20041026

Megállapodás

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között, Svájc részvételéről az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben és az Európai Környezeti Információs és Megfigyelőhálózatban

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség,

és

a SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG, a továbbiakban: Svájc,

a továbbiakban együtt: a Szerződő Felek,

FELISMERVE a környezetvédelmi problémák határokon átívelő jellegét és a fokozott nemzetközi együttműködés fontosságát a környezetvédelem területén,

FIGYELEMMEL a legutóbb a 933/1999/EK és az 1641/2003/EK tanácsi rendeletekkel módosított, az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról szóló, 1990. május 7-i 1210/90/EGK tanácsi rendeletre,

FIGYELEMMEL arra, hogy az Európai Közösség által kötött kétoldalú megállapodások az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat tevékenységét már egyéb európai országokra is kiterjesztették,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Svájc teljes mértékben részt vesz az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben, a továbbiakban: az ügynökségben, és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatban (EIONET), és alkalmazza az I. mellékletben felsorolt jogi aktusokat.

2. cikk

Svájc pénzügyi hozzájárulást nyújt az 1. cikkben említett tevékenységekhez (Ügynökség és EIONET), a következők szerint:

a) Az Ügynökség költségvetéséhez egy adott évre vonatkozó éves hozzájárulást a Közösség által a szóban forgó évben nyújtott anyagi támogatás alapján számítják ki, elosztva az Európai Közösség tagállamainak számával.

b) Svájc pénzügyi hozzájárulásának további feltételeit a II. melléklet tartalmazza.

3. cikk

Svájc szavazati jog nélkül teljes mértékben részt vesz az Ügynökség igazgatóságában, és bekapcsolódik az ügynökség tudományos bizottságának munkájába.

4. cikk

Svájc e megállapodás hatálybalépésétől számított hat hónapon belül tájékoztatja az Ügynökséget a nemzeti információs hálózatainak fő alkotóelemeiről az I. mellékletben felsorolt jogi aktusoknak megfelelően.

5. cikk

Svájc a 4. cikkben említett intézmények közül, vagy a területén létesített más szervezetek közül külön kijelöl egy "országos tájékoztatási központot", hogy az összehangolja és/vagy továbbítsa azokat az információkat, amelyeket országos szinten az Ügynökség és az EIONET részét képező intézmények vagy testületek részére kell szolgáltatni, beleértve a 6. cikkben említett témaközpontokat is.

6. cikk

Svájc a 4. cikkben meghatározott időszakon belül megjelölhet olyan, saját területén létesített intézményeket vagy más szervezeteket is, amelyek különösen alkalmasak az Ügynökséggel való együttműködésre bizonyos különös érdeklődésre számot tartó témákban. Egy így megjelölt intézménynek képesnek kell lennie megállapodást kötni az Ügynökséggel, hogy meghatározott feladatok esetében a hálózat témaközpontjaként működhessen. Ezek a központok együttműködnek a hálózat részét képező más intézményekkel.

7. cikk

A 4., 5. és 6. cikkben említett információk beérkezésétől számított hat hónapon belül az Ügynökség igazgatósága felülvizsgálja a hálózat fő elemeit Svájc részvételének figyelembevételéhez.

8. cikk

Svájcnak – a titoktartási szabályokra is figyelemmel – adatokat kell szolgáltatnia az Ügynökség munkaprogramjában meghatározott kötelezettségek és gyakorlat szerint.

9. cikk

Az Ügynökség a Svájc által kijelölt azon intézményekkel vagy testületekkel, amelyek a 4, 5. és 6. cikkben említett módon a hálózat részét képezik, megállapodhat a szükséges intézkedésekről, különösen szerződésekről, azoknak a feladatoknak a sikeres végrehajtása érdekében, amelyekkel esetleg megbízza őket.

10. cikk

Az Ügynökség részére szolgáltatott vagy az Ügynökségtől származó környezetvédelmi adatok közzétehetők, és azokat a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni, feltéve, hogy a titkos információk ugyanolyan mértékű védelmet élveznek Svájcban, mint a Közösségen belül.

11. cikk

Az Ügynökség Svájcban jogi személyiséggel rendelkezik. Az Ügynökség Romániában a helyi törvények által jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel és cselekvőképességgel bír.

12. cikk

Svájc alkalmazza az Ügynökségre az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet, amelyet az e megállapodás III. melléklete tartalmaz.

13. cikk

Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló, 1968. február 28-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet 12. cikke (2) bekezdése a) pontjától eltérően Svájc teljes állampolgári jogokat élvező állampolgárait az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéses viszonyban alkalmazhatja.

14. cikk

A Közösség által Svájcban gyakorolt pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó, az Ügynökség vagy az EIONET tevékenységeiben résztvevőket érintő rendelkezéseket a IV. melléklet tartalmazza.

15. cikk

A Szerződő Felek az e megállapodásból fakadó kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges minden általános és sajátos intézkedést meghoznak. Gondoskodnak arról, hogy az e megállapodásban kitűzött célok teljesüljenek.

16. cikk

(1) A Szerződő Felek képviselőiből álló vegyesbizottság biztosítja a Megállapodás megfelelő alkalmazását. A vegyesbizottság a Szerződő Felek valamelyikének kérésére ülésezik.

(2) A vegyesbizottságban megbeszélést folytatnak a 1210/90/EGK rendeletet vagy az e megállapodásban említett bármely más szabályt módosító új közösségi jogszabályokról, beleértve, ha helyénvaló, az e megállapodás 2. cikkében és II. mellékletében meghatározott pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó bármilyen várható kihatást is.

(3) A Szerződő Felek saját belső eljárásaival összhangban a vegyesbizottság az e megállapodás mellékleteit módosító határozatot fogadhat el, vagy határozhat bármely más intézkedés meghozataláról, hogy biztosítsa a megállapodás érvényesülését.

(4) A vegyesbizottság kölcsönös megegyezés alapján jár el.

17. cikk

E megállapodás mellékletei az e megállapodáshoz csatolt függelékekkel együtt e megállapodás szerves részét képezik.

18. cikk

Ez a megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó, az abban a szerződésben meghatározott feltételekkel, másrészről Svájc területén.

19. cikk

Ezt a megállapodást határozatlan időre kötötték.. Bármely Szerződő Fél felmondhatja ezt a megállapodást a másik Szerződő Félhez intézett értesítés útján. Ez a megállapodás az ilyen értesítés napját követő hat hónap elteltével hatályát veszti.

20. cikk

Ezt a megállapodást a Szerződő Feleknek a belső rendelkezéseikkel összhangban jóvá kell hagyniuk. A megállapodás azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba, amely napon a Szerződő Felek értesítették egymást az ehhez szükséges eljárásokat befejezéséről.

21. cikk

(1) Ez a megállapodás két-két példányban készült, angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, német, portugál, olasz, spanyol, svéd, szlovák és szlovén, és nyelven, amelyek szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

(2) A máltai nyelvi változatot a Szerződő Felek levélváltás útján hitelesítik. Ez a szöveg a fenti nyelveken készült szövegekkel megegyezően hiteles.

A FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak e megállapodást alább kézjegyükkel látták el.

Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.

V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.

Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.

'Εγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.

Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.

Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.

Luksemburgā, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit sestajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų spalio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge.

Kelt Luxembourgban, a kettőezer-negyedik év október havának huszonhatodik napján.

Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.

Sporządzono w Luksemburgu, dnia dwudziestego szóstego października roku dwa tysiące czwartego.

Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.

V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícštyri.

V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč štiri

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

+++++ TIFF +++++

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

20041026

I. MELLÉKLET

Alkalmazandó jogi aktusok

Ahol az e mellékletben meghatározott jogi aktusok az Európai Közösség tagállamaira való hivatkozást vagy az utóbbiakhoz való kapcsolódási követelményt tartalmaznak, ezeket a hivatkozásokat e megállapodás alkalmazásában Svájcra, vagy a Svájchoz való kapcsolódási követelményre is alkalmazni kell.

- A Tanács 1990. május 7-i 1210/90/EGK rendelete az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózat létrehozásáról (HL L 120., 1990.5.11., 1. o.), amelyet módosította:

- A Tanács 933/1999/EK rendelete (HL L 117., 1999.5.5., 1. o.);

- Az Európai Parlament és a Tanács 1641/2003/EK rendelete (HL L 245., 2003.9.29, 1. o.).

--------------------------------------------------

20041026

II. MELLÉKLET

Svájc pénzügyi hozzájárulása az Európai Környezetvédelmi Ügynökséghez

1. Svájcnak az Ügynökség költségvetéséhez egy adott évre vonatkozó éves hozzájárulását a Közösség által a szóban forgó évben nyújtott anyagi támogatás alapján számítják ki, elosztva az Európai Unió tagállamainak számával.

2. Svájc hozzájárulását az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi rendelet szerint kezelik.

3. A svájci képviselőknek és szakértőknek az Ügynökség tevékenységében való részvétele vagy az Ügynökség munkaprogramjának végrehajtásáról folytatott megbeszéléseivel kapcsolatban felmerülő utazási költségeit és napidíját az Ügynökség az Európai Unió tagállamaira jelenleg hatályban lévő eljárás szerint, ugyanolyan alapon téríti meg.

4. Az e megállapodás hatályba lépését követően és minden egyes ezt követő év elején az Európai Közösségek Bizottsága, a továbbiakban a Bizottság, az e megállapodás alapján fizetendő hozzájárulásnak megfelelő fizetési felhívást küld Svájcnak. Részvételének első naptári évében Svájc a részvétele napjától az év végéig arányosan számított hozzájárulást fizet. A következő években a hozzájárulást e megállapodás szerint számítják ki.

A hozzájárulást euróban fejezik ki, és a Bizottság euróban vezetett bankszámlájára utalják át.

5. Svájc a hozzájárulását a fizetési felhívás szerint fizeti be május 1-jéig, feltéve, hogy a Bizottság a fizetési felhívást április 1-jéig elküldte, de legkésőbb 30 nappal a fizetési felhívás elküldését követően.

Bármilyen késedelem a hozzájárulás befizetésében azt eredményezi, hogy Svájc a lejárat napjától fennmaradó kinnlévőségre kamatot fizet. A kamatláb megegyezik az Európai Központi Bank által a lejárat napján az euróban kifejezett műveletiért alkalmazott – 1,5 százalékponttal megnövelt – kamatlábbal.

--------------------------------------------------

20041026

III. MELLÉKLET

Jegyzőkönyv az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről

A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösségek egységes Tanácsának és egységes Bizottságának létrehozásáról szóló szerződés 28. cikkének megfelelően ezeket a Közösségeket és az Európai Beruházási Bankot a tagállamok területén megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek,

MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket ehhez a szerződéshez csatolnak:

I. FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI

1. cikk

A Közösségek helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, igénybevétel, elkobzás és kisajátítás alól.

A Közösségek vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.

2. cikk

A Közösségek irattárai sérthetetlenek.

3. cikk

A Közösségek, a Közösségek követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvetlen adó alól.

A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor a Közösségek hivatalos használatra jelentős összegű beszerzéseket hajtanak végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása azonban nem járhat a Közösségeken belüli versenyt torzító hatással.

Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások díjának felelnek meg.

4. cikk

A Közösségek a hivatali használatukra szánt árucikkek tekintetében mentességet élveznek minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon importált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az országnak a területén, ahová azokat importálták, kivéve ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételek mellett történik.

A Közösségek saját kiadványaik tekintetében szintén mentességet élveznek minden kiviteli és behozatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól.

5. cikk

Európai Szén- és Acélközösség bármilyen devizát tarthat és bármilyen devizaszámlát kezelhet.

II. FEJEZET

KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER

6. cikk

A Közösségek intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbítása tekintetében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai képviseleteket részesíti.

A Közösségek intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzúrázhatók.

7. cikk

1. A közösségi intézmények elnökei a közösségi intézmények tagjai és alkalmazottai részére a Tanács által előírt formájú úti okmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagállamok hatóságai érvényes úti okmányként fogadnak el. Ezt az úti okmányt a Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított előírásoknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki.

A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az úti okmányokat harmadik államok területén is érvényes úti okmányként ismerjék el.

2. Mindamellett az Európai Szén- és Acélközösség kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 6. cikkének rendelkezéseit az intézmények azon tagjaira és alkalmazottaira, akik e szerződés hatálybalépésekor rendelkeznek az ebben a cikkben említett úti okmánnyal, továbbra is alkalmazni kell mindaddig, amíg nem alkalmazzák e cikk (1) bekezdésének rendelkezéseit.

III. FEJEZET

AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI

8. cikk

Az Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó európai parlamenti tagok szabad mozgására vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható.

Az Európai Parlament tagjai a vám- és devizaellenőrzést illetően:

a) saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők;

b) a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői.

9. cikk

A feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá.

10. cikk

Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt, az Európai Parlament tagjai:

a) saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

b) a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól.

A mentesség akkor is megilleti a tagokat, amikor az Európai Parlament üléseinek helyére utaznak, illetve onnan visszatérnek.

Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely tagot bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentességét felfüggessze.

IV. FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZTVEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK

11. cikk

A közösségi intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint az ő tanácsadóik és szakértőik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.

Ezt a cikket a Közösségek tanácsadó szerveinek tagjaira is alkalmazni kell.

V. FEJEZET

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI

12. cikk

Az egyes tagállamok területén a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgárságuktól függetlenül:

a) a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak Közösségekkel szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől a Bíróságnak a Közösségek, valamint a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket;

b) házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá;

c) a valuta- és devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik;

d) az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják;

e) vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy az állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételek mellett szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően.

13. cikk

A Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai a Közösségek által számukra fizetett illetmények, bérek és juttatások után kötelesek adót fizetni a Közösségek javára a Tanács által a Bizottság javaslata alapján meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően.

A Közösségek által számukra kifizetett illetmények, bérek és juttatások tekintetében nemzeti adókötelezettség alól mentességet élveznek.

14. cikk

A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint a Közösségek tagállamai között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor a Közösségek azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag a Közösség szolgálatában végzett feladataik ellátása miatt – a Közösség szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja a Közösségeknek. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársakra is, amennyiben ez utóbbiak nem végeznek külön kereső tevékenységet, illetve az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gondozásuk alatt álló gyermekekre is.

Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó vagyona ebben az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól; az adó megállapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha az adózás szempontjából lakóhely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkalmazására is.

E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgálatában végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figyelembe.

15. cikk

A Tanács a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag meghatározza a Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét.

16. cikk

A Tanács a Bizottság javaslata alapján és az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően meghatározza a közösségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, akikre a 12. cikket, a 13. cikk második bekezdését és a 14. cikket részben vagy egészben alkalmazni kell.

Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre továbbítani kell a tagállamok kormányainak.

VI. FEJEZET

A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI KÖZÖSSÉGEKHEZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI

17. cikk

Az a tagállam, amelynek területén a Közösségek székhelye található, a harmadik országoknak a Közösségekhez akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja.

VII. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

18. cikk

A Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag a Közösségek érdekében lehet különféle kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni.

Valamennyi közösségi intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai részére biztosított mentességet olyan esetben, amikor az illető intézmény megítélése szerint a mentesség visszavonása nem ellentétes a Közösségek érdekével.

19. cikk

A közösségi intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival.

20. cikk

A 12–15. és a 18. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell.

21. cikk

A 12–15. és a 18. cikket alkalmazni kell a Bíróság bíráira, ügyészeire, hivatalvezetőjére, valamint segédelőadóira, továbbá az Elsőfokú Bíróság tagjaira és hivatalvezetőjére; ez a rendelkezés a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozó rendelkezéseit nem érinti.

22. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet továbbá – a Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sérelme nélkül – alkalmazni kell az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire.

Az Európai Beruházási Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Hasonlóképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámolása sem keletkeztet semmiféle közteher-fizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

23. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell.

Az Európai Központi Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a Bank székhelye szerinti államban. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

A fenti rendelkezéseket az Európai Monetáris Intézetre is alkalmazni kell. Az Európai Monetáris Intézet megszüntetése vagy felszámolása nem keletkeztet semmilyen közteher-fizetési kötelezettséget.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták ezt a jegyzőkönyvet.

Kelt Brüsszelben, az ezerkilencszázhatvanötödik év április havának nyolcadik napján.

--------------------------------------------------

20041026

Függelék a III. melléklethez

Az előjogokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv svájci alkalmazásának feltételei

1. Az alkalmazás kiterjesztése Svájcra

Az Európai közösségek előjogairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv) tagállamokra való minden utalását Svájra való utalásként is kell értelmezni, kivéve ha a következő szabályok másként rendelkeznek.

2. Az Ügynökség közvetett adók (ideértve a HÉA-t) alóli mentessége

A Svájcból kivitt áruk és szolgáltatások nem tartoznak a svájci hozzáadottérték-adó (HÉA) hatálya alá. Az Ügynökség részére, annak rendes működéséhez nyújtott áruk és szolgáltatások esetében, a HÉA alóli mentesség a jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően visszatérítés formájában valósul meg. A HÉA alóli mentesség akkor biztosított, ha a számla vagy azzal egyenértékű más dokumentum szerinti áru- illetve szolgáltatásvásárlás tényleges ára eléri a 100 svájci frankot (amely tartalmazza az adót).

Az HÉA-visszatérítés az e célra rendszeresített svájci formanyomtatványnak a Szövetségi Adóhivatal HÉA Főosztályához történő benyújtása alapján történik. A kérelmek elbírálásának határideje fő szabály szerint a szükséges igazolásokkal ellátott visszatérítési kérelem benyújtásától számított három hónap.

3. Az Ügynökség személyzetére vonatkozó eljárás alkalmazása

A jegyzőkönyv 13. cikkének 2. bekezdésére figyelemmel, Svájc nemzeti jogának elvei alapján mentesíti a szövetségi, kantoni és települési adók alól az Ügynökségnek a 1969. március 25-i 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendelet (HL L 74., 1969.3.27., 1. o.) 2. cikkének megfelelő tisztviselői és más alkalmazottai részére a közösség által folyósított olyan illetményeket, béreket és juttatásokat, amelyekre a Közösség belső adót vet ki.

Svájc nem tekintendő a fenti első bekezdés szerinti tagállamnak a jegyzőkönyv 14. cikkének alkalmazásában.

Az Ügynökség tisztviselői és más alkalmazottai, valamint családtagjaik, akik a Közösség tisztviselőire és más alkalmazottaira vonatkozó társadalombiztosítási rendszerhez tartoznak, nem kötelezhetők arra, hogy a svájci társadalombiztosítási rendszer tagjaivá váljanak.

Az Európai Közösségek Bírósága kizárólagos hatáskörrel rendelkezik az Ügynökség vagy a Bizottság és tisztségviselői, illetve alkalmazottai közötti, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletből (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.), vagy egyéb munkafeltételeket megállapító közösségi jogszabályból fakadó jogvitákban.

--------------------------------------------------

20041026

IV. MELLÉKLET

Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az EIONET tevékenységének svájci résztvevőire vonatkozó pénzügyi ellenőrzés

1. cikk

Közvetlen kapcsolattartás

Az Ügynökség és a Bizottság közvetlenül tart kapcsolatot minden Svájcban lakóhellyel rendelkező, illetve ott letelepedett személlyel vagy szervezettel, aki vagy amely az Ügynökség vagy az EIONET tevékenységében szerződéses jogviszony alapján vesz részt, vagy részt vesz az Ügynökség programjában, vagy aki kifizetésben részesült az Ügynökség vagy a Közösség költségvetéséből, illetve alvállalkozó. E személyek közvetlenül juttatnak el az Ügynökségnek vagy a Bizottságnak minden vonatkozó információt és dokumentumot, amelynek eljuttatását az e megállapodásban említett szabályok, illetve az ezek alapján megkötött szerződések vagy megállapodások, illetve meghozott határozatok írják elő.

2. cikk

Ellenőrzések

(1) A 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel és az Ügynökség Igazgatótanácsa által 2003. március 26-án elfogadott pénzügyi szabályzattal összhangban, a 2002. december 23-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet rendelkezéseinek illetve az e megállapodásban említett egyéb szabályoknak megfelelően Svájcban letelepedett kedvezményezettekkel kötött megállapodások és szerződések, valamint a rájuk vonatkozó határozatok rendelkezhetnek arról, hogy az Ügynökség és a Bizottság tisztviselői, vagy az általuk megbízott egyéb személyek tudományos, pénzügyi, technológiai vagy más ellenőrzést végezzenek bármely időpontban e kedvezményezetteknél vagy ezek alvállalkozóinál.

(2) Az Ügynökség és a Bizottság tisztviselőinek, vagy az általuk megbízott személyeknek az ellenőrzés elvégzése érdekében megfelelő bejutást kell biztosítani részükre a telephelyekre és munkahelyekre, valamint hozzá kell férniük a dokumentumokhoz és minden szükséges információhoz, ideértve az elektronikusan tárolt információkat is. Az e megállapodásban említett szabályok végrehajtására megkötött szerződésekben és megállapodásokban erről a hozzáférési jogról kifejezetten rendelkezni kell.

(3) Az Európai Közösség Számvevőszékét ugyanolyan jogok illetik meg, mint a Bizottságot.

(4) Az ellenőrzésekre e megállapodás lejártát követő öt éven belül, illetve a szerződésekben, megállapodásokban és a meghozott határozatokban megállapított időpontokban kerülhet sor.

(5) A svájci Szövetségi Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalt előzetesen tájékoztatni kell a Svájc területén lefolytatandó ellenőrzésekről. Ez a tájékoztatás nem jogi előfeltétele ezen ellenőrzések elvégzésének.

3. cikk

Helyszíni ellenőrzések

(1) E megállapodás keretében a Bizottság (OLAF) jogosult helyszíni ellenőrzéseket végezni Svájc területén a Tanács 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletében meghatározott feltételek mellett.

(2) A helyszíni ellenőrzéseket a Bizottság készíti elő és hajtja végre szoros együttműködésben a svájci Szövetségi Pénzügyi Ellenőrzési Hivatallal, vagy a Szövetségi Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal által kijelölt illetékes svájci hatóságokkal, amelyeket kellő időben tájékoztatnak az ellenőrzések tárgyáról, céljáról és jogalapjáról, annak érdekében, hogy minden szükséges segítséget megadhassanak. E célból az illetékes svájci hatóságok megbízottai részt vehetnek a helyszíni ellenőrzéseken.

(3) Az érintett svájci hatóságok kérése alapján a helyszíni ellenőrzéseket a Bizottság az ő bevonásukkal, közösen folytatja le.

(4) Amennyiben a program résztvevői ellenzik a helyszíni ellenőrzést vagy a vizsgálatot, a svájci hatóságok a nemzeti rendelkezésekkel összhangban biztosítják a Bizottság ellenőrei részére a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatásához szükséges segítséget.

(5) A Bizottság a lehető korábban tájékoztatja a svájci Szövetségi Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalt, minden olyan tényről vagy gyanúról, amely helyszíni ellenőrzésének lefolytatása során észlelt szabálytalansággal kapcsolatban a tudomására jutott. A Bizottság mindenképpen köteles tájékoztatni a fent említett hatóságot az ellenőrzések eredményeiről.

4. cikk

Tájékoztatás, konzultáció

(1) E melléklet megfelelő végrehajtása érdekében az illetékes svájci és közösségi hatóságok rendszeresen tájékoztatják egymást, és bármelyikük kérésére konzultációt folytatnak egymással.

(2) Az illetékes svájci hatóságok késedelem nélkül értesítik az Ügynökséget és a Bizottságot minden olyan tényről vagy gyanúról, amely az e megállapodásban említett szabályok alkalmazásában kötött szerződések vagy megállapodásokkal kapcsolatos szabálytalansággal kapcsolatban a tudomásukra jutott.

5. cikk

Titoktartás

E melléklet keretében bármilyen formában átadott vagy kapott információ, szakmai titoknak minősül, és a svájci és közösségi jogszabályok által az ilyen információknak biztosított védelemben részesül. Ezek az információk csak azoknak a személyeknek adhatók ki, akiknek a közösségi intézményeknél, a tagállamokban vagy Svájcban, tisztségüknél fogva, ismerniük kell azokat, és tilos azokat a Szerződő Felek pénzügyi érdekei hatékony védelmének biztosításán kívüli egyéb célra felhasználni.

6. cikk

Igazgatási intézkedések és joghátrányok

A svájci büntetőjogi jogszabályok alkalmazásának sérelme nélkül, az Ügynökség és a Bizottság, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek a védelméről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet és a 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletek, valamint az 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet szerint igazgatási intézkedéseket hozhat és szankciókat szabhat ki.

7. cikk

Behajtás, végrehajtás

Az Ügynökség vagy a Bizottság által meghozott, e megállapodás hatálya alá tartozó olyan határozatokat, amelyek az államoktól különböző személyekre vagyoni kötelezettséget rónak, Svájcban végre kell hajtani. A végrehajtási záradékot, a határozat hitelességének ellenőrzése melletti más egyéb feltétel nélkül, a svájci kormány által kijelölt hatóság jegyzi fel, és erről értesíti az Ügynökséget és a Bizottságot. A végrehajtást a svájci eljárási jog szabályai szerint kell lefolytatni. A végrehajtási határozat jogszerűségének vizsgálata az Európai Közösségek Bírósága hatásköre.

Az Európai Közösségek Bíróságának választottbírósági kikötés alapján hozott ítéletei azonos feltételek mellett végrehajthatóak.

--------------------------------------------------