6. KÖZLEKEDÉSPOLITIKA

(1) 31991 L 0440: A Tanács 1991. július 29-i 91/440/EGK irányelve a közösségi vasutak fejlesztéséről (HL L 237. szám, 1991.8.24., 25. o.), az alábbi utolsó módosítással:

- 32001 L 0012: Az Európai Parlament és a Tanács 2001.2.26-i 2001/12/EK irányelve (HL L 75. szám, 2001.3.15., 1. o.).

2006. december 31-ig a 91/440/EGK tanácsi irányelv 10. cikkének (3) bekezdését Magyarország esetében csak az alábbi feltételekkel kell alkalmazni:

- A Magyar Államvasutak Rt. (MÁV) együttműködik a vasúti vállalkozásokkal a magyarországi import, export és tranzit esetében a nemzetközi vasúti árufuvarozási szolgáltatások megkülönböztetés nélküli nyújtása céljából. Az irányelv 10. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott hozzáférési jogot korlátozás nélkül kell biztosítani.

- A Transzeurópai Vasúti Áruszállítási Hálózat magyarországi teljes éves kapacitásának legalább 20 százalékát a MÁV-on kívüli más vasúti vállalkozások számára kell fenntartani, és valamennyi indulási állomás-célállomás viszonylatban a MÁV-éval összehasonlítható menetidőt kell biztosítani. Az egyes vasútvonalak tényleges kapacitását az infrastruktúra kezelője köteles feltüntetni a vasúthálózat-használati szabályzatban. A teljes éves kapacitás fent jelzett 20 százaléka lefedi a 91/440/EK irányelv 10. cikke (1), (2) és (3) bekezdésében meghatározott hozzáférési jogokat.

(2) 31992 L 0014: A Tanács 1992. március 2-i 92/14/EGK irányelve a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete 2. fejezete II. részének hatálya alá tartozó repülőgépek üzemeltetésének korlátozásáról (HL L 76. szám, 1992.3.23., 21. o.), az alábbi utolsó módosítással:

- 32001 R 0991: A Bizottság 2001.5.21-i 991/2001/EK rendelete (HL L 138. szám, 2001.5.22., 12. o.).

A 92/14/EGK irányelv 2. cikke (2) bekezdésétől eltérve, 2004. december 31-ig az ezen irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt feltételeket az Azerbajdzsánban, Kazahsztánban, Moldovában, az Orosz Föderációban, Türkmenisztánban vagy Ukrajnában lajstromozott és az ezekben az országokban letelepedett természetes vagy jogi személyek által üzemeltetett repülőgépek vonatkozásában Magyarországon nem kell alkalmazni.

(3) 31993 R 3118: A Tanács 1993. október 25-i 3118/93/EGK rendelete a nem honos fuvarozók valamely tagállamban nyújtott belföldi közúti árufuvarozási szolgáltatásai feltételeinek meghatározásáról (HL L 279. szám, 1993.11.12., 1. o.), az alábbi utolsó módosítással:

- 32002 R 0484: Az Európai Parlament és a Tanács 2002.3.1-iji 484/2002/EK rendelete (HL L 76. szám, 2002.3.19., 1. o.).

a) A 3118/93/EGK rendelet 1. cikkétől eltérve, a csatlakozás időpontját követő harmadik év végéig a Magyarországon letelepedett fuvarozók nem nyújthatnak belföldi közúti árufuvarozási szolgáltatást más tagállamban, és a más tagállamban letelepedett fuvarozók nem nyújthatnak belföldi közúti árufuvarozási szolgáltatást Magyarországon.

b) A csatlakozás időpontját követő harmadik év vége előtt a tagállamok értesítik a Bizottságot arról, hogy ezt az időszakot — legfeljebb két évre — meghosszabbítják, vagy a továbbiakban teljes mértékben alkalmazzák a rendelet 1. cikkét. Ilyen értesítés hiányában a rendelet 1. cikkét kell alkalmazni. A rendelet 1. cikkét alkalmazó tagállamokban belföldi közúti árufuvarozási szolgáltatást csak olyan tagállamban letelepedett fuvarozók nyújthatnak, ahol az 1. cikk szintén alkalmazandó.

c) A csatlakozás időpontját követő ötödik év végéig azok a tagállamok, amelyekben a fenti b) pont alapján a rendelet 1. cikke alkalmazandó, az alábbi eljáráshoz folyamodhatnak.

Amennyiben az előző albekezdésben említett tagállam nemzeti piacán vagy annak egy részén a kabotázs következményeként vagy az által súlyosbítva jelentős zavarok lépnek fel, így például ha a kereslet jelentősen meghaladja a kínálatot, vagy jelentős számú közúti árufuvarozást végző vállalkozás pénzügyi stabilitása vagy fennmaradása kerül veszélybe, az érintett tagállam értesíti erről a Bizottságot és a többi tagállamot, és biztosítja számukra az összes vonatkozó információt. A tagállam ezen információk alapján kérheti a Bizottságtól, hogy a rendes állapot helyreállítása érdekében egészben vagy részben függessze fel a rendelet 1. cikkének alkalmazását.

A Bizottság az érintett tagállam által szolgáltatott adatok alapján megvizsgálja a helyzetet, és a kérelem beérkezésétől számított egy hónapon belül határozatot hoz a védintézkedések szükségességéről. Ennek során a rendelet 7. cikke (3) bekezdésének második, harmadik és negyedik albekezdésében, illetve az ugyanazon cikk (4), (5), és (6) bekezdésében meghatározott eljárás alkalmazandó.

A fenti első albekezdésben említett tagállam sürgős és kivételes esetekben maga is felfüggesztheti a rendelet 1. cikkének alkalmazását; erről utólag indokolással ellátott értesítést küld a Bizottságnak.

d) Amíg a fenti a) és b) pont értelmében a rendelet 1. cikkét nem alkalmazzák, a tagállamok a belföldi közúti árufuvarozási szolgáltatás nyújtásához való hozzáférést kétoldalú megállapodások alapján, a kabotázsra jogosító engedélyek fokozatos és kölcsönös kiadásával szabályozhatják. Ez magában foglalhatja a teljes liberalizációt is.

e) Az a)-c) pont alkalmazása nem vezethet korlátozottabb hozzáféréshez a belföldi közúti árufuvarozási szolgáltatások területén, mint amilyen a csatlakozási szerződés aláírása időpontjában fennállt.

(4) 31996 L 0053: A Tanács 1996. július 25-i 96/53/EK irányelve a Közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról (HL L 235. szám, 1996.9.17., 59. o.), az alábbi utolsó módosítással:

- 32002 L 0007: Az Európai Parlament és a Tanács 2002.2.18-i 2002/7/EK irányelve (HL L 67. szám, 2002.3.9., 47. o.).

A 96/53/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, 2008. december 31-ig az irányelv I. mellékletének 3.2.1., 3.4.1., 3.4.2., 3.5.1. és 3.5.3. pontjában meghatározott határértékeknek megfelelő járművek csak abban az esetben használhatják a magyar közúthálózat nem korszerűsített szakaszait, ha megfelelnek a tengelyterhelésre vonatkozó magyarországi határértékeknek.

Magyarország fő tranzitútvonal-hálózatát az alábbiakban ismertetett indikatív táblázatban foglaltak szerint korszerűsíti. A közösségi költségvetésből származó támogatást felhasználó infrastrukturális beruházások esetében biztosítani kell, hogy a megépített vagy korszerűsített főútvonalak tengelyenként 11,5 tonna terhelést bírjanak. A korszerűsítés ütemével párhuzamosan a magyarországi közúthálózatot fokozatosan meg kell nyitni a nemzetközi forgalomban részt vevő és az irányelv határértékeinek megfelelő járművek számára.

Az úthálózat nem korszerűsített részének a nemzetközi közlekedésben részt vevő, az irányelv határértékeinek megfelelő járművek általi használatáért fizetendő ideiglenes kiegészítő díjat megkülönböztetésmentesen kell kivetni. A légrugós felfüggesztés nélküli járművekre vonatkozó 10 tonnás, illetve a légrugós felfüggesztéssel rendelkező járművekre vonatkozó 11 tonnás magyarországi tengelyterhelési határértéket meghaladó járműveknek útvonalengedélyt kell beszerezniük egyes útszakaszok és hidak elkerülésének biztosítása érdekében. A légrugós felfüggesztéssel rendelkező járművek tengelyterhelésének mérése esetében Magyarország 0,5 tonnás eltérést fogad el, és csak abban az esetben vet ki ideiglenes kiegészítő úthasználati díjat, ha a tengelyterhelés a 11,5 tonnát meghaladja.

Az irányelv határértékeinek megfelelő járművekre nem vethető ki ideiglenes kiegészítő díj az alábbi fő tranzitútvonalak használata esetén:

- Hegyeshalom-Nagylak tranzitútvonal (IV. összeurópai folyosó), vagyis az E60 az osztrák határtól Hegyeshalomig, illetve Budapestig, az E60 dél-budapesti elkerülő út, az E75 Budapesttől Kiskunfélegyházáig;

- Rajka-Nagylak tranzitútvonal (IV. összeurópai folyosó), vagyis az E65 a szlovák határtól Rajkáig, illetve Hegyeshalomig, az E60 Hegyeshalomtól Budapestig, az E60 dél-budapesti elkerülő út, az E75 Budapesttől Kiskunfélegyházáig;

- Tornyiszentmiklós-Nagylak tranzitútvonal (IV. és V. összeurópai folyosó), vagyis Siófoktól, illetve Budapesttől, az E60 dél-budapesti elkerülő út, az E75 Budapesttől Kiskunfélegyházáig;

- Hegyeshalom-Röszke tranzitútvonal (IV. és X. összeurópai folyosó), vagyis az E60 az osztrák határtól Hegyeshalomig, illetve Budapestig, az E60 dél-budapesti elkerülő út, az E75 Budapesttől Kiskunfélegyházáig;

- Rajka-Röszke tranzitútvonal (IV. és X. összeurópai folyosó), vagyis az E65 a szlovák határtól Rajkáig, illetve Hegyeshalomig, az E60 Hegyeshalomtól Budapestig, az E60 dél-budapesti elkerülő út, az E75 Budapesttől Kiskunfélegyházáig.

Útfejlesztési program (km)

Főúthálózat | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Összes | | 2007 | 2008 | Összes (2007-2008) | Összes (2001-2008) |

A CONF-H 37/00 dokumentum 2. mellékletében szereplő térképen jelzett utak megerősítése (2, 3, 4, 6, 8, 33, 35, 42, 44, 47, 56, 61 utak) | | 78 | 126 | 270 | 270 | 270 | 1014 | | | | | 1014 |

Megerősítés (41, 49, 51, 58 utak) | | | | 51 | 65 | 69 | 185 | Megerősítés (74, 87, 86 utak) | 100 | 100 | 200 | 385 |

Megerősítés (egyéb utak) | 30 | 50 | 70 | 70 | 70 | 70 | 360 | Megerősítés (egyéb utak) | 70 | 70 | 140 | 500 |

Új építés (elsősorban elkerülő utak) | 29 | 49 | 45 | 27 | 35 | 61 | 246 | Új építés (elsősorban elkerülő utak) | 60 | 60 | 120 | 366 |

Főutak összesen | 59 | 177 | 241 | 418 | 440 | 470 | 1805 | | 230 | 230 | 460 | 2265 |

Autóút- és autópálya-hálózat | | | | | | | | | | | | |

Új építés (M0, M3, M5, M7, M30, M35, M43, M70) | | 65 | 24 | 20 | 237 | 85 | 431 | Új építés (M6-56, M7, M8, M0) | 177 | 165 | 342 | 773 |

Összes | 59 | 242 | 265 | 438 | 677 | 555 | 2236 | | 407 | 395 | 802 | 3038 |

--------------------------------------------------