ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
27. JEGYZŐKÖNYV A TAGÁLLAMOKBAN TÖRTÉNŐ KÖZCÉLÚ MŰSORSZOLGÁLTATÁS RENDSZERÉRŐL

A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a tagállamok közcélú műsorszolgáltatási rendszere közvetlenül kapcsolódik az egyes társadalmak demokratikus, társadalmi és kulturális igényeihez és a médiapluralizmus megőrzésének követelményéhez,

MEGÁLLAPODTAK a következő értelmező rendelkezésekben, amelyeket az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződéshez csatolnak:

Egyetlen cikk

Az Alkotmány rendelkezései nem érintik a tagállamok azon hatáskörét, hogy közszolgálati műsorszolgáltatást finanszírozzanak, amennyiben az ilyen finanszírozást a műsorszolgáltató szervezeteknek az egyes tagállamok által rájuk ruházott, meghatározott és megszervezett közszolgálati feladat ellátásához nyújtják, és amennyiben az ilyen finanszírozás az Unión belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben, ugyanakkor e tekintetben a közszolgálati feladat megvalósulását is figyelembe kell venni.

--------------------------------------------------
12004V414

Szerződés európai alkotmány létrehozásáról - III. RÉSZ – AZ UNIÓ POLITIKÁI ÉS MŰKÖDÉSE - VI. CÍM – AZ UNIÓ MŰKÖDÉSE - II. FEJEZET – PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK - 4. szakasz – Közös rendelkezések - III-414. cikk



Hivatalos Lap 310 , 16/12/2004 o. 0179 - 0179
31. Nyilatkozat az Åland-szigetekről

A Konferencia tudomásul veszi, hogy a IV-440. cikke (5) bekezdésében említett, az Åland-szigetekre alkalmazandó rendszert ezeknek a szigeteknek a különleges nemzetközi jogi jogállására tekintettel került megállapításra.

Ezért a Konferencia hangsúlyozza, hogy a Dán Királyság, Írország, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozási szerződéseiről és csatlakozási okmányairól szóló jegyzőkönyv V. címének 5. szakaszába különös rendelkezéseket iktattak be.

--------------------------------------------------
I-29. cikk

Az Európai Unió Bírósága

(1) Az Európai Unió Bírósága a Bíróságból, a Törvényszékből és különös hatáskörű törvényszékekből áll. Az Európai Unió Bírósága biztosítja a jog tiszteletben tartását az Alkotmány értelmezése és alkalmazása során.

A tagállamok megteremtik azokat a jogorvoslati lehetőségeket, amelyek az uniós jog által szabályozott területeken a hatékony jogvédelem biztosításához szükségesek.

(2) A Bíróság tagállamonként egy bíróból áll. Munkáját főtanácsnokok segítik.

A Törvényszék tagállamonként legalább egy bíróból áll.

A Bíróság bíráit és a főtanácsnokait, valamint a Törvényszék bíráit olyan személyek közül kell kiválasztani, akiknek függetlenségéhez nem férhet kétség, és akik megfelelnek a III-355. és III-356. cikkben megállapított követelményeknek. A bírákat és a főtanácsnokokat a tagállamok kormányai közös megegyezéssel hatéves időtartamra nevezik ki. Megbízatásuk megújítható.

(3) A III. részben foglalt rendelkezésekkel összhangban az Európai Unió Bírósága:

a) dönt a tagállamok vagy az intézmények valamelyike, illetve valamely természetes vagy jogi személy által hozzá benyújtott keresetekkel elé terjesztett ügyekben;

b) a nemzeti bíróságok kérelmére előzetes döntést hoz az Uniós jog értelmezésére vagy az intézmények által elfogadott jogi aktusok érvényességére vonatkozó kérdésekről;

c) dönt az Alkotmányban meghatározott egyéb esetekben.

--------------------------------------------------
12004V118

Szerződés európai alkotmány létrehozásáról - III. RÉSZ – AZ UNIÓ POLITIKÁI ÉS MŰKÖDÉSE - I. CÍM – ÁLTALÁNOSAN ALKALMAZANDÓ RENDELKEZÉSEK - III-118. cikk



Hivatalos Lap 310 , 16/12/2004 o. 0055 - 0055
33. Nyilatkozat Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának ciprusi felségterületeiről

A KONFERENCIA,

Emlékeztetve arra, hogy az Egyesült Királyságnak az Európai Közösségekhez történő csatlakozásáról szóló szerződés záróokmányához mellékelt, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának ciprusi felségterületeiről szóló együttes nyilatkozat megállapította, hogy az Európai Gazdasági Közösség és a felségterületek közötti kapcsolatokra alkalmazandó rendelkezéseket az Európai Gazdasági Közösség és a Ciprusi Köztársaság közötti mindenkori megállapodás keretében kell meghatározni;

Figyelemmel azokra a rendelkezésekre, melyek a Ciprusi Köztársaság létesítéséről szóló szerződésben (a továbbiakban: a létesítési szerződés) és a kapcsolódó, 1960. augusztus 16-i jegyzékváltásban meghatározott felségterületekre vonatkoznak;

Tudomásul véve az Egyesült Királyság kormánya és a Ciprusi Köztársaság kormánya közötti, a felségterületek igazgatásáról szóló 1960. augusztus 16-i jegyzékváltást, és az Egyesült Királyság kormányának csatolt nyilatkozatát arról, hogy az egyik legfőbb elérni kívánt cél azon személyek érdekeinek védelme, akik a felségterületeken lakóhellyel rendelkeznek vagy ott vállalnak munkát, s ebben az összefüggésben figyelembe véve, hogy az említett személyeknek a lehető legteljesebb mértékben ugyanolyan bánásmódban kell részesülniük, mint a Ciprusi Köztársaságban lakóhellyel rendelkező vagy ott munkát vállaló személyeknek;

Tudomásul véve továbbá a létesítő szerződésnek a felségterületek és a Ciprusi Köztársaság közötti vámszabályokra vonatkozó rendelkezéseit, különösen az említett szerződés F. mellékletében meghatározottakat;

Tudomásul véve továbbá az Egyesült Királyság azon elkötelezettségét, hogy a felségterületek és a Ciprusi Köztársaság között nem létesít vám- vagy határ-ellenőrzési pontot, illetve a létesítő szerződés értelmében hozott azon rendelkezéseket, amelyek alapján a Ciprusi Köztársaság hatóságai a felségterületeken számos közigazgatási tevékenységet végeznek, többek között a mezőgazdaság, a vámügyek és az adózás területén;

Megerősítve, hogy a Ciprusi Köztársaságnak az Unióhoz történő csatlakozása nem érinti a létesítő szerződés részes feleinek jogait és kötelezettségeit;

Felismerve következésképpen annak szükségességét, hogy az Alkotmánynak és az Unió jogi aktusainak egyes rendelkezéseit a felségterületekre is alkalmazzák, és hogy ezeknek a rendelkezéseknek a felségterületeken történő végrehajtásával kapcsolatban különleges szabályokat fogadjanak el;

Hangsúlyozza, hogy ezért a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozási szerződéséről és csatlakozási okmányáról szóló jegyzőkönyv második részének III. címébe különös rendelkezéseket iktattak be.

--------------------------------------------------
III-133. cikk

(1) A munkavállalókat megilleti az Unión belüli szabad mozgás joga.

(2) Tilos az állampolgárság alapján történő minden megkülönböztetés a tagállamok munkavállalói között a foglalkoztatás, a javadalmazás, valamint az egyéb munka- és foglalkoztatási feltételek tekintetében.

(3) A közrendi, közbiztonsági vagy közegészségügyi okok alapján indokolt korlátozásokra is figyelemmel, a munkavállalóknak joguk van arra, hogy:

a) tényleges állásajánlatokra jelentkezzenek;

b) e célból a tagállamok területén szabadon mozogjanak;

c) munkavállalás céljából valamely tagállamban tartózkodjanak az adott tagállam állampolgárainak foglalkoztatására vonatkozó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseknek megfelelően;

d) egy tagállamban történő alkalmazásukat követően a Bizottság által elfogadott európai rendeletekben meghatározott feltételek mellett az adott tagállam területén maradjanak.

(4) E cikk a közszolgálatban történő foglalkoztatásra nem alkalmazható.

--------------------------------------------------
I-10. cikk

Az uniós polgárság

(1) Uniós polgár mindenki, aki a tagállamok valamelyikének állampolgára. Az uniós polgárság kiegészíti, és nem helyettesíti a nemzeti állampolgárságot.

(2) Az uniós polgárokat megilletik az Alkotmányban meghatározott jogok, és terhelik az abban megállapított kötelezettségek. Így az uniós polgárok:

a) jogosultak a tagállamok területén szabadon mozogni és tartózkodni;

b) választásra jogosultak és választhatók a lakóhelyük szerinti tagállam európai parlamenti és helyhatósági választásain, ugyanolyan feltételekkel, mint az adott tagállam állampolgárai;

c) jogosultak bármely tagállam diplomáciai vagy konzuli hatóságainak védelmét igénybe venni olyan harmadik ország területén, ahol az állampolgárságuk szerinti tagállam nem rendelkezik képviselettel, ugyanolyan feltételekkel, mint az adott tagállam állampolgárai;

d) jogosultak petíciót benyújtani az Európai Parlamenthez, az európai ombudsmanhoz folyamodni, valamint arra, hogy az Alkotmány nyelveinek valamelyikén az Unió bármely intézményéhez vagy tanácsadó szervéhez forduljanak, és ugyanazon a nyelven választ kapjanak.

Ezek a jogok az Alkotmányban és a végrehajtására elfogadott intézkedésekben megállapított feltételekkel és korlátozásokkal gyakorolhatók.

--------------------------------------------------
III-420. cikk

(1) Bármely tagállam, amely a III-419. cikk (1) bekezdésében említett területek valamelyikén folytatott megerősített együttműködésben részt kíván venni, erről a szándékáról értesíti a Tanácsot és a Bizottságot.

A Bizottság az értesítés kézhezvételétől számított négy hónapon belül megerősíti az érintett tagállam részvételét. Adott esetben megállapítja, hogy a részvételi feltételek teljesültek, és elfogadja azokat az átmeneti intézkedéseket, amelyek a megerősített együttműködés keretében már elfogadott jogi aktusok alkalmazása szempontjából szükségesek.

Ha azonban a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a részvételi feltételek nem teljesültek, megjelöli azokat a rendelkezéseket, amelyeket a feltételek teljesítéséhez el kell fogadni, és a részvételi kérelem újbóli vizsgálatára határidőt állapít meg. E határidő lejárta után a kérelmet a második albekezdésben előírt eljárásnak megfelelően újra megvizsgálja. Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a részvételi feltételek még mindig nem teljesültek, az érintett tagállam az ügyet a Tanács elé utalhatja, amely dönt a kérelemről. A Tanács az I-44. cikk (3) bekezdése szerint határoz. A Tanács továbbá a Bizottság javaslata alapján a második albekezdés szerinti átmeneti intézkedéseket fogadhat el.

(2) Bármely tagállam, amely a közös kül- és biztonságpolitika területén folytatott megerősített együttműködésben kíván részt venni, erről a szándékáról értesíti a Tanácsot, az Unió külügyminiszterét és a Bizottságot.

A Tanács az Unió külügyminiszterével folytatott konzultációt és — adott esetben — a részvételi feltételek teljesítésének megállapítását követően megerősíti az érintett tagállam részvételét. Emellett a Tanács az Unió külügyminiszterének javaslata alapján olyan átmeneti intézkedéseket fogadhat el, amelyek a megerősített együttműködés keretében már elfogadott jogi aktusok alkalmazása szempontjából szükségesek. Ha azonban a Tanács úgy ítéli meg, hogy a részvételi feltételek nem teljesültek, megjelöli azokat a rendelkezéseket, amelyeket a feltételek teljesítéséhez el kell fogadni és a részvételi kérelem újbóli vizsgálatára határidőt állapít meg.

E bekezdés alkalmazásakor a Tanács egyhangúlag és az I-44. cikk (3) bekezdésének megfelelően határoz.

--------------------------------------------------
12004V169

Szerződés európai alkotmány létrehozásáról - III. RÉSZ – AZ UNIÓ POLITIKÁI ÉS MŰKÖDÉSE - III. CÍM – BELSŐ POLITIKÁK ÉS TEVÉKENYSÉGEK - I. FEJEZET – BELSŐ PIAC - 5. szakasz – Versenyszabályok - 2. alszakasz – A tagállamok által nyújtott támogatások - III-169. cikk



Hivatalos Lap 310 , 16/12/2004 o. 0073 - 0073
Szerződés európai alkotmány létrehozásáról - II. RÉSZ – AZ UNIÓ ALAPJOGI CHARTÁJA - IV. CÍM – SZOLIDARITÁS - II-93. cikk



Hivatalos Lap 310 , 16/12/2004 o. 0048 - 0048



II-93. cikk A család és a munka (1) A család jogi, gazdasági és szociális védelmet élvez. (2) A család és a munka összeegyeztetése érdekében mindenkinek joga van a védelemre a gyermekvállalással összefüggő okból történő elbocsátás ellen, valamint joga van a fizetett szülési és szülői szabadságra, ha gyermeke születik, vagy gyermeket fogad örökbe. --------------------------------------------------
III-360. cikk

Ha a Bizottság megítélése szerint egy tagállam az Alkotmányból eredő valamely kötelezettségét nem teljesítette, az ügyről indokolással ellátott véleményt ad, miután az érintett államnak lehetőséget biztosított észrevételei megtételére.

Ha az érintett állam a Bizottság által meghatározott határidőn belül nem tesz eleget a véleményben foglaltaknak, a Bizottság az Európai Unió Bíróságához fordulhat.

--------------------------------------------------
12004V193

Szerződés európai alkotmány létrehozásáról - III. RÉSZ – AZ UNIÓ POLITIKÁI ÉS MŰKÖDÉSE - III. CÍM – BELSŐ POLITIKÁK ÉS TEVÉKENYSÉGEK - II. FEJEZET – GAZDASÁG- ÉS MONETÁRIS POLITIKA - 3. szakasz – Intézményi rendelkezések - III-193. cikk



Hivatalos Lap 310 , 16/12/2004 o. 0085 - 0085
Szerződés európai alkotmány létrehozásáról - II. RÉSZ – AZ UNIÓ ALAPJOGI CHARTÁJA - IV. CÍM – SZOLIDARITÁS - II-88. cikk



Hivatalos Lap 310 , 16/12/2004 o. 0047 - 0047



II-88. cikk A kollektív tárgyaláshoz és fellépéshez való jog A munkavállalóknak és a munkaadóknak, illetőleg szervezeteiknek az uniós joggal, valamint a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban joguk van arra, hogy megfelelő szinten kollektív tárgyalásokat folytassanak és kollektív szerződéseket kössenek, valamint hogy érdekütközés esetén érdekeik védelmében együttesen lépjenek fel, a sztrájkot is beleértve. --------------------------------------------------
III-287. cikk

A társulás célkitűzései a következők:

a) a tagállamok az országokkal és területekkel folytatott kereskedelmükben ugyanolyan elbánást alkalmaznak, mint amelyet az Alkotmány értelmében egymásnak biztosítanak;

b) a tagállamokkal, illetve a többi országgal és területtel folytatott kereskedelmében minden ország vagy terület ugyanolyan elbánást alkalmaz, mint amilyet a vele különleges kapcsolatban álló európai állammal szemben;

c) a tagállamok hozzájárulnak az ezen országok és területek fokozatos fejlődéséhez szükséges beruházásokhoz;

d) az Unió által finanszírozott beruházások esetén a pályázati eljárásokban és a beszerzésekben egyenlő feltételekkel vehet részt minden olyan természetes és jogi személy, aki vagy amely valamely tagállam vagy valamely ország, illetve terület állampolgára, illetve ott honos;

e) a tagállamok, illetve az országok és területek közötti kapcsolatokban az állampolgárok és társaságok letelepedését a III. rész I. fejezete 2. szakaszának a letelepedés szabadságára vonatkozó 2. alszakaszában megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően, megkülönböztetéstől mentesen kell szabályozni, figyelembe véve a III-291. cikk alapján elfogadott jogi aktusokat is.

--------------------------------------------------
III-219. cikk

(1) A belső piacon a munkavállalók foglalkoztatási lehetőségeinek javítása és ezáltal az életszínvonal emeléséhez való hozzájárulás érdekében létrejön az Európai Szociális Alap, amelynek célja az Unión belül a munkavállalók foglalkoztatásának megkönnyítése, földrajzi és foglalkozási mobilitásuk növelése, továbbá az ipari és a termelési rendszerben bekövetkező változásokhoz való alkalmazkodásuk megkönnyítése, különösen szakképzés és átképzés útján.

(2) Az alapot a Bizottság kezeli. Ebben a feladatában a Bizottságot egy, a tagállamok, a szakszervezetek és a munkaadói szervezetek képviselőiből álló bizottság segíti, amelynek elnöke a Bizottság egyik tagja.

(3) Az alapra vonatkozó végrehajtási intézkedéseket európai törvény állapítja meg. Az ilyen európai törvényt a Régiók Bizottságával és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően kell elfogadni.

--------------------------------------------------
III-418. cikk

(1) A megerősített együttműködés annak létrehozásakor valamennyi tagállam számára nyitva áll, feltéve, hogy azok megfelelnek az együttműködésre felhatalmazó európai határozatban megállapított részvételi feltételeknek. Az együttműködés bármely későbbi időpontban is nyitva áll mindazon tagállamok számára, amelyek e feltételek mellett az annak keretében már elfogadott jogi aktusoknak is megfelelnek.

A Bizottság és a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok gondoskodnak annak előmozdításáról, hogy az együttműködésben a lehető legtöbb tagállam részt vegyen.

(2) A Bizottság és adott esetben az Unió külügyminisztere rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a megerősített együttműködés előrehaladásáról.

--------------------------------------------------
24. JEGYZŐKÖNYV AZ ALKOTMÁNY I-41. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSÉRŐL

A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,

SZEM ELŐTT TARTVA annak szükségességét, hogy az Alkotmány I-41. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseit teljeskörűen végrehajtsák,

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az Unió I-41. cikk (2) bekezdése szerinti politikája nem érinti az egyes tagállamok biztonság- és védelempolitikájának egyedi jellegét, és tiszteletben tartja azoknak a tagállamoknak az Észak-atlanti Szerződés alapján vállalt kötelezettségeit, amelyek közös védelmüket az Észak-atlanti Szerződés Szervezetében látják megvalósítottnak, továbbá hogy e politika összeegyeztethető az annak keretében meghatározott közös biztonság- és védelempolitikával,

MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződéshez csatolnak:

Egyetlen cikk

Az Unió a Nyugat-európai Unióval közösen intézkedéseket dolgoz ki a közöttük megvalósuló fokozott együttműködésre vonatkozóan.

--------------------------------------------------
III-207. cikk

Európai törvény vagy kerettörvény ösztönző intézkedéseket állapít meg, amelyek arra szolgálnak, hogy előmozdítsák az együttműködést a tagállamok között, és támogassák fellépésüket a foglalkoztatás terén olyan kezdeményezések révén, amelyek célja az információk és a bevált gyakorlatok cseréjének fejlesztése, összehasonlító elemzések és tanácsok szolgáltatása, valamint az innovatív megközelítések támogatása és a tapasztalatok kiértékelése, különösen kísérleti projektek útján. Az ilyen európai törvényt vagy kerettörvényt a Régiók Bizottságával és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően kell elfogadni.

Az ilyen európai törvények, illetve kerettörvények nem foglalhatják magukban a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek harmonizációját.

--------------------------------------------------
I-55. cikk

Többéves pénzügyi keret

(1) A többéves pénzügyi keret biztosítja, hogy az Unió kiadásai rendezett módon, saját forrásainak határain belül alakuljanak. A többéves pénzügyi keret a III-402. cikkel összhangban kiadási kategóriánként határozza meg a kötelezettségvállalási előirányzatok éves felső határát.

(2) A többéves pénzügyi keretet a Tanács által egyhangúlag elfogadott európai törvény határozza meg. A Tanács az Európai Parlamentnek a tagjai többségével elfogadott egyetértését követően, egyhangúlag határoz.

(3) Az Unió éves költségvetésének összhangban kell lennie a többéves pénzügyi kerettel.

(4) Az Európai Tanács egyhangúlag elfogadott európai határozattal felhatalmazhatja a Tanácsot arra, hogy a (2) bekezdésben említett európai törvény elfogadásáról minősített többségi szavazással döntsön.

--------------------------------------------------
III-401. cikk

A Tanács, a Bizottság vagy az Európai Központi Bank által elfogadott azon jogi aktusok, amelyek a jogalanyokra — az államokat kivéve — vagyoni kötelezettséget rónak, végrehajthatók.

A végrehajtásra annak a tagállamnak a hatályos polgári eljárási szabályai az irányadók, amelynek területén a végrehajtásra sor kerül. A határozatot végrehajtási záradékkal az a nemzeti hatóság látja el — az okirat valódiságának vizsgálatán kívül minden más ellenőrzést mellőzve —, amelyet az egyes tagállamok kormányai erre a célra kijelölnek, és amelyről a Bizottságot és az Európai Unió Bíróságát tájékoztatják.

Ha ezeknek az alaki követelményeknek az érintett fél kérelmére eleget tettek, a fél a nemzeti jognak megfelelően közvetlenül az illetékes hatóságtól kérheti a végrehajtást.

A végrehajtást csak az Európai Unió Bíróságának határozata alapján lehet felfüggeszteni. A végrehajtási eljárás szabálytalanságára vonatkozó panaszok tekintetében azonban a nemzeti igazságszolgáltatási szervek rendelkeznek hatáskörrel.

--------------------------------------------------
12004V259

Szerződés európai alkotmány létrehozásáról - III. RÉSZ – AZ UNIÓ POLITIKÁI ÉS MŰKÖDÉSE - III. CÍM – BELSŐ POLITIKÁK ÉS TEVÉKENYSÉGEK - IV. FEJEZET – A SZABADSÁG, A BIZTONSÁG ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉNEK TÉRSÉGE - 1. szakasz – Általános rendelkezések - III-259. cikk



Hivatalos Lap 310 , 16/12/2004 o. 0113 - 0113
12004V066

Szerződés európai alkotmány létrehozásáról - II. RÉSZ – AZ UNIÓ ALAPJOGI CHARTÁJA - II. CÍM – SZABADSÁGOK - II-66. cikk



Hivatalos Lap 310 , 16/12/2004 o. 0043 - 0043
III-136. cikk

(1) A szociális biztonság területén európai törvény vagy kerettörvény állapítja meg azokat az intézkedéseket, amelyek a munkavállalók szabad mozgásának megvalósításához szükségesek, így különösen olyan rendszert hoz létre, amely a migráns munkavállalók és önálló vállalkozók, valamint az azok jogán jogosultak számára biztosítja

a) a különböző országok jogszabályai szerint figyelembe vehető összes időszak összevonását a juttatásokhoz való jog megszerzése és fenntartása, valamint a juttatások összegének kiszámítása céljából;

b) a juttatások kifizetését a tagállamok területén lakó személyek számára.

(2) Amennyiben a Tanács egy tagjának megítélése szerint valamely (1) bekezdés szerinti európai törvénytervezet vagy kerettörvény-tervezet szociális biztonsági rendszerének alapvető vonatkozásait érintené — ideértve annak alkalmazási körét, költségét vagy finanszírozási rendszerét —, vagy befolyásolná e rendszer pénzügyi egyensúlyát, kérheti, hogy a kérdést terjesszék az Európai Tanács elé. Ebben az esetben a III-396. cikkben említett eljárást fel kell függeszteni. A felfüggesztéstől számított 4 hónapon belül az Európai Tanács, a kérdés megvitatása után:

a) a tervezetet visszautalja a Tanács elé, amely megszünteti a III-396. cikkben említett eljárás felfüggesztését, vagy

b) új tervezet benyújtására kéri fel a Bizottságot; ebben az esetben az eredetileg javasolt jogi aktust el nem fogadottnak kell tekinteni.

--------------------------------------------------
Szerződés európai alkotmány létrehozásáról - II. RÉSZ – AZ UNIÓ ALAPJOGI CHARTÁJA - I. CÍM – MÉLTÓSÁG - II-63. cikk



Hivatalos Lap 310 , 16/12/2004 o. 0042 - 0042



II-63. cikk A személyi sérthetetlenséghez való jog (1) Mindenkinek joga van a testi és szellemi sérthetetlenséghez. (2) Az orvostudomány és a biológia területén különösen a következőket kell tiszteletben tartani: a) az érintett személy szabad és tájékoztatáson alapuló beleegyezése a törvényben megállapított eljárásoknak megfelelően, b) az eugenikai, különösen az egyedkiválasztást célzó gyakorlat tilalma, c) az emberi test és részei ekként történő, haszonszerzési célú felhasználásának tilalma, d) az emberi lények szaporítási célú klónozásának tilalma. --------------------------------------------------
12004V008

Szerződés európai alkotmány létrehozásáról - I. RÉSZ - I. CÍM – AZ UNIÓ MEGHATÁROZÁSA ÉS CÉLKITŰZÉSEI - I-8. cikk



Hivatalos Lap 310 , 16/12/2004 o. 0013 - 0013
12004V372

Szerződés európai alkotmány létrehozásáról - III. RÉSZ – AZ UNIÓ POLITIKÁI ÉS MŰKÖDÉSE - VI. CÍM – AZ UNIÓ MŰKÖDÉSE - I. FEJEZET – INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK - 1. szakasz – Az intézmények - 5. alszakasz – Az Európai Unió Bírósága - III-372. cikk



Hivatalos Lap 310 , 16/12/2004 o. 0162 - 0162