Egyezmény

az Alpok védelméről (Alpesi Egyezmény)

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A LIECHTENSTEINI HERCEGSÉG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG

és

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG,

TUDATÁBAN annak, hogy az Alpok Európa egyik legnagyobb összefüggő természeti területe, amely kivételes páratlan és sokszínű természetes élőhelyeivel, kultúrájával és történelmével számos nép és ország számára közös gazdasági, kulturális, szabadidős környezetet és életük számára keretet alkot Európa szívében,

FELISMERVE, hogy az Alpok az ott élő népesség számára életük keretét és gazdasági környezetet jelent, valamint az Alpokon kívül eső régiók számára is létfontosságú, mivel például fontos közlekedési útvonalak haladnak át rajta,

FELISMERVE azt a tényt, hogy az Alpok létfontosságú élőhelyet és egyben utolsó menedéket jelent számos veszélyeztetett növény- és állatfaj számára,

TUDATÁBAN a nemzeti jogrendszerek, valamint a természeti körülmények között, a népesség eloszlásában, a mezőgazdaságban és erdészetben, a gazdaság helyzetében és fejlettségi szintjében, a forgalom nagyságában, valamint a turizmus jellegében és intenzitásában fennálló alapvető különbségeknek,

TUDATÁBAN annak, hogy az alpesi térséget és ökológiai funkcióit egyre inkább fenyegeti az ember általi növekvő hasznosítása, és hogy az okozott kár vagy helyrehozhatatlan, vagy csak rendkívüli erőfeszítéssel, jelentős költséggel és általában hosszú idő alatt hozható helyre,

MEGGYŐZŐDVE a gazdasági érdekek és az ökológiai követelmények összehangolásának szükségességéről,

KÖVETVE a környezetvédelmi miniszterek 1989. október 9. és 11. között Berchtesgadenben megrendezett első Alpesi konferenciájának eredményeit,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODOTT MEG:

1. cikk

Hatály

(1) Az egyezmény a mellékletben leírtak szerint az alpesi régióra vonatkozik.

(2) Megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirataik letétbe helyezésekor, vagy bármilyen későbbi időpontban a szerződő felek kiterjeszthetik ennek az egyezménynek az alkalmazását nemzeti területük további részeire, a letéteményes Osztrák Köztársaságnak adott nyilatkozattal, feltéve, hogy ezen egyezmény végrehajtásához e kiterjesztésre szükség van.

(3) A (2) bekezdés szerint tett bármely nyilatkozat a letéteményeshez címzett értesítés útján a nyilatkozatban meghatározott bármely nemzeti terület tekintetében visszavonható. A visszavonás a szóban forgó értesítésnek a letéteményes általi kézhezvétele napjával kezdődő hathónapos időszakot követő hónap első napján lép hatályba.

2. cikk

Általános kötelezettségek

(1) A szerződő felek valamennyi alpesi állam, azok alpesi régiói és az Európai Gazdasági Közösség érdekeinek alapos mérlegelését követően a megelőzés, a "szennyező fizet" és az együttműködés elveinek alkalmazásával, valamint az erőforrások fenntartható és megfontolt felhasználásával átfogó politikát folytatnak az Alpok megőrzése és védelme érdekében. Az alpesi régióban fokozni kell a határokon átnyúló együttműködést, és azt mind területileg, mind tematikailag ki kell terjeszteni.

(2) Az (1) bekezdésben említett cél megvalósítása érdekében a szerződő felek megteszik a megfelelő intézkedéseket, különösen az alábbi területeken:

a) népesség és kultúra – a cél az ott élő népesség kulturális és társadalmi önállóságának tiszteletben tartása, megőrzése és segítése, illetve az élet anyagi alapjainak, különösen a környezetet védő településeknek és gazdasági fejlődésnek a biztosítása, továbbá az alpesi és az Alpokon kívüli régiókban élő népesség közötti kölcsönös megértés és együttműködési kapcsolatok elősegítése;

b) területrendezés – a cél a földek gazdaságos és ésszerű felhasználásának biztosítása, illetve a terület egészének megfelelő és harmonikus fejlesztése, különös figyelemmel a természeti veszélyekre, valamint a természetes élőhelyek túlságosan alacsony vagy magas kihasználtságának a megelőzésére, illetve azok megőrzésére és rehabilitációjára, a földhasználati követelmények részletes tisztázása és értékelése, az előrelátó, egységes tervezés és az ezek alapján meghozott intézkedések összehangolása segítségével;

c) a levegőszennyezés megelőzése – a cél az alpesi térségben a szennyező anyagok kibocsátásának, beleértve a térségen kívülről származó szennyező anyag-kibocsátást is, és azok káros hatásainak olyan szintre történő drasztikus csökkentése, amely az emberekre, állatokra és növényekre nézve nem jelent veszélyt;

d) talajvédelem – a cél a talaj mennyiségi és minőségi károsodásának csökkentése, különösen olyan mezőgazdasági és erdészeti termelési módszerek alkalmazásával, amelyek nem károsítják a talajt, és mértéktartó módon hasznosítják a talajt, valamint az erózió megfékezésével és a talaj vízzáróvá tételének csökkentésével;

e) vízgazdálkodás – a cél az egészséges vízrendszerek megőrzése, illetve helyreállítása, különösen a vízminőség megőrzésével, ügyelve arra, hogy a vízi létesítmények a természet kíméletével épüljenek, és a vízenergiát olyan keretben hasznosítsák, amely mind az ott lakó népességnek, mind a környezet megóvásának az érdekeit figyelembe veszi;

f) a természetvédelem és a tájjelleg megőrzése – a cél a természeti környezet és a tájjelleg védelme, fenntartása, illetve szükség esetén helyreállítása oly módon, hogy tartósan biztosítsa az ökológiai rendszerek működését, az állat- és növényfajok és azok élőhelyei megőrzését, a természet megújulási képességét és a természeti örökség hosszú távú termelékenységét, valamint a természet és a táj változatosságát, egyedi jellegét és szépségét;

g) hegyvidéki mezőgazdaság – a cél a köz érdekében a vidék hagyományos gazdálkodási formáinak, valamint a tájhoz igazított és a környezettel összhangban lévő mezőgazdaság megőrzése, fenntartása és elősegítése, az alpesi környezet kedvezőtlenebb gazdasági feltételeit is figyelembe véve;

h) hegyvidéki erdők – a cél az erdők szerepének, különösen a védő szerepének, megőrzése, megerősítése és helyreállítása az erdei ökológiai rendszerek ellenálló képességének fejlesztése útján, elsősorban a természetet óvó gazdálkodással, elkerülve minden olyan felhasználást, amely károsítja az erdőket, és az alpesi környezet kedvezőtlenebb gazdasági feltételeit is figyelembe véve;

i) turizmus és szabadidős tevékenység – a cél a turizmus és a szabadidős tevékenységek összehangolása az ökológiai és szociális követelményekkel a környezetre káros turisztikai és szabadidős tevékenységek visszaszorításával, különösen a pihenő övezetek elkülönítése révén;

j) közlekedés – a cél az Alpokon belüli és az Alpokon áthaladó forgalom mértékének és veszélyeinek az emberek, állatok és növények, illetve azok élőhelyei által elviselhető szintre történő csökkentése a forgalom, különösen a teherforgalom vasútra történő átterelésével, elsősorban a megfelelő infrastruktúra biztosítása és a piaci elveknek megfelelő ösztönző intézkedések segítségével, az állampolgárság alapján történő megkülönböztetés elkerülésével;

k) energia – a cél olyan energiatermelési, -elosztási és felhasználási módszerek előírása, amelyek kímélik a természetet és a tájat, továbbá összhangban vannak a környezettel, illetve a további cél energia-megtakarítási intézkedések támogatása;

l) hulladékgazdálkodás – a cél olyan hulladékgyűjtési, –újrafeldolgozási és –kezelési rendszer biztosítása, amely megfelel az alpesi térség különleges topográfiai, geológiai és éghajlati követelményeinek, különös figyelmet szentelve a keletkező hulladék mennyisége csökkentésének.

(3) A szerződő felek az ezen egyezmény végrehajtási intézkedéseit megállapító jegyzőkönyveket fogadnak el.

3. cikk

Kutatás és rendszeres megfigyelés

A 2. cikkben meghatározott területek tekintetében a szerződő felek egyetértenek abban, hogy:

a) együttműködnek a kutatási tevékenységek és tudományos értékelések elvégzésében;

b) közös vagy egymást kiegészítő, rendszeres megfigyelési programokat fejlesztenek ki;

c) összehangolják a kutatási, megfigyelési és a kapcsolódó adatgyűjtési tevékenységeket.

4. cikk

Jogi, tudományos, gazdasági és műszaki együttműködés

(1) A szerződő felek előmozdítják és támogatják az ezen egyezményhez szükséges jogi, tudományos, gazdasági és műszaki információk cseréjét.

(2) A szerződő felek, annak érdekében, hogy a határokon átnyúló és a regionális követelményeknek a lehető legtöbb figyelmet szentelhessék, tájékoztatják egymást az olyan tervezett jogi vagy gazdasági intézkedésekről, amelyek várhatóan különlegesen hatást fejtenek ki az alpesi térségre vagy annak részeire.

(3) A szerződő felek annyiban működnek együtt nemzetközi kormányzati és nem kormányzati szervezetekkel, amennyiben az hozzájárul ezen egyezménynek és azoknak a jegyzőkönyveknek a hatékony végrehajtásához, amelyeknek szerződő felei.

(4) A szerződő felek megfelelő módon gondoskodnak arról, hogy a népességet és a nyilvánosságot rendszeresen tájékoztassák a kutatások, megfigyelések és megtett intézkedések eredményeiről.

(5) A szerződő felek ezen egyezményből eredő, információkkal kapcsolatos kötelezettségeit a titoktartásra vonatkozó nemzeti jogszabályokra is figyelemmel kell alkalmazni. A bizalmasnak szánt információkat ilyeneknek kell tekinteni.

5. cikk

A szerződő felek konferenciája (Alpesi konferencia)

(1) A szerződő felek konferenciája (Alpesi konferencia) rendszeres üléseket tart a szerződő felek közös érdekű ügyei és együttműködése egymás közötti megvitatása céljából.

Az Alpesi konferencia első ülését az ezen egyezmény hatálybalépését követően legkésőbb egy évvel közös megállapodás útján kijelölendő szerződő fél hívja össze.

(2) Ezt követően a konferencia rendes üléseit általában kétévenként az elnöki tisztet ellátó szerződő fél hívja össze. Az elnökség és a helyszín a konferencia minden rendes ülését követően változik. Ezek mindegyikét az Alpesi konferencia határozza meg.

(3) Az elnökséget ellátó szerződő fél terjeszti elő a konferencia ülésének napirendjét. Mindegyik szerződő félnek jogában áll az általa fontosnak tartott pontokat a napirendbe felvetetni.

(4) A szerződő felek információkat továbbítanak a konferencia részére azokról az intézkedésekről, amelyeket ezen egyezménynek és azoknak a jegyzőkönyveknek a végrehajtása érdekében tettek, amelyeknek szerződő felei, a titoktartásra vonatkozó nemzeti jogszabályokra is figyelemmel.

(5) Az ENSZ, annak szakosodott intézményei, az Európa Tanács és valamennyi európai ország megfigyelőként részt vehet a konferencia ülésein. Az alpesi térség területi testületeinek határokon átnyúló szövetségeire ugyanez vonatkozik. Az alpesi konferencia az e téren érintett nemzetközi nem kormányzati szervezeteket is elfogadhatja a konferencián részt vevő megfigyelőkként.

(6) Az Alpesi konferencia ilyen tartalmú határozata alapján vagy a soros elnökséget ellátó szerződő fél részére a szerződő felek legalább egyharmada által benyújtott írásos kérelem alapján két rendes ülés között rendkívüli üléseket lehet tartani.

6. cikk

Az Alpesi konferencia feladatai

Ülései keretében a konferencia megvizsgálja az egyezmény és a jegyzőkönyvek, illetve a mellékletei végrehajtását, és különösen az alábbi feladatokat látja el:

a) a 10. cikkben megállapított eljárás szerint elfogadja ezen egyezmény módosításait,;

b) a 11. cikkben megállapított eljárás szerint elfogadja a jegyzőkönyveket és azok mellékleteit, valamint azok módosításait;

c) elfogadja saját eljárási szabályzatát;

d) meghozza a szükséges pénzügyi döntéseket;

e) az ezen egyezmény végrehajtása érdekében szükségesnek ítélt munkacsoportok létrehozásáról határoz;

f) értesül a tudományos információk értékeléséről;

g) intézkedéseket hoz vagy javasol a 3. és 4. cikkben megállapított célkitűzések megvalósítása érdekében; meghatározza az 5. cikk (4) bekezdésével összhangban szolgáltatandó információ jellegét, tartalmát és szolgáltatásának gyakoriságát, valamint értesül ezekről az információkról, illetve a munkacsoportok által benyújtott jelentésekről;

h) biztosítja a szükséges titkársági feladatok ellátását.

7. cikk

Határozathozatal az Alpesi konferencia keretében

(1) Eltérő rendelkezések hiányában az Alpesi konferencia a határozatait egyhangúlag hozza meg. Ha azonban a 6. cikk c), f) és g) pontjában említett feladatok tekintetében az egyhangú határozatra irányuló erőfeszítések nem járnak eredménnyel, és ezt a tényt az elnök kifejezetten megállapítja, a jelen lévő és a szavazásban részt vevő szerződő felek háromnegyedes többségével hozzák meg a határozatot.

(2) Az Alpesi konferencián minden szerződő fél rendelkezik szavazattal. Az Európai Közösség a hatáskörébe tartozó területekre vonatkozóan szavazati jogát annyi szavazat leadásával gyakorolhatja, ahány tagállama ezen egyezmény szerződő fele; az Európai Gazdasági Közösség nem élhet szavazati jogával olyan esetekben, amikor a tagállamok saját szavazati jogukat gyakorolják.

8. cikk

Állandó bizottság

(1) Létrehozzák az Alpesi konferencia állandó bizottságát, amely a szerződő felek küldötteiből álló végrehajtó szerv.

(2) Azok az aláíró államok, amelyek még nem erősítették meg az egyezményt, az állandó bizottság ülésein megfigyelői státusszal rendelkeznek. Ezen kívül valamennyi alpesi állam, amely még nem írta alá ezt az egyezményt, kérésre szintén kaphat ilyen státuszt.

(3) Az állandó bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

(4) Ezen felül az állandó bizottság határoz azokról az eljárásokról is, amelyek a kormányzati és nem kormányzati szervezetek képviselőinek a bizottság ülésein való esetleges részvételére vonatkoznak.

(5) Az állandó bizottság elnöki tisztét a konferencia soros elnökségét ellátó szerződő fél látja el.

(6) Az állandó bizottság különösen az alábbi feladatokat látja el:

a) elemzi a szerződő felek által az 5. cikk (4) bekezdésének megfelelően szolgáltatott információkat, és jelentést készít az Alpesi konferencia számára;

b) összegyűjti és értékeli az ezen egyezmény és a jegyzőkönyvek, illetve azok mellékletei végrehajtására vonatkozó dokumentumokat, és a 6. cikknek megfelelően benyújtja azokat a konferenciának;

c) tájékoztatja az Alpesi konferenciát a konferencia határozatainak végrehajtásáról;

d) kialakítja a konferencia üléseinek programját, továbbá napirendi pontokat, valamint az ezen egyezmény, illetve a jegyzőkönyvek végrehajtására vonatkozó egyéb intézkedéseket javasol;

e) beindítja a 6. cikk e) pontjának megfelelően jegyzőkönyvek és javaslatok kidolgozására létrehozott munkacsoportok működését, és koordinálja azok tevékenységét;

f) általános szempontból megvizsgálja és összehangolja a jegyzőkönyv-tervezetek tartalmát, és beterjeszti azokat az Alpesi konferenciának;

g) intézkedéseket és ajánlásokat javasol az Alpesi konferenciának az ezen egyezményben és a jegyzőkönyvekben foglalt célkitűzései megvalósítása érdekében.

(7) Az állandó bizottságban a határozathozatal a 7. cikkben megállapított rendelkezéseknek megfelelően történik.

9. cikk

Titkárság

A konferencia egyhangú határozattal állandó titkárságot hozhat létre.

10. cikk

Az egyezmény módosításai

Bármelyik szerződő fél benyújthat az egyezmény módosítására vonatkozó javaslatot a konferencia elnökségét ellátó szerződő fél számára. Az ilyen javaslatokról a konferencia elnökségét ellátó szerződő fél tájékoztatja a szerződő feleket és az aláíró államokat, legalább hat hónappal az Alpesi konferencia azon ülése előtt, amelyen azokról határoznak. Az egyezmény módosításai a 12. cikk (2), (3) és (4) bekezdésének megfelelően lépnek hatályba.

11. cikk

A jegyzőkönyvek és azok módosításai

(1) A konferencia elnökségét ellátó szerződő fél tájékoztatja a szerződő feleket és az aláíró államokat a 2. cikk (3) bekezdése szerinti jegyzőkönyv-tervezetekről, legalább hat hónappal az Alpesi konferencia azon ülése előtt, amelyen azokról határoznak.

(2) Az Alpesi konferencia által elfogadott jegyzőkönyveket a konferencia ülésén vagy azt követően a letéteményesnél kell aláírni. A jegyzőkönyvek azokra a szerződő felekre vonatkozóan lépnek hatályba, amelyek azokat megerősítették, elfogadták vagy jóváhagyták. Egy jegyzőkönyv hatálybalépéséhez legalább három megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás szükséges. A megfelelő okiratokat a letéteményesnél, az Osztrák Köztársaságnál kell letétbe helyezni.

(3) A jegyzőkönyv eltérő rendelkezése hiányában, egy jegyzőkönyv hatálybalépésére és felmondására a 10., 13. és 14. cikk irányadó.

(4) A jegyzőkönyvek módosítása esetében az (1)–(3) bekezdést kell értelemszerűen alkalmazni.

12. cikk

Aláírás és megerősítés

(1) Ez az egyezmény 1991. november 7-étől áll nyitva aláírásra a letéteményes Osztrák Köztársaságban.

(2) Az egyezményt meg kell erősíteni, el kell fogadni, vagy jóvá kell hagyni. A megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat a letéteményesnél kell letétbe helyezni.

(3) Az egyezmény három hónappal azt követően lép hatályba, hogy három állam a (2) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően beleegyezését fejezte ki az egyezményben való részvételét illetően.

(4) Minden olyan aláíró állam tekintetében, amely később fejezi ki beleegyezését az egyezményben való részvételét illetően, az egyezmény három hónappal azt követően lép hatályba, hogy a (2) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot letétbe helyezték.

13. cikk

Az egyezmény felmondása

(1) Bármelyik szerződő fél bármikor felmondhatja ezt az egyezményt, a letéteményesnek címzett értesítés útján.

(2) A felmondás a szóban forgó értesítés letéteményes általi kézhezvételének napjával kezdődő hathónapos időszakot követő hónap első napján lép hatályba.

14. cikk

Értesítések

A letéteményes értesíti valamennyi szerződő felet és aláíró államot:

a) minden aláírásról;

b) minden megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirat letétbe helyezéséről;

c) az egyezmény hatálybalépésének bármilyen időpontjáról, a 12. cikknek megfelelően;

d) az 1. cikk (2) és (3) bekezdése értelmében tett valamennyi nyilatkozatról;

e) a 13. cikk értelmében tett bármilyen értesítésről és a felmondás hatálybalépésének dátumáról.

A fentiek hiteléül az alulírott kellően meghatalmazott személyek aláírták ezt az egyezményt.

Kelt Salzburgban, 1991. november 7-én, francia, német, olasz és szlovén nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles, melyekből egy eredeti példányt az Osztrák Állami Levéltárban helyeznek letétbe. A letéteményes minden egyes aláíró államnak eljuttat egy-egy hitelesített másolatot.

--------------------------------------------------