitáruk,

a Felek megerősítik, hogy amennyiben az Európai Unió valamelyik tagállama előírja, hogy az ilyen szolgáltatásokat az Európai Unióban letelepedett szolgáltatók végezzék, koreai pénzügyi szolgáltató az Európai Unió bármely tagállamában nyújthat ilyen szolgáltatásokat ott letelepedett vállalata útján, anélkül, hogy a szolgáltató maga az Európai Uniónak abban a tagállamában, ahol a szolgáltatást nyújtják, letelepedett lenne. Az egyértelműség kedvéért az ilyen szolgáltatásnyújtások magukba foglalják a pénzügyi szolgáltatással összefüggő gyártást, terjesztést, marketinget, értékesítést és kiszállítást.

Tovább folynak a konzultációk az Európai Bizottság és az Európai Unió azon tagállamai között, amelyek fenntartják az Európai Unióban való letelepedés követelményét, annak érdekében, hogy további lépéseket lehessen tenni az ilyen szolgáltatások megkönnyítésére a területükön. Az EU-fél üdvözli Korea azon javaslatát, hogy egy megállapodás irányába mutató megbeszéléseket tartsanak a jövőben ebben a témában.

Ez az egyetértés e megállapodás szerves részét képezi.

--------------------------------------------------

EGYETÉRTÉS A KOREAI POSTAI REFORM TERVEZETÉRŐL [1]

Az ehhez a megállapodáshoz kapcsolódó tárgyalások során a koreai küldöttség jelezte az Európai Unió küldöttségének a koreai kormánynak egy postai reform tervezetére vonatkozó szándékát.

Ezzel összefüggésben Korea felhívta az Európai Unió küldöttségének figyelmét a postai reform tervezetének alábbi vonatkozásaira:

Korea fokozatosan szélesíteni kívánja a Koreai Postai Hatóság monopóliuma alóli kivételeket annak érdekében, hogy bővítse az engedélyezett magán kézbesítői szolgáltatások körét. Ezt a postai szolgáltatásokról szóló törvény, a kapcsolódó törvények és az ezeknek alárendelt rendelkezések módosításával valósítják meg.

a) Ezeknek a módosításoknak a meghozatala után, a Koreai Postai Hatóság levélpostai tevékenységi köre egyértelműbb lesz a koncepció újbóli meghatározásának köszönhetően, és a levélpostai monopólium alóli kivételek szélesebb körűek lesznek a súlyra, árra vagy ezek kombinációjára vonatkozó objektív szabályok alapján.

b) A módosítások jellegének és terjedelmének meghatározása során Korea különböző tényezőket fog figyelembe venni, ideértve a hazai piaci feltételeket, más országok tapasztalatait a posta liberalizációja terén, valamint az egyetemes szolgáltatás biztosítása iránti igényt. Korea azt tervezi, hogy ezeket a módosításokat az e megállapodás aláírását követő három év során valósítja meg.

E reformszempontok alkalmazásával Korea minden postai és gyorspostai szolgáltató tekintetében megkülönböztetésmentes lehetőséget biztosít Koreában.

Korea ugyancsak módosítani kívánja a postai szolgáltatásokról szóló törvény végrehajtási rendeletének 3. cikkét, annak érdekében, hogy ezáltal a Koreai Postai Hatóság monopóliuma alóli kivételeket olyan módon bővítse, hogy e megállapodás hatálybalépésétől kezdve a nemzetközi dokumentumkézbesítéssel foglalkozó gyorsposta-szolgáltatók is ide tartozzanak. Az egyértelműség érdekében semmiféle nemzetközi vagy belföldi dokumentumkézbesítő gyorsposta-szolgáltató nem tartozik az Európai Unió tagállamainak postai szolgáltatási monopóliumai alá.

[1] Ez az egyetértés nem kötelező érvényű, és nem tartozik a tizennegyedik fejezet hatálya alá (Vitarendezés).

--------------------------------------------------

EGYETÉRTÉS A TÁVKÖZLÉSI SZOLGÁLTATÁSOKKAL KAPCSOLATOS EGYES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOKRÓL

Korea és az Európai Unió küldöttségei a következő egyetértésre jutottak a megállapodásban szereplő távközlési szolgáltatásokra vonatkozó tárgyalások során egyes kötelezettségvállalások tekintetében:

Ha az egyik Fél nyilvános távközlési szolgáltatások nyújtására vonatkozó engedély megadását az adott Fél területén letelepedett olyan személy részére, amelyben a másik Fél területén letelepedett valamely személy tulajdoni részesedéssel rendelkezik, annak megállapításához mint feltételhez köti, hogy az adott szolgáltatás biztosítása közérdeket szolgál, a Félnek gondoskodnia kell arról, hogy: i. az ilyen megállapítást és a megállapítás meghozatalához vezető eljárást objektív és átlátható kritériumokra alapozzák; ii. annak vélelméből indul ki, hogy az engedély megadása az adott Fél területén letelepedett olyan személy részére, amelyben a másik Fél területén letelepedett személy tulajdoni részesedéssel rendelkezik, közérdeket szolgál; és iii. az ilyen eljárásokat az átláthatóságról és bizalmas információkról szóló 7.22. cikk, a belföldi szabályozásról szóló 7.23. cikk és a távközléssel kapcsolatos viták rendezéséről szóló 7.36. cikk rendelkezéseivel összhangban folytatja le.

Ez az egyetértés e megállapodás szerves részét képezi.

--------------------------------------------------

EGYETÉRTÉS AZ ÖVEZETI BESOROLÁSRA, VÁROSTERVEZÉSRE ÉS KÖRNYEZETVÉDELEMRE VONATKOZÓ SZABÁLYOZÁSOKRÓL

E megállapodás hetedik fejezetének (Szolgáltatáskereskedelem, letelepedés és elektronikus kereskedelem) tárgyalásai során a Felek megvitatták az övezeti besorolásra, várostervezésre és környezetvédelemre vonatkozó, a megállapodás aláírásának időpontjában Koreában és az Európai Unióban érvényes szabályozásokat.

A Felek osztják azt a véleményt, hogy mindaddig, amíg a szabályozások, ideértve az övezeti besorolásra, a várostervezésre és a környezetvédelemre vonatkozó szabályozásokat is, nem jelentenek a letelepedést érintő megkülönböztető vagy mennyiségi intézkedéseket, nem szükséges ütemtervet készíteniük.

A fenti egyetértés alapján a Felek megerősítik, hogy az alábbi törvényekben Korea által fenntartott egyedi intézkedések nem esnek ütemezési kötelezettség alá:

- a szöuli agglomeráció újraszabályozásának tervezéséről szóló törvény

- az ipari klaszterek fejlesztéséről és a gyáralapításról szóló törvény

- a levegő minőségének a szöuli agglomerációban történő javításáról szóló különleges törvény

A Felek megerősítik azt a jogukat, hogy az övezeti besorolás, a várostervezés és a környezetvédelem terén új szabályozásokat vezessenek be.

Ez az egyetértés e megállapodás szerves részét képezi.

--------------------------------------------------