JEGYZŐKÖNYVEK2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/201

(1.) JEGYZŐKÖNYV
A NEMZETI PARLAMENTEKNEK AZ EURÓPAI
UNIÓBAN BETÖLTÖTT SZEREPÉRŐL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
EMLÉKEZTETVE ARRA , hogy az az eljárás, ahogyan a nemzeti parlamentek az Európai Unió tevékenységei
vonatkozásában kormányuk felett ellenőrzést gyakorolnak, az egyes tagállamok saját alkotmányos
szervezetére és gyakorlatára tartozik,
AZZAL AZ ÓHAJJAL , hogy ösztönözzék a nemzeti parlamentek nagyobb mértékű részvételét az Európai
Unió tevékenységében, és fokozzák lehetőségüket nézeteik kifejtésére az Európai Unió jogalkotásiaktusainak tervezetére vonatkozóan, valamint azokban az ügyekben, amelyek különös érdeklődésükretarthatnak számot,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez, az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozószerződéshez csatolnak:
I. CÍM
A NEMZETI PARLAMENTEK TÁJÉKOZTATÁSA
1. cikk
A bizottsági konzultációs dokumentumokat (zöld könyveket és fehér könyveket, valamint
közleményeket) a Bizottság azok közzététele időpontjában közvetlenül továbbítja a nemzetiparlamenteknek. A Bizottság –az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak való megküldéssel egyidejűleg
–továbbítja a nemzeti parlamenteknek az éves jogalkotási programot, valamint minden egyéb, a
jogalkotási tervezésre vagy a politikai stratégia kialakítására vonatkozó dokumentumot.
2. cikk
Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak megküldött jogalkotási aktusok tervezetét továbbítani kell a
nemzeti parlamenteknek is.
E jegyzőkönyv alkalmazásában „jogalkotási aktus tervezete” a Bizottság azon javaslata, a tagállamok
egy csoportja vagy az Európai Parlament azon kezdeményezése, a Bíróság azon kérelme, az EurópaiKözponti Bank azon ajánlása, illetve az Európai Beruházási Bank azon kérelme, amely jogalkotási aktuselfogadására irányul.
A Bizottságtól származó jogalkotási aktusok tervezetét –az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak való
megküldéssel egyidejűleg –a Bizottság közvetlenül továbbítja a nemzeti parlamenteknek.
Az Európai Parlamenttől származó jogalkotási aktusokra vonatkozó tervezetet az Európai Parlament
közvetlenül továbbítja a nemzeti parlamenteknek.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/203
A tagállamok egy csoportjától, a Bíróságtól, az Európai Központi Banktól, illetve az Európai Beruházási
Banktól származó jogalkotási aktusokra vonatkozó tervezetet a Tanács továbbítja a nemzeti
parlamenteknek.
3. cikk
A nemzeti parlamentek a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló
jegyzőkönyvben megállapított eljárásnak megfelelően indokolt véleményt küldhetnek az Európai
Parlament, a Tanács és a Bizottság elnökeinek arra vonatkozóan, hogy egy jogalkotási aktus tervezete
összhangban van-e a szubszidiaritás elvével.
Amennyiben a jogalkotási aktus tervezete a tagállamok egy csoportjától származik, a Tanács elnöke a
vonatkozó indokolt vélemény(eke)t továbbítja e tagállamok kormányainak.
Amennyiben a jogalkotási aktus tervezete a Bíróságtól, az Európai Központi Banktól, illetőleg az
Európai Beruházási Banktól származik, a Tanács elnöke a vonatkozó indokolt vélemény(eke)ttovábbítja az érintett intézménynek vagy szervnek.
4. cikk
A között az időpont között, amikor valamely jogalkotási aktus tervezetét az Unió hivatalos nyelvein a
nemzeti parlamentek rendelkezésére bocsátják, és a között az időpont között, amikor azt elfogadáscéljából, illetőleg egy álláspont jogalkotási eljárás keretében történő elfogadása céljából a Tanács
ideiglenes napirendjére tűzik, egy nyolchetes időszaknak kell eltelnie. Sürgős esetben kivétel tehető;ebben az esetben az indokokat a Tanács jogi aktusában vagy álláspontjában meg kell jelölni. A kellőenindokolt sürgős esetek kivételével e nyolchetes időszakban a jogalkotási aktus tervezetéről semmilyen
megállapodás nem köthető. A kellően indokolt sürgős esetek kivételével a jogalkotási aktus
tervezetének a Tanács ideiglenes napirendjére tűzése és az álláspont elfogadása között tíz napnakkell eltelnie.
5. cikk
A Tanács üléseinek napirendjét és eredményét –beleértve az azon ülésekről készült jegyzőkönyveket,
amelyek során a Tanács jogalkotási aktusok tervezetéről tanácskozik –a tagállamok kormányai részére
történő továbbítással egyidejűleg közvetlenül továbbítani kell a nemzeti parlamenteknek.
6. cikk
Amennyiben az Európai Tanács élni kíván az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikke
(7) bekezdésének első, illetve második albekezdésében foglaltakkal, a nemzeti parlamenteket legalábbhat hónappal a határozat elfogadása előtt tájékoztatni kell az Európai Tanács kezdeményezéséről.
7. cikk
A Számvevőszék éves jelentését az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak való megküldéssel egyidejűleg
tájékoztatásul megküldi a nemzeti parlamenteknek.C 115/204 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
8. cikk
Amennyiben a nemzeti parlament nem egykamarás rendszerű, az 1–7. cikket a nemzeti parlamentet
alkotó minden kamarára alkalmazni kell.
II. CÍM
PARLAMENTEK KÖZÖTTI EGYÜTTMŰKÖDÉS
9. cikk
Az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek közösen meghatározzák az Európai Unión belül a
parlamentek közötti hatékony és rendszeres együttműködés megszervezésének és előmozdításának
módját.
10. cikk
Egy, az uniós ügyekre szakosodott parlamenti bizottságokból álló konferencia bármilyen olyan
észrevételt megfogalmazhat, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság figyelmére
érdemesnek tart. A konferencia továbbá előmozdítja az információk és a bevált gyakorlatok cseréjét anemzeti parlamentek és az Európai Parlament között, beleértve azok különbizottságait is. Emellett akonferencia meghatározott kérdések, így különösen a közös kül- és biztonságpolitika, –beleértve a
közös biztonság- és védelempolitikát –megvitatása céljából parlamentközi konferenciákat is
szervezhet. A konferencia által megfogalmazott észrevételek a nemzeti parlamenteket nem kötelezik,
és azok álláspontját nem befolyásolják.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/205
(2.) JEGYZŐKÖNYV
A SZUBSZIDIARITÁS ÉS AZ ARÁNYOSSÁG ELVÉNEK
ALKALMAZÁSÁRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
AZZAL A KÍVÁNSÁGGAL , hogy biztosítsák, hogy a döntéseket az Unió polgáraihoz a lehető legközelebb
esőszinten hozzák meg,
AZZAL A SZÁNDÉKKAL , hogy megállapítsák a szubszidiaritásnak és az arányosságnak az Európai Unióról
szóló szerződés 5. cikkében foglalt elve alkalmazásának feltételeit, továbbá hogy létrehozzanak egy, azezen elvek alkalmazásának az ellenőrzésére irányuló rendszert,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
1. cikk
Valamennyi intézmény biztosítja a szubszidiaritás és az arányosság elvének folyamatos tiszteletben
tartását az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározottak szerint.
2. cikk
A jogalkotási aktusokra irányuló javaslatok előterjesztése előtt a Bizottság széles körű konzultációt
folytat. Ennek során, adott esetben, a tervezett intézkedés regionális és helyi vonatkozásait isfigyelembe kell venni. Különösen sürgős esetekben a Bizottság nem folytat ilyen konzultációt. Az errevonatkozó döntését a javaslatban meg kell indokolnia.
3. cikk
E jegyzőkönyv alkalmazásában „jogalkotási aktus tervezete” a Bizottság azon javaslata, a tagállamok
egy csoportja vagy az Európai Parlament azon kezdeményezése, a Bíróság azon kérelme, az EurópaiKözponti Bank azon ajánlása, illetve az Európai Beruházási Bank azon kérelme, amely jogalkotási aktuselfogadására irányul.
4. cikk
A Bizottság a jogalkotási aktusok tervezeteit és módosított tervezeteit az uniós jogalkotóknak történő
továbbítással egyidejűleg továbbítja a nemzeti parlamenteknek.
Az Európai Parlament jogalkotási aktusokra vonatkozó tervezeteit és módosított tervezeteit továbbítja
a nemzeti parlamenteknek.
A tagállamok egy csoportjától, a Bíróságtól, az Európai Központi Banktól, illetőleg az Európai
Beruházási Banktól származó, jogalkotási aktusokra vonatkozó tervezeteket és módosított tervezeteketa Tanács továbbítja a tagállamok nemzeti parlamentjeinek.C 115/206 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
Az Európai Parlament a jogalkotási állásfoglalásait, a Tanács pedig az álláspontjait azok elfogadását
követően továbbítja a nemzeti parlamenteknek.
5. cikk
A jogalkotási aktusok tervezeteit a szubszidiaritás és az arányosság elve tekintetében külön indokolni
kell. Minden jogalkotási aktus tervezetének egy külön feljegyzésben részletesen tartalmaznia kell azokataz adatokat, amelyek a szubszidiaritás és az arányosság elvével való összhang megítéléséhezszükségesek. Ennek a feljegyzésnek adatokat kell tartalmaznia a tervezet előrelátható pénzügyi
hatásairól, továbbá –irányelv esetében –a tagállamok, illetve adott esetben a régiók által annak
végrehajtására elfogadandó jogszabályokra vonatkozó hatásairól. Az annak megállapításához vezetőokokat, hogy egy uniós cél az Unió szintjén jobban megvalósítható, minőségi és –ahol csak lehetséges
–mennyiségi mutatókkal kell alátámasztani. A jogalkotási aktus tervezetének figyelembe kell vennie
annak szükségességét, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális vagy helyi hatóságokra, agazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi vagy igazgatási terheket a lehető legkisebbre
csökkentsék, és hogy azok arányban álljanak az elérendő célkitűzésekkel.
6. cikk
A jogalkotási aktus tervezetének az Unió hivatalos nyelvein való továbbításától számított nyolc héten
belül bármely nemzeti parlament, illetve bármely nemzeti parlamenti kamara indokolt véleményt
küldhet az Európai Parlament, a Tanács, illetve a Bizottság elnökének, amelyben ismerteti azokat az
okokat, amelyek alapján az adott tervezetet nem tartja összeegyeztethetőnek a szubszidiaritás elvével.A nemzeti parlamentekre, illetve nemzeti parlamenti kamarákra tartozik, hogy –adott esetben –a
jogalkotói hatáskörökkel rendelkező regionális parlamentekkel egyeztessenek.
Amennyiben a jogalkotási aktus tervezete a tagállamok egy csoportjától származik, a Tanács elnöke a
véleményt továbbítja e tagállamok kormányainak.
Amennyiben a jogalkotási aktus tervezete a Bíróságtól, az Európai Központi Banktól, illetőleg az
Európai Beruházási Banktól származik, a Tanács elnöke a véleményt továbbítja az érintettintézménynek vagy szervnek.
7. cikk
(1) Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság, illetve adott esetben –amennyiben a jogalkotási
aktus tervezete tőlük származik –a tagállamok csoportja, a Bíróság, az Európai Központi Bank,
illetőleg az Európai Beruházási Bank figyelembe veszi a nemzeti parlamentek, illetve a nemzetiparlamenti kamarák indokolt véleményét.
Minden egyes nemzeti parlamentnek –a nemzeti parlamenti rendszernek megfelelően elosztva –két
szavazata van. Kétkamarás nemzeti parlament esetén mindkét kamara egy-egy szavazattal rendelkezik.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/207
(2) Amennyiben az indokolt véleményeknek a nemzeti parlamentek részére az (1) bekezdés
második albekezdésével összhangban biztosított szavazatok együttes összegének legalább egyharmadát
képviselő része azt állapítja meg, hogy a jogalkotási aktus tervezete nincs összhangban a szubszidiaritás
elvével, a tervezetet felül kell vizsgálni. E szavazatküszöb az Európai Unió működéséről szóló szerződés76. cikke alapján előterjesztett, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térségrevonatkozó jogalkotási aktusok tervezete esetén az összes szavazat egynegyede.
E felülvizsgálatot követően a Bizottság, illetve adott esetben –amennyiben a jogalkotási aktus tervezete
tőlük származik –a tagállamok csoportja, az Európai Parlament, a Bíróság, az Európai Központi Bank
vagy az Európai Beruházási Bank a tervezetet fenntarthatja, módosíthatja vagy visszavonhatja. Ezt a
döntést indokolni kell.
(3) Ezenfelül a rendes jogalkotási eljárás keretében, amennyiben az indokolt véleményeknek a
nemzeti parlamentek részére az (1) bekezdés második albekezdésével összhangban biztosítottszavazatoknak legalább az egyszerű többségét képviselő része azt állapítja meg, hogy a jogalkotási
aktusra vonatkozó javaslat nincs összhangban a szubszidiaritás elvével, a javaslatot felül kell vizsgálni.
E felülvizsgálatot követően a Bizottság a javaslatot fenntarthatja, módosíthatja vagy visszavonhatja.
Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy fenntartja a javaslatot, indokolt véleményben alá kell
támasztania, hogy álláspontja szerint miért felel meg a javaslat a szubszidiaritás elvének. Ezt azindokolt véleményt a nemzeti parlamentek indokolt véleményével együtt az uniós jogalkotó elé kellterjeszteni, hogy azt az eljárásban figyelembe vegye:
a) az első olvasat lezárását megelőzően a jogalkotó (az Európai Parlament és a Tanács) megvizsgálja a
jogalkotási javaslatnak a szubszidiaritás elvével való összeegyeztethetőségét, különös figyelmetfordítva a nemzeti parlamentek többsége által kifejezett és osztott véleményt tükröző indokolásra,
valamint a Bizottság indokolt véleményére;
b) amennyiben a jogalkotó véleménye szerint –a Tanács tagjainak 55 %-át képező többség vagy az
Európai Parlamentben leadott szavazatok többsége alapján –a javaslat a szubszidiaritás elvével
nem összeegyeztethető, a jogalkotási javaslat a továbbiakban nem tárgyalható.
8. cikk
Az Európai Unió Bírósága hatáskörrel rendelkezik a szubszidiaritás elvét megsértő jogalkotási aktus
megtámadására irányuló, valamely tagállam által az Európai Unió működéséről szóló szerződés263. cikkében megállapított eljárás szerint benyújtott, illetve egy tagállam által a saját jogrendje szerintnemzeti parlamentje, illetve a nemzeti parlamenti kamarája nevében hozzá továbbított keresetekelbírálására.
A hivatkozott cikkben előírt szabályok szerint a Régiók Bizottsága szintén keresetindítási joggal
rendelkezik az olyan jogalkotási aktusok tekintetében, amelyek elfogadásához az Európai Unióműködéséről szóló szerződés rendelkezései szerint vele konzultálni kell.C 115/208 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
9. cikk
A Bizottság minden évben jelentést nyújt be az Európai Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a
Tanácsnak és a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének
alkalmazásáról. Ezt az éves jelentést a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságánakis meg kell küldeni.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/209
(3.) JEGYZŐKÖNYV
EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGÁNAK
ALAPOKMÁNYÁRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK
AZZAL AZ ÓHAJJAL , hogy Európai Unió működéséről szóló szerződés 281. cikkében előírtaknak
megfelelően megállapítsák az Európai Unió Bíróságának alapokmányát,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez, az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozószerződéshez csatolnak:
1. cikk
Az Európai Unió Bírósága a Szerződéseknek, az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés
(EAK-Szerződés) és ezen alapokmány rendelkezéseinek megfelelően alakul meg és működik.
I. CÍM
BÍRÁK ÉS FŐTANÁCSNOKOK
2. cikk
Működésének megkezdése előtt minden bíró a Bíróság nyilvános ülésén esküt tesz arra, hogy feladatait
pártatlanul és lelkiismeretesen látja el, és megőrzi a Bíróság tanácskozásainak titkosságát.
3. cikk
A bírákat mentesség illeti meg mindenfajta bírósági eljárás alól. Hivatali idejük lejárta után továbbra is
megilleti őket a mentelmi jog hivatali minőségükben végzett cselekményeik vonatkozásában, beleértve
szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is.
A Bíróság a mentelmi jogot teljes ülésben eljárva felfüggesztheti. Amennyiben az ilyen döntés a
Törvényszék, illetve egy különös hatáskörű törvényszék valamely tagjára vonatkozik, a Bíróság az
érintett törvényszékkel folytatott konzultációt követően határoz.
Ha a bíró mentelmi jogát felfüggesztették és ellene büntetőeljárást indítottak, az ügyet valamennyi
tagállamban csak a legfelsőbb szintű nemzeti bíróságok tagjaival szemben eljárásra jogosult bíróság
tárgyalhatja.C 115/210 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 11–14. és 17. cikkét alkalmazni
kell az Európai Unió Bíróságának bíráira, főtanácsnokaira, hivatalvezetőjére, valamint segédelőadóira;
ez a rendelkezés a bírák bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozóan az előző bekezdésekben
meghatározott rendelkezéseket nem érinti.
4. cikk
A bírák semmilyen politikai vagy közigazgatási hivatalt nem tölthetnek be.
A bírák semmilyen egyéb –akár kereső, akár ingyenesen végzett –foglalkozást nem folytathatnak,
kivéve ha ez alól a Tanács egyszerű többséggel kivételesen mentesítést ad.
Hivatalba lépésükkor a bírák ünnepélyesen kötelezettséget vállalnak arra, hogy hivatali idejük alatt és
annak lejárta után is tiszteletben tartják a hivatalukból eredő kötelezettségeiket, így különösen azt,
hogy megbízatásuk megszűnését követően feddhetetlenül és tartózkodóan járnak el egyes kinevezésekvagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.
Az e tekintetben felmerülő bármilyen kétség esetén a Bíróság dönt. Amennyiben az ilyen döntés a
Törvényszék, illetve egy különös hatáskörű törvényszék valamely tagjára vonatkozik, a Bíróság az
érintett törvényszékkel folytatott konzultációt követően határoz.
5. cikk
A bírói megbízatás –a megbízatás lejártától vagy az elhalálozástól eltekintve –lemondással szűnik
meg.
Lemondás esetén a bíró lemondólevelét a Bíróság elnökéhez kell címezni azzal, hogy azt továbbítsa
a Tanács elnökének. Ez utóbbi értesítéssel a tisztség megüresedik.
A 6. cikk alkalmazásának eseteit kivéve, a bíró a hivatalát utódja hivatalba lépéséig tölti be.
6. cikk
A bírót csak akkor lehet hivatalából elmozdítani, illetve nyugdíjjogosultságától vagy az ezt helyettesítő
egyéb juttatáshoz való jogosultságától megfosztani, ha a Bíróság bíráinak és főtanácsnokainakegyhangú megítélése szerint már nem felel meg a megkívánt feltételeknek, vagy nem tesz elegeta hivatalából eredő kötelezettségeknek. Az ilyen határozatok meghozatalában az érintett bíró nem
vehet részt. Amennyiben az érintett személy a Törvényszék, illetve egy különös hatáskörű törvényszék
tagja, a Bíróság az érintett törvényszékkel folytatott konzultációt követően határoz.
A Bíróság hivatalvezetője a Bíróság határozatát közli az Európai Parlament és a Bizottság elnökével és
arról értesíti a Tanács elnökét.
A bírót hivatalából elmozdító határozat esetében a tisztség ez utóbbi értesítéssel üresedik meg.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/211
7. cikk
Azt a bírót, aki a Bíróság olyan tagjának a helyére lép, akinek hivatali ideje még nem járt le, elődjének
fennmaradó hivatali idejére kell kinevezni.
8. cikk
A 2–7. cikk rendelkezéseit a főtanácsnokokra is alkalmazni kell.
II. CÍM
A BÍRÓSÁG SZERVEZETE
9. cikk
A bírói kar részleges megújítása, amelyre háromévente kerül sor, felváltva tizennégy, illetve tizenhárom
bírót érint.
A főtanácsnoki kar részleges megújítása, amelyre háromévente kerül sor, minden egyes alkalommal
négy főtanácsnokot érint.
10. cikk
A hivatalvezető a Bíróság előtt esküt tesz arra, hogy feladatait pártatlanul és lelkiismeretesen látja el, és
megőrzi a Bíróság tanácskozásainak titkosságát.
11. cikk
A Bíróság a hivatalvezető akadályoztatása esetére gondoskodik annak helyettesítéséről.
12. cikk
A Bíróság működésének biztosítása érdekében a Bíróság mellett tisztviselők és egyéb alkalmazottak
dolgoznak. Ezek a személyek az elnök felügyelete alatt a hivatalvezetőnek tartoznak felelősséggel.
13. cikk
A Bíróság kérésére az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében segédelőadók
kinevezéséről rendelkezhet, és megállapíthatja a tevékenységükre irányadó szabályokat. A segédelőadók
az eljárási szabályzatban megállapított feltételek szerint megbízhatók a Bíróság előtt folyamatban lévő
ügyek előkészítő vizsgálataiban való részvétellel és az előadó bíróval való együttműködéssel.
A segédelőadókat olyan személyek közül választják, akiknek függetlenségéhez nem férhet kétség, és
akik rendelkeznek a szükséges jogi képesítésekkel; a segédelőadókat a Tanács egyszerű többséggel
nevezi ki. A segédelőadók a Bíróság előtt esküt tesznek arra, hogy feladataikat pártatlanul éslelkiismeretesen látják el, és megőrzik a Bíróság tanácskozásainak titkosságát.C 115/212 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
14. cikk
A bíráknak, a főtanácsnokoknak és a hivatalvezetőnek a Bíróság székhelyén kell lakniuk.
15. cikk
A Bíróság folyamatosan működik. A törvénykezési szünet időtartamát, feladatainak kellő
figyelembevételével, a Bíróság határozza meg.
16. cikk
A Bíróság három, illetve öt bíróból álló tanácsokat hoz létre. A tanácsok elnökét a bírák maguk közül
választják meg. Az öt bíróból álló tanácsok elnökeit három évre választják. Az elnök egy alkalommalújraválasztható.
A nagytanács tizenhárom bíróból áll. Az elnöki tisztet a Bíróság elnöke tölti be. Az öttagú bírói
tanácsok elnökei és az eljárási szabályzatban meghatározott feltételek szerint kinevezett más bírákszintén tagjai a nagytanácsnak.
A Bíróság nagytanácsa akkor jár el, ha az eljárásban félként részt vevő tagállam vagy uniós intézmény
azt kéri.
A Bíróság teljes ülésben jár el az Európai Unió működéséről szóló szerződés 228. cikkének
(2) bekezdése, 245. cikkének (2) bekezdése, 247. cikke vagy 286. cikkének (6) bekezdése alapján elé
terjesztett ügyekben.
Ezen túlmenően, ha Bíróság úgy ítéli meg, hogy az előtte folyó ügy kivételes jelentőséggel bír,
a főtanácsnok meghallgatását követően úgy határozhat, hogy az ügyet a teljes ülés elé utalja.
17. cikk
A Bíróság határozatai csak akkor érvényesek, ha a tanácskozásokon a bírák páratlan számban vesznek
részt.
A három vagy öt bíróból álló tanácsok határozatai csak akkor érvényesek, ha azok meghozatalában
három bíró vett részt.
A nagytanács határozatai csak akkor érvényesek, ha kilenc tag jelen van.A teljes ülés határozatai csak akkor érvényesek, ha tizenöt tag jelen van.Egy tanács valamely bírájának akadályoztatása esetén az eljárási szabályzatban megállapított feltételek
szerint egy másik tanács bírája kérhető fel a tanácsban való részvételre.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/213
18. cikk
A bírák vagy főtanácsnokok nem vehetnek részt olyan ügy elbírálásában, amelyben előzőleg
valamelyik fél érdekében meghatalmazottként vagy tanácsadóként vettek részt, illetve ügyvédkéntjártak el, vagy amelyben előzőleg bíróság, vizsgálóbizottság tagjaként vagy bármilyen más minőségbenállást kellett foglalniuk.
Ha egy bíró vagy főtanácsnok valamilyen különleges ok folytán úgy ítéli meg, hogy egy meghatározott
ügyben az ítélethozatalban vagy az ügy kivizsgálásában nem vehet részt, erről tájékoztatja az elnököt.Ha valamilyen különleges ok folytán az elnök úgy ítéli meg, hogy valamely bíró vagy főtanácsnok egymeghatározott ügy tárgyalásában nem vehet részt, illetve indítványait nem adhatja elő, erre felhívja azérintett figyelmét.
Az e cikk alkalmazásával kapcsolatban felmerülő minden nehézség esetén a Bíróság dönt.
A felek nem kérelmezhetik a Bíróság vagy valamely tanácsa összetételének megváltoztatását sem a bíró
állampolgársága alapján, sem arra való hivatkozással, hogy a Bíróságban vagy a tanácsban nincs az
állampolgárságuknak megfelelő bíró.
III. CÍM
A BÍRÓSÁG ELJÁRÁSA
19. cikk
A tagállamokat és az uniós intézményeket a Bíróság előtt esetenként kinevezett meghatalmazott
képviseli; a meghatalmazottat tanácsadó vagy ügyvéd segítheti.
Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes azon államok, amelyek nem
tagállamok, valamint a megállapodásban említett EFTA Felügyeleti Hatóság ugyanilyen módonképviseltetik magukat.
A többi felet ügyvédnek kell képviselnie.A felet a Bíróság előtt csak olyan ügyvéd képviselheti vagy segítheti, aki valamely tagállam bírósága
előtt vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás más részes államának bírósága előtt
eljárni jogosult.
E meghatalmazottak, tanácsadók és ügyvédek a Bíróság előtti eljárás folyamán az eljárási szabályzatban
megállapított feltételeknek megfelelően rendelkeznek azokkal a jogokkal és biztosítékokkal, amelyekfeladataik független ellátásához szükségesek.
A Bíróság az eljárási szabályzatban megállapított feltételek szerint az előtte megjelenő tanácsadókkal és
ügyvédekkel szemben a rendszerint a bíróságoknak biztosított jogokkal rendelkezik.
Azok az egyetemi vagy főiskolai oktatók, akik olyan tagállam állampolgárai, amelynek joga lehetővé
teszi számukra, hogy bíróság előtt eljárjanak, a Bíróság előtt ugyanolyan jogokkal rendelkeznek, mintamelyeket e cikk az ügyvédeknek biztosít.C 115/214 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
20. cikk
A Bíróság előtti eljárás két részből, egy írásbeli és egy szóbeli részből áll.
Az írásbeli eljárás a keresetleveleknek, az előkészítő iratoknak, az ellenkérelmeknek, az észrevételeknek
és az esetleges válaszoknak, valamint az ezek alátámasztásául szolgáló minden iratnak és okiratnak
vagy ezek hitelesített másolatainak közlése a felekkel és az Unió azon intézményeivel, amelyeknekhatározatai a jogvita tárgyát képezik.
Ezeket a közléseket az eljárási szabályzatban megállapított rendben és határidőn belül a hivatalvezető
teszi meg.
A szóbeli eljárás az előadó bíró által benyújtott jelentés felolvasása, a meghatalmazottaknak,
tanácsadóknak és ügyvédeknek, továbbá a főtanácsnok indítványainak a meghallgatása a Bíróság
részéről, valamint az esetleges tanúk és szakértők ki-, illetve meghallgatása.
Ha a Bíróság úgy ítéli meg, hogy az ügy semmilyen új jogkérdést nem vet fel, a főtanácsnok
meghallgatását követően úgy határozhat, hogy az ügyben a főtanácsnok indítványa nélkül dönt.
21. cikk
A Bíróság előtt a keresetet a hivatalvezetőnek címzett keresetlevéllel kell megindítani. A keresetlevélnek
tartalmaznia kell a kérelmező nevét és lakcímét, az aláíró perbeli állását, annak a félnek vagy feleknek
a nevét, aki vagy akik ellen a keresetet benyújtották, a jogvita tárgyát, a Bíróság döntésére irányulókérelmet és azoknak a jogalapoknak a rövid összefoglalását, amelyekre a kérelmet alapozzák.
A keresetlevélhez adott esetben csatolni kell azt a jogi aktust, amelynek megsemmisítését a Bíróságtól
kérik, vagy –az Európai Unió működéséről szóló szerződés 265. cikkében említett körülmények
fennállta esetén –egy arra az időpontra vonatkozó okirati bizonyítékot, amikor az intézményt
a hivatkozott cikk értelmében felkérték, hogy járjon el. Ha ezeket az okmányokat nem csatoltáka keresetlevélhez, a hivatalvezető felkéri az érintett felet arra, hogy azokat ésszerű határidőn belül
nyújtsa be, de a fél jogai akkor sem évülnek el, ha ezeket az okmányokat az eljárás megindítására nyitvaálló határidő letelte után nyújtja be.
22. cikk
Az EAK-Szerződés 18. cikke szerinti ügyekben a hivatalvezetőnek címzett írásbeli jogorvoslati
kérelemmel lehet a Bírósághoz a fordulni. A kérelemnek tartalmaznia kell a kérelmező nevét és
lakcímét, az aláíró perbeli állását, a megtámadott határozat megjelölését, az ellenérdekű felek
megnevezését, a jogvita tárgyát, a Bíróság döntésére irányuló kérelmet és azoknak a jogalapoknak
a rövid összefoglalását, amelyekre a kérelmet alapozzák.
A kérelemhez csatolni kell a Választottbírósági Bizottság megtámadott határozatának hitelesített
másolatát.
Amennyiben a Bíróság a jogorvoslati kérelmet elutasítja, a Választottbírósági Bizottság határozata
jogerőre emelkedik.
Ha a Bíróság a Választottbírósági Bizottság határozatát megsemmisíti, a Választottbírósági Bizottság
előtti eljárás, adott esetben az eljárásban részt vevő felek valamelyikének kezdeményezésére újra
lefolytatható. A Bíróság jogkérdésben hozott döntései a Választottbírósági Bizottságra nézvekötelezőek.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/215
23. cikk
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkében említett esetekben egy tagállam
bíróságának az eljárás felfüggesztéséről és az ügynek a Bíróság elé utalásáról szóló határozatát az
érintett bíróság közli a Bírósággal. Ezt a határozatot azután a Bíróság hivatalvezetője továbbítja
a feleknek, a tagállamoknak és a Bizottságnak, továbbá annak az uniós intézménynek, szervnek vagyhivatalnak, amelyik meghozta azt a jogi aktust, amelynek érvényessége vagy értelmezése a jogvitatárgyát képezi.
E határozat közlésétől számított két hónapon belül a feleknek, a tagállamoknak, a Bizottságnak,
továbbá adott esetben annak az uniós intézménynek, szervnek vagy hivatalnak, amelyik meghozta azt
a jogi aktust, amelynek érvényessége vagy értelmezése a jogvita tárgyát képezi, jogában áll a Bírósághozbeadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani.
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkében említett esetekben a tagállam
bíróságának határozatát a Bíróság hivatalvezetője ezenkívül továbbítja az Európai Gazdasági Térségrőlszóló megállapodás azon részes államainak, amelyek nem tagállamok, valamint a megállapodásban
említett EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amelyek a közléstől számított két hónapon belül beadványokat
és írásbeli észrevételeket nyújthatnak be a Bírósághoz, amennyiben a határozat a megállapodásalkalmazási területeinek valamelyikét érinti.
Amennyiben a Tanács és egy vagy több harmadik állam között megkötött, valamely meghatározott
tárgyra vonatkozó megállapodás úgy rendelkezik, hogy ezeknek az államoknak jogában áll
beadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani, ha valamely tagállam bírósága egy olyan kérdést
utal a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra, amely a megállapodás hatálya alá tartozik, a tagállamibíróságnak az ilyen kérdés Bíróság elé utalásáról szóló határozatát az érintett harmadik állam részéreszintén továbbítani kell. E határozat közlésétől számított két hónapon belül ezeknek az államoknakjogában áll a Bírósághoz beadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani.
23a. cikk (*)
Az eljárási szabályzat gyorsított eljárást és a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségére
vonatkozó előzetes döntéshozatalra utalás esetében sürgősségi eljárást írhat elő.
Ezen eljárások vonatkozásában a beadványok vagy az írásbeli észrevételek benyújtására az alapokmány
23. cikkében meghatározottnál rövidebb határidőt, és a 20. cikk (4) bekezdésétől eltérően afőtanácsnoki indítvány mellőzését lehet előírni.
A sürgősségi eljárás vonatkozásában ezenkívül a 23. cikkben felsorolt, beadványok vagy írásbeli
észrevételek benyújtására jogosult felek és egyéb érdekeltek körének korlátozását, és –kivételesen
sürgős esetben –az eljárás írásbeli szakaszának mellőzését lehet előírni.C 115/216 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(*) A 2008/79/EK, Euratom határozat (HL L 24., 2008.1.29., 42. o.) által beilleszetett cikk.
24. cikk
A Bíróság felkérheti a feleket, hogy nyújtsanak be minden olyan okiratot, és adjanak meg minden olyan
tájékoztatást, amelyet a Bíróság szükségesnek tart. Elutasítás esetén a Bíróság alakszerű feljegyzést
készít.
A Bíróság az eljárásban félként részt nem vevő tagállamokat valamint intézményeket, szerveket és
hivatalokat is felkérheti, hogy adjanak meg minden olyan tájékoztatást, amelyet a Bíróság az eljáráshoz
szükségesnek tart.
25. cikk
A Bíróság bármely általa választott személyt, testületet, hatóságot, bizottságot vagy egyéb szervezetet
bármikor szakértői vélemény elkészítésével bízhat meg.
26. cikk
A tanúkat az eljárási szabályzatban megállapított feltételek szerint lehet kihallgatni.
27. cikk
A Bíróság az eljárási szabályzatban megállapított feltételek szerint a megjelenést elmulasztó tanúkkal
szemben a rendszerint a bíróságoknak biztosított jogokkal rendelkezik, és pénzbírságot szabhat ki.
28. cikk
A tanúkat és a szakértőket az eljárási szabályzatban megállapított formában tett eskü alatt, illetve
a tanú vagy szakértő országának jogában meghatározott módon kell kihallgatni, illetve meghallgatni.
29. cikk
A Bíróság elrendelheti, hogy valamely tanút vagy szakértőt a lakóhelye szerinti bíróság hallgasson ki.
A végzést végrehajtás céljából az eljárási szabályzatban megállapított feltételeknek megfelelően meg
kell küldeni az illetékes bíróságnak. A megkeresés alapján elkészített iratokat ugyanezen feltételekszerint vissza kell küldeni a Bíróságnak.
A költségeket a Bíróság viseli, de azokat adott esetben a felekre háríthatja.
30. cikk
Ha a tanú hamis vallomást tesz vagy a szakértő hamis szakvéleményt ad, a tagállam ezt ugyanúgy ítéli
meg, mintha ezt a bűncselekményt valamely polgári ügyekben hatáskörrel rendelkező bírósága előtt
követték volna el. A Bíróság feljelentése alapján az elkövetőt az érintett tagállam a hatáskörrelrendelkező bírósága elé állítja.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/217
31. cikk
Ha a Bíróság hivatalból vagy a felek kérelmére nyomós okból másként nem határoz, a Bíróság
tárgyalásai nyilvánosak.
32. cikk
A tárgyalásokon a Bíróság kihallgathatja a tanúkat, illetve meghallgathatja a szakértőket és magukat
a feleket. Ez utóbbiak azonban csak képviselőik útján szólalhatnak fel a Bíróságon.
33. cikk
Minden tárgyalásról jegyzőkönyv készül, amelyet az elnök és a hivatalvezető ír alá.
34. cikk
Az ügyek tárgyalásának sorrendjét az elnök határozza meg.
35. cikk
A Bíróság tanácskozásai titkosak, és azok titkosságát később is meg kell őrizni.
36. cikk
Az ítéleteket indokolni kell. Az ítéleteknek tartalmazniuk kell azoknak a bíráknak a nevét, akik
a határozathozatalban részt vettek.
37. cikk
Az ítéleteket az elnök és a hivatalvezető írják alá. Az ítéleteket nyilvános ülésen fel kell olvasni.
38. cikk
A költségekről a Bíróság határoz.
39. cikk
A Bíróság elnöke határozhat –az ebben az alapokmányban foglalt egyes szabályoktól a szükséges
mértékig eltérő és az eljárási szabályzatban megállapított gyorsított eljárással –a végrehajtásnak az
Európai Unió működéséről szóló szerződés 278. cikkében, illetve az EAK-Szerződés 157. cikkébenelőírtak szerinti felfüggesztésére irányuló kérelmekről vagy az ideiglenes intézkedéseknek az EurópaiUnió működéséről szóló szerződés 279. cikke szerinti elrendelésére irányuló kérelmekről, továbbá
a végrehajtásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 299. cikkének negyedik bekezdése,
illetve az EAK-Szerződés 164. cikkének harmadik bekezdése szerinti felfüggesztésére irányulókérelmekről.C 115/218 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
Az elnököt akadályoztatása esetén az eljárási szabályzatban megállapított feltételek szerint egy másik
bíró helyettesíti.
Az elnök vagy az őt helyettesítő bíró végzése ideiglenes, és semmiben nem befolyásolja előre
a Bíróságnak az ügy érdemére vonatkozó határozatát.
40. cikk
A tagállamok és az Unió intézményei a Bíróság előtt folyamatban lévő eljárásokba beavatkozhatnak.
Ugyanez a jog az Unió szerveit és hivatalait, továbbá minden olyan egyéb személyt is megillet, aki
valószínűsíteni tudja, hogy a Bíróság elé vitt jogvita kimeneteléhez jogos érdeke fűződik. Természetesvagy jogi személyek nem avatkozhatnak be a tagállamok közötti, az Unió intézményei közötti, illetve atagállamok és az Unió intézményei közötti jogvitákba.
A második bekezdés sérelme nélkül az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás azon részes
államai, amelyek nem tagállamok, valamint a megállapodásban említett EFTA Felügyeleti Hatóságbeavatkozhatnak a Bíróság előtt folyamatban lévő eljárásokba, amennyiben azok e megállapodás
alkalmazási területeinek egyikét érintik.
A beavatkozásra vonatkozó kérelemben tett indítványok csak az egyik fél indítványainak támogatására
korlátozódhatnak.
41. cikk
Ha a szabályszerűen idézett alperes nem nyújtja be írásbeli védekezését, ellene elmarasztaló ítéletet kell
hozni. Az ilyen mulasztási ítélet ellen az annak közlésétől számított egy hónapon belülellentmondással lehet élni. Ha a Bíróság másként nem határoz, az ellentmondás nem jár a mulasztási
ítélet végrehajtásának felfüggesztésével.
42. cikk
A tagállamok, az Unió intézményei, szervei vagy hivatalai és minden egyéb természetes vagy jogi
személy az eljárási szabályzatban meghatározandó esetekben és feltételekkel harmadik félkéntmegtámadhatják a meghallgatásuk nélkül meghozott ítéleteket, ha azok jogaikat sértik.
43. cikk
Ha egy ítélet értelme vagy hatálya kétséges, bármelyik fél vagy az Unió bármelyik intézménye
kérelmére a Bíróság azt értelmezi, ha érdekeltségüket valószínűsítik.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/219
44. cikk
Perújítási kérelemmel csak akkor lehet a Bírósághoz fordulni, ha olyan döntő jelentőségű tény merül
fel, amely az ítélet meghozatalát megelőzően a Bíróság és a perújítást kérő fél előtt ismeretlen volt.
A perújítási eljárás a Bíróságnak az új tény fennállása miatt a perújítást megengedő határozatával veszi
kezdetét, amelyben a Bíróság elismeri, hogy az új tény természete miatt az ügyben perújításnak vanhelye, és a kérelmet ezen az alapon elfogadhatónak nyilvánítja.
Perújítási kérelmet az ítélet meghozatalától számított 10 év után nem lehet benyújtani.
45. cikk
A távolságra tekintettel biztosított külön eljárási határidőket az eljárási szabályzat határozza meg.
A határidők elmulasztása nem jár jogvesztéssel, ha az érintett fél előre nem látható körülmények vagy
vis maior fennállását igazolja.
46. cikk
A szerződésen kívül okozott károkért való felelősségre vonatkozó ügyekben az Unió elleni eljárás
megindításának joga az erre okot adó esemény felmerülésétől számított öt év alatt évül el. Az elévülés
megszakad, ha a Bírósághoz keresetet nyújtottak be, vagy ha a károsult fél az eljárás megindítása előttkövetelésével a Közösségek megfelelő intézményéhez fordult. Ez utóbbi esetben az eljárást az EK-
Szerződés 263. cikkében előírt két hónapos határidőn belül kell megindítani; adott esetben EurópaiUnió működéséről szóló szerződés 265. cikke második bekezdésének rendelkezéseit kell alkalmazni.
Ezt a cikket az Európai Központi Bank ellen szerződésen kívül okozott károkért való felelősségre
vonatkozóan benyújtott keresetekre is alkalmazni kell.
IV. CÍM
A TÖRVÉNYSZÉK
47. cikk
A 9. cikk első bekezdését, a 14. és 15. cikket, a 17. cikk első, második, negyedik és ötödik bekezdését,
valamint a 18. cikket a Törvényszékre és annak tagjaira is alkalmazni kell.
A 3. cikk negyedik bekezdését, valamint a 10., 11. és 14. cikket a Törvényszék hivatalvezetőjére is
megfelelően alkalmazni kell.
48. cikk
A Törvényszék huszonhét bíróból áll.C 115/220 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
49. cikk
A Törvényszék tagjait fel lehet kérni főtanácsnoki feladatok ellátására.
A főtanácsnok feladata, hogy teljesen pártatlanul és függetlenül eljárva, nyilvános tárgyaláson
indokolással ellátott indítványt terjesszen elő a Törvényszék előtt folyó meghatározott ügyekre
vonatkozóan annak érdekében, hogy segítse a Törvényszék feladatának ellátásában.
Az ilyen ügyek kiválasztásának szempontjait, valamint a főtanácsnok kijelölésére vonatkozó
szabályokat a Törvényszék eljárási szabályzata állapítja meg.
Az a tag, akit egy ügyben a főtanácsnoki feladatok ellátására kértek fel, az ügy elbírálásában nem vehet
részt.
50. cikk
A Törvényszék három, illetve öt bíróból álló tanácsokban ülésezik. A tanácsok elnökét a bírák maguk
közül választják meg. Az öt bíróból álló tanácsok elnökeit három évre választják. Az elnök egyalkalommal újraválasztható.
A tanácsok összetételére és az ügyeknek a tanácsokra történő kiosztására irányadó szabályokat az
eljárási szabályzat tartalmazza. Az eljárási szabályzatban meghatározott bizonyos esetekben a
Törvényszék teljes ülésben, illetve egyesbíróként is eljárhat.
Az eljárási szabályzat úgy is rendelkezhet, hogy a Törvényszék, az ott meghatározott ügyekben és
feltételekkel, nagytanácsban jár el.
51. cikk
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 256. cikkének (1) bekezdésében foglaltaktól eltérve,
továbbra is a Bíróság rendelkezik hatáskörrel Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. és265. cikkében említett azon keresetek elbírálására, amelyeket a tagállamok valamelyike nyújt be:
a) az Európai Parlament vagy a Tanács, illetve –amennyiben közösen járnak el –mindkettőjük
valamely jogi aktusa, illetve mulasztása miatt, kivéve:
— a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (2) bekezdésének
harnadik albekezdése alapján elfogadott határozatokat,
— a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke értelmében
a kereskedelem védelmére vonatkozó valamely tanácsi rendelet alapján elfogadott jogiaktusokat,
— azokat a jogi aktusokat, amelyek révén a Tanács Európai Unió működéséről szóló szerződés
291. cikkének (2) bekezdésével összhangban a végrehajtási hatáskört maga gyakorolja;2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/221
b) a Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 311. cikkének (1) bekezdése szerinti
valamely jogi aktusa, illetve mulasztása miatt.
Szintén a Bíróság hatáskörébe tartozik azoknak az ugyanezen cikkeken alapuló kereseteknek az
elbírálása, amelyeket az Unió intézményei nyújtanak be az Európai Parlament vagy a Tanács, illetve –
amennyiben közösen járnak el –mindkettőjük vagy pedig a Bizottság valamely jogi aktusa, illetve
mulasztása miatt, továbbá amelyeket az Unió valamely intézménye nyújt be az Európai Központi Bankvalamely jogi aktusa, illetve mulasztása miatt.
52. cikk
A Bíróság elnöke és a Törvényszék elnöke közös megegyezéssel meghatározzák azokat a feltételeket,
amelyek szerint a Bíróság tisztviselői és egyéb alkalmazottai a Törvényszék számára –működésének
biztosítása érdekében –szolgálatot teljesítenek. Bizonyos tisztviselők és egyéb alkalmazottak az a
Törvényszék elnökének felügyelete alatt a Törvényszék hivatalvezetőjének tartoznak felelősséggel.
53. cikk
A Törvényszék előtti eljárásra ezen alapokmány III. címe az irányadó.
Az eljárás további és részletes szabályait szükség szerint a Törvényszék eljárási szabályzata határozza
meg. A szellemi tulajdon terén felmerülő jogviták sajátosságainak figyelembe vétele érdekében az
eljárási szabályzat eltérhet a 40. cikk negyedik bekezdésétől és a 41. cikktől.
A 20. cikk negyedik bekezdésétől eltérően indokolással ellátott indítványait a főtanácsnok írásban is
megteheti.
54. cikk
Ha valamely, a Törvényszékhez intézett keresetlevelet vagy egyéb beadványt tévesen a Bíróság
hivatalvezetőjéhez nyújtanak be, a hivatalvezető azt haladéktalanul továbbítja a Törvényszék
hivatalvezetőjének; hasonlóképpen, ha egy, a Bírósághoz intézett keresetlevelet vagy egyéb beadványt
tévesen az a Törvényszék hivatalvezetőjének nyújtanak be, a hivatalvezető azt haladéktalanul továbbítja
a Bíróság hivatalvezetőjének.
Ha a Törvényszék megállapítja, hogy nincs hatásköre valamely olyan ügy megtárgyalására és
eldöntésére, amely a Bíróság hatáskörébe tartozik, az ügyet átteszi a Bírósághoz; hasonlóképpen, haa Bíróság megállapítja, hogy egy ügy a Törvényszék hatáskörébe tartozik, ezt az ügyet átteszi aTörvényszékhez, amely ezt követően az ügyben hatáskörének hiányát nem állapíthatja meg.
Ha a Bírósághoz és a Törvényszékhez olyan ügyekben fordultak, amelyeknek ugyanaz a tárgya,
amelyekben ugyanaz az értelmezési kérdés merül fel vagy ugyanannak a jogi aktusnak az érvényességétvitatják, a Törvényszék az előtte folyó eljárást a felek meghallgatását követően a Bíróság ítéletéigfelfüggesztheti, vagy –az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. cikke alapján benyújtott
keresetek esetén –hatáskörét átengedheti e keresetekre nézve annak érdekében, hogy ezekről a Bíróság
dönthessen. Ugyanilyen feltételekkel a Bíróság is határozhat úgy, hogy az előtte folyó eljárástfelfüggeszti; ebben az esetben a Törvényszék előtti eljárás folytatódik.
Ha keresetével valamely tagállam és egy intézmény ugyanazon jogi aktust támadja meg, a Törvényszék
köteles hatáskörét átengedni e keresetekre nézve annak érdekében, hogy ezekről a Bíróság dönthessen.C 115/222 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
55. cikk
A Törvényszék eljárást befejező határozatait, az érdemi kérdésekről csak részben rendelkező, illetve
a hatáskör hiányára vagy a kereset meg nem engedhetőségére alapozott kifogásra vonatkozó eljárási
kérdésről rendelkező határozatokat a Törvényszék hivatalvezetője közli a felekkel, valamennyi
tagállammal és az Unió intézményeivel akkor is, ha azok a Törvényszék előtt folyó eljárásba nemavatkoztak be.
56. cikk
A Törvényszék eljárást befejező határozata ellen és annak az érdemi kérdésekről csak részben
rendelkező, illetve a hatáskör hiányára vagy a kereset meg nem engedhetőségére alapozott kifogásra
vonatkozó eljárási kérdésről rendelkező határozata ellen a Bírósághoz a megtámadott határozat
közlésétől számított két hónapon belül fellebbezést lehet benyújtani.
Ilyen fellebbezéssel bármelyik fél élhet, akinek indítványait egészben vagy részben elutasították.
A tagállamokon és az Unió intézményein kívüli beavatkozók csak akkor nyújthatnak be fellebbezést,haőket a Törvényszék határozata közvetlenül érinti.
Az Unió és az alkalmazottai közötti jogvitákra vonatkozó perek esetét kivéve fellebbezést nyújthatnak
be azok a tagállamok és uniós intézmények is, amelyek a Törvényszék előtt folyó perbe nemavatkoztak be. Ilyen esetekben ezeknek a tagállamoknak és intézményeknek a helyzete az első fokon
beavatkozó tagállamok vagy intézmények helyzetével azonos.
57. cikk
Minden olyan személy, akinek a beavatkozási kérelmét a Törvényszék elutasította, a kérelmet elutasító
határozat közlésétől számított két héten belül fellebbezést nyújthat be a Bírósághoz.
Az eljárásban részt vevő felek a Törvényszéknek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 278.,
279. cikke vagy 299. cikkének negyedik bekezdése, illetve az EAK-Szerződés 157. cikke vagy164. cikkének harmadik bekezdése alapján hozott határozatai ellen a határozat velük való közlésétőlszámított két hónapon belül élhetnek fellebbezéssel.
Az e cikk első két bekezdésében említett fellebbezésről a 39. cikkében említett eljárás szerint kell
határozni.
58. cikk
A Bírósághoz benyújtott fellebbezés kizárólag jogkérdésre vonatkozhat. A fellebbezésben csak a
Törvényszék hatáskörének hiányára, a fellebbező érdekeit hátrányosan befolyásoló eljárási szabályta-
lanságra, valamint az uniós jognak a Törvényszék általi megsértésére lehet hivatkozni.
A fellebbezés nem vonatkozhat kizárólag a költségek összegére vagy arra, hogy a költségek viselésére
melyik felet kötelezték.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/223
59. cikk
Ha a Törvényszék valamely határozata ellen fellebbezést nyújtottak be, a Bíróság előtti eljárás írásbeli és
szóbeli részből áll. Az eljárási szabályzatban megállapított feltételeknek megfelelően a Bírósága főtanácsnok és a felek meghallgatását követően szóbeli eljárás nélkül is határozhat.
60. cikk
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 278. és 279. cikkének, illetve az EAK-Szerződés
157. cikkének sérelme nélkül a fellebbezésnek nincs felfüggesztő hatálya.
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 280. cikkétől eltérve, a Törvényszék valamely
rendeletet semmissé nyilvánító határozata csak az ezen alapokmány 56. cikkének első bekezdésében
említett határidő lejártának napjától vagy –ha e határidőn belül fellebbezést nyújtottak be –
a fellebbezés elutasításának napjától lép hatályba, ami ugyanakkor nem érinti a félnek azt a jogát, hogy
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 278. és 279. cikke, illetve az EAK-Szerződés 157. cikke
alapján a semmissé nyilvánított rendelet hatályának felfüggesztése vagy bármilyen egyéb ideiglenesintézkedés elrendelése érdekében a Bírósághoz forduljon.
61. cikk
Ha a fellebbezés megalapozott, a Bíróság a Törvényszék határozatát hatályon kívül helyezi. Ha a per
állása megengedi, az ügyet maga a Bíróság is érdemben eldöntheti, illetve határozathozatalra visz-
szautalhatja a Törvényszékhez.
Egy ügynek a Törvényszékhez való visszautalása esetén a Törvényszéket jogkérdésekben köti a Bíróság
határozata.
Ha a Törvényszék előtt folyó perbe be nem avatkozó tagállam vagy uniós intézmény által benyújtott
fellebbezés megalapozott, a Bíróság –ha szükségesnek tartja –megállapíthatja, hogy a Törvényszék
hatályon kívül helyezett határozatának mely joghatásait kell végérvényesnek tekinteni az eljárásbanrészt vevő felekre vonatkozóan.
62. cikk
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 256. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett
esetekben az első főtanácsnok, ha úgy ítéli meg, hogy fennáll a komoly veszélye annak, hogy az uniós
jog egységessége vagy koherenciája sérül, a Törvényszék határozatának felülvizsgálatát indítványoz-
hatja a Bíróságnál.
Az indítványt a Törvényszék határozatának kihirdetésétől számított egy hónapon belül kell megtenni.
A Bíróság az első főtanácsnok indítványának előterjesztésétől számított egy hónapon belül dönt arról,
hogy szükséges-e a határozat felülvizsgálata.
62a. cikk
A Bíróság a felülvizsgálat tárgyát képező kérdésekkel kapcsolatban gyorsított eljárás keretében, a
Törvényszék által részére megküldött iratok alapján határoz.C 115/224 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
Az ezen alapokmány 23. cikkében említett érdekelteknek, valamint az Európai Unió működéséről
szóló szerződés 256. cikkének (2) bekezdésében említett esetekben a Törvényszék előtti eljárás feleinek
jogukban áll a felülvizsgálat tárgyát képező kérdésekkel kapcsolatban a megadott határidőn belül
beadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani a Bírósághoz.
A Bíróság a határozathozatalt megelőzően elrendelheti a szóbeli szakasz megnyitását.
62b. cikk
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 256. cikkének (2) bekezdésében említett esetekben, az
Európai Unió működéséről szóló szerződés 278. és 279. cikkének sérelme nélkül, a felülvizsgálati
indítványnak és a felülvizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatnak nincs felfüggesztő hatálya.
Ha a Bíróság azt állapítja meg, hogy a Törvényszék határozata sérti az uniós jog egységességét vagykoherenciáját, az ügyet visszautalja a Törvényszék elé, amelyet jogkérdésekben köt a Bírósághatározata; a Bíróság meghatározhatja, hogy a Törvényszék határozatának mely részei rendelkeznekjogerővel az eljárásban részt vevő felek tekintetében. Ugyanakkor, ha a jogvita eldöntése –
a felülvizsgálat eredményére figyelemmel –a Törvényszék határozatában megállapított tényálláson
alapul, a Bíróság határozata jogerős.
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 256. cikke (3) bekezdésében említett esetekben –
felülvizsgálati indítvány vagy felülvizsgálati eljárás indítására irányuló határozat hiányában –a
Törvényszéknek a hozzá intézett kérdésekre adott válaszai az erre a célra a 62. cikk másodikbekezdésében meghatározott határidő lejártával hatályosak. Felülvizsgálati eljárás megindítása esetén
a felülvizsgálat tárgyát képező válasz vagy válaszok az eljárás lezárultával válnak hatályossá, kivéve, ha
a Bíróság ettől eltérően határoz. Ha a Bíróság azt állapítja meg, hogy a Törvényszék határozata sérti az
uniós jog egységességét vagy koherenciáját, a Bíróságnak a felülvizsgálat tárgyát képező kérdésekre
adott válasza lép a Törvényszék válasza helyébe.
IVA. CÍM
KÜLÖNÖS HATÁSKÖRŰ TÖRVÉNYSZÉKEK
62c. cikk
Ennek az alapokmánynak a melléklete tartalmazza az Európai Unió működéséről szóló szerződés
257. cikke alapján létrehozott különös hatáskörű törvényszékek hatáskörére, összetételére,
szervezetére és eljárására vonatkozó rendelkezéseket.
V. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
63. cikk
Az ezen alapokmány alkalmazásához és, amennyiben szükséges, a kiegészítéséhez szükséges
rendelkezéseket a Bíróság és a Törvényszék eljárási szabályzata tartalmazza.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/225
64. cikk
Az Európai Unió Bíróságának nyelvhasználati szabályaira vonatkozó rendelkezéseket a Tanács által
egyhangúlag elfogadott rendelet állapítja meg. A rendeletet vagy a Bíróság kérésére és a Bizottsággal,
valamint az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően, vagy a Bizottság javaslatára és aBírósággal, valamint az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően kell elfogadni.
A Bíróság eljárási szabályzatának és a Törvényszék eljárási szabályzatának a nyelvhasználati
szabályokra vonatkozó rendelkezéseit továbbra is alkalmazni kell mindaddig, amíg a fenti szabályok
elfogadásra nem kerülnek. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 253. és 254. cikkébenfoglaltaktól eltérve, a nyelvhasználati szabályokra vonatkozó rendelkezéseket kizárólag a Tanácsegyhangú jóváhagyásával lehet módosítani vagy hatályon kívül helyezni.
I. MELLÉKLET
AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉKE
1. cikk
Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke (a továbbiakban: Közszolgálati Törvényszék) első fokon az Unió és
alkalmazottai közötti jogvitákban jár el az Európai Unió működéséről szóló szerződés 270. cikke alapján, beleértve
a valamennyi szerv vagy hivatal és annak személyzete közötti azon jogvitákat, amelyek a Bíróság hatáskörébe tartoznak.
2. cikk
A Közszolgálati Bíróság hét bíróból áll. Amennyiben a Bíróság kéri, a bírák számát a Tanács minősített többséggel hozott
határozattal megnövelheti.
A bírákat hatéves időtartamra nevezik ki. A távozó bírák újra kinevezhetők.A megüresedő bírói tisztséget egy új bíró hatéves időtartamra történő kinevezésével kell betölteni.
3. cikk
(1) A bírákat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 257. cikke negyedik bekezdésével összhangban, és az
e cikkel létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően a Tanács nevezi ki. A bírák kinevezése során a Tanács
ügyel a Közszolgálati Törvényszék kiegyensúlyozott összetételére, mind a tagállamok állampolgárainak a lehető
legszélesebb földrajzi területen alapuló kiválasztását, mind pedig a nemzeti jogrendszerek képviseletét illetően.
(2) Minden uniós polgársággal rendelkez őés az Európai Unió működéséről szóló szerződés 257. cikk negyedik
bekezdésében meghatározott feltételeket teljesítő személynek lehetősége van pályázat benyújtására. A Tanács a Bíróság
javaslatára megállapítja a pályázatok benyújtására és kezelésére vonatkozó feltételeket és részletes szabályokat.
(3) Létrejön egy a Bíróság, valamint a Törvényszék korábbi tagjaiból és elismert szaktudással rendelkező jogászokból
álló, hét tagú bizottság. A Tanács a Bíróság elnökének javaslatára megállapítja a bizottság tagjainak megválasztására és
a bizottság működésére vonatkozó szabályokat.C 115/226 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(4) A bizottság véleményt nyilvánít arról, hogy a pályázók megfelelnek-e a Közszolgálati Törvényszék bírói
tisztségének betöltéséhez szükséges követelményeknek. A bizottság ezen véleményéhez csatolja a legmagasabb szintű
tapasztalattal rendelkező pályázók listáját. A listának legalább kétszer annyi jelöltet kell tartalmaznia, mint ahány bírát
a Tanács kinevez.
4. cikk
(1) A Közszolgálati Törvényszék elnökét a bírák maguk közül választják meg, hároméves időtartamra. Az elnök
újraválasztható.
(2) A Közszolgálati Törvényszék három bírából álló tanácsokban ülésezik. A Közszolgálati Törvényszék az eljárási
szabályzatában meghatározott esetekben teljes ülésben, öt bíróból álló tanácsban vagy egyesbíróként is eljárhat.
(3) A teljes ülés és az öt bíróból álló tanácsok elnöki tisztét a Közszolgálati Törvényszék elnöke tölti be. A három
bíróból álló tanácsok elnökeinek megválasztására az (1) bekezdésben meghatározott feltételek szerint kerül sor. Ameny-nyiben a Közszolgálati Törvényszék elnöke egy három bírából álló tanácsba kerül beosztásra, akkor ebben a tanácsban ő
tölti be az elnöki tisztet.
(4) A teljes ülés hatáskörére és határozatképességére, továbbá a tanácsok összetételére és az ügyeknek a tanácsokra
történő kiosztására irányadó szabályokat az eljárási szabályzat határozza meg.
5. cikk
Az Európai Unió Bírósága alapokmányának 2–6. cikkét, 14. cikkét, 15. cikkét, a 17. cikk első, második és ötödik
bekezdését, valamint 18. cikkét alkalmazni kell a Közszolgálati Törvényszékre és annak tagjaira.
Az alapokmány 2. cikkében említett esküt a Bíróság előtt kell letenni, és a Bíróság hozza meg a 3., 4. és 6. cikkében említett
határozatokat a Közszolgálati Törvényszékkel folytatott konzultációt követően.
6. cikk
(1) A Közszolgálati Törvényszék munkája során a Bíróság és a Törvényszék szolgálataira támaszkodik. A Bíróság vagy
adott esetben a Törvényszék elnöke a Közszolgálati Törvényszék elnökével közös megegyezéssel meghatározza azokata feltételeket, amelyek szerint a Bíróság vagy a Törvényszék tisztviselői és egyéb alkalmazottai a Közszolgálati Törvényszék
számára –működésének biztosítása érdekében –szolgálatot teljesítenek. Bizonyos tisztviselők és egyéb alkalmazottak
a Közszolgálati Törvényszék elnökének felügyelete alatt ezen törvényszék hivatalvezetőjének tartoznak felelősséggel.
(2) A Közszolgálati Törvényszék kinevezi hivatalvezetőjét, valamint megállapítja a tevékenységére vonatkozó
szabályokat. Az Európai Unió Bíróságának alapokmánya 3. cikkének negyedik bekezdését, 10., 11. és 14. cikkét
a Közszolgálati Törvényszék hivatalvezetőjére is alkalmazni kell.
7. cikk
(1) A Közszolgálati Törvényszék előtti eljárásra az Európai Unió Bírósága alapokmányának III. címe az irányadó, a 22.
és a 23. cikk kivételével. Az eljárás további és részletes szabályait szükség szerint a Közszolgálati Törvényszék eljárásiszabályzata határozza meg.
(2) A Törvényszék a nyelvhasználati szabályokra vonatkozó rendelkezéseit a Közszolgálati Törvényszékre is alkalmazni
kell.
(3) Az eljárás írásbeli szakasza a keresetlevél és az ellenkérelem közlését foglalja magában, kivéve, ha a Közszolgálati
Törvényszék úgy határoz, hogy szükség van az előkészítő iratok második kicserélésére is. Amennyiben sor kerül az
előkészítő iratok második kicserélésére, a Közszolgálati Törvényszék a felek hozzájárulásával szóbeli eljárás nélkül is
határozhat.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/227
(4) Az eljárás minden szakaszában, a keresetlevél benyújtásától kezdődően, a Közszolgálati Törvényszék vizsgálhatja
a jogviták egyezséggel történő rendezésének lehetőségét, és törekedhet az ilyen egyezség elősegítésére.
(5) A költségekről a Közszolgálati Törvényszék határoz. Az eljárási szabályzat eltérő rendelkezéseire is figyelemmel
a pervesztes fél köteles a költségek megtérítésére, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék így határoz.
8. cikk
(1) Ha valamely, a Közszolgálati Törvényszékhez intézett keresetlevelet vagy egyéb beadványt tévesen a Bíróság vagy a
Törvényszék hivatalvezetőjéhez nyújtanak be, a hivatalvezető azt haladéktalanul továbbítja a Közszolgálati Törvényszék
hivatalvezetőjének. Hasonlóképpen, ha egy, a Bírósághoz vagy a Törvényszék intézett keresetlevelet vagy egyéb beadványttévesen a Közszolgálati Törvényszék hivatalvezetőjéhez nyújtanak be, a hivatalvezető azt haladéktalanul továbbítja
a Bíróság vagy a Törvényszék hivatalvezetőjének.
(2) Ha a Közszolgálati Törvényszék megállapítja, hogy nincs hatásköre valamely olyan ügy megtárgyalására és
eldöntésére, amely a Bíróság vagy a Törvényszék hatáskörébe tartozik, az ügyet átteszi a Bírósághoz, illetve a
Törvényszékhez. Hasonlóképpen, ha a Bíróság, illetve a Törvényszék megállapítja, hogy egy ügy a Közszolgálati
Törvényszék hatáskörébe tartozik, ezt az ügyet átteszi a Közszolgálati Törvényszékhez, amely ezt követően az ügybenhatáskörének hiányát nem állapíthatja meg.
(3) Ha a Közszolgálati Törvényszékhez és a Törvényszékhez olyan ügyekben fordulnak, amelyekben ugyanaz az
értelmezési kérdés merül fel, vagy ugyanannak a jogi aktusnak az érvényességét vitatják, a Közszolgálati Törvényszék azelőtte folyó eljárást a felek meghallgatását követően a Törvényszék ítéletének meghozataláig felfüggesztheti.
Ha a Közszolgálati Törvényszékhez és a Törvényszékhez olyan ügyekben fordulnak, amelynek ugyanaz a tárgya,
a Közszolgálati Törvényszék megállapítja a hatáskörének hiányát, hogy az ügyben a Törvényszék járhasson el.
9. cikk
A Közszolgálati Törvényszék eljárást befejező határozata ellen, és annak az érdemi kérdésekről csak részben rendelkező,
illetve a hatáskör hiányára vagy a kereset meg nem engedhetőségére alapozott kifogásra vonatkozó eljárási kérdésről
rendelkez őhatározata ellen a Törvényszékhez a megtámadott határozat közlésétől számított két hónapon belül fellebbezést
lehet benyújtani.
Ilyen fellebbezéssel bármelyik fél élhet, akinek indítványait egészben vagy részben elutasították. A tagállamokon és az Unió
intézményein kívüli beavatkozók csak akkor nyújthatnak be fellebbezést, ha őket a Közszolgálati Törvényszék határozata
közvetlenül érinti.
10. cikk
(1) Minden olyan személy, akinek a beavatkozási kérelmét a Közszolgálati Törvényszék elutasította, a kérelmet elutasító
határozat közlésétől számított két héten belül fellebbezést nyújthat be a Törvényszékhez.
(2) Az eljárásban részt vevő felek a Közszolgálati Törvényszéknek Európai Unió működéséről szóló szerződés 278.
vagy 279. cikke vagy a 299. cikkének negyedik bekezdése, illetve az Euratom-Szerződés 157. cikke vagy 164. cikkének
harmadik bekezdése alapján hozott határozatai ellen a határozat közlésétől számított két hónapon belül fellebbezést
nyújthat be a Törvényszékhez.
(3) A Törvényszék elnöke határozhat az e mellékletben foglalt egyes szabályoktól a szükséges mértékig eltérő, és a
Törvényszék eljárási szabályzatában megállapítandó gyorsított eljárásban az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett
fellebbezésekről.C 115/228 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
11. cikk
(1) A Törvényszékhez benyújtott fellebbezés kizárólag jogkérdésre vonatkozhat. A fellebbezésben csak a Közszolgálati
Törvényszék hatáskörének hiányára, a fellebbező érdekeit hátrányosan befolyásoló eljárási szabálytalanságra, valamint az
uniós jognak a Közszolgálati Törvényszék általi megsértésére lehet hivatkozni.
(2) A fellebbezés nem vonatkozhat kizárólag a költségek összegére vagy arra, hogy a költségek viselésére melyik felet
kötelezték.
12. cikk
(1) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 278. és 279. cikkének, illetve az Euratom-Szerződés 157. cikkének
sérelme nélkül, a Törvényszékhez benyújtott fellebbezésnek nincs felfüggesztő hatálya.
(2) Ha a Közszolgálati Törvényszék valamely határozata ellen fellebbezést nyújtottak be, a Törvényszék előtti eljárás
írásbeli és szóbeli szakaszból áll. Az eljárási szabályzatában megállapított feltételeknek megfelelően a Törvényszék a felek
meghallgatását követően szóbeli eljárás nélkül is határozhat.
13. cikk
(1) Ha a fellebbezés megalapozott, a Törvényszék a Közszolgálati Törvényszék határozatát hatályon kívül helyezi, és
a jogvitát érdemben maga dönti el. Amennyiben a per állása az érdemi döntést nem teszi lehetővé, a Törvényszék az ügyet
határozathozatalra visszautalja a Közszolgálati Törvényszékhez.
(2) Egy ügynek a Közszolgálati Törvényszékhez való visszautalása esetén a Közszolgálati Törvényszéket jogkérdésekben
köti a Törvényszék határozata.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/229
(4.) JEGYZŐKÖNYV
A KÖZPONTI BANKOK EURÓPAI RENDSZERE ÉS AZ
EURÓPAI KÖZPONTI BANK ALAPOKMÁNYÁRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
AZZAL AZ ÓHAJJAL , hogy megállapítsák Európai Unió működéséről szóló szerződés 129. cikkének
(2) bekezdésében előírt Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank
alapokmányát,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
I. FEJEZET
A KÖZPONTI BANKOK EURÓPAI RENDSZERE
1. cikk
A Központi Bankok Európai Rendszere
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 282. cikkének (1) bekezdésével összhangban az
Európai Központi Bank (EKB) és a nemzeti központi bankok alkotják a Központi Bankok EurópaiRendszerét (KBER). Az eurorendszert az EKB és azon tagállamok nemzeti központi bankjai alkotják,
amelyek pénzneme az euro.
A KBER és az EKB feladatait és tevékenységét a Szerződéseknek és ezen alapokmány rendelkezéseinek
megfelelően végzik.
II. FEJEZET
A KBER CÉLKITŰZÉSEI ÉS FELADATAI
2. cikk
Célkitűzések
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikke (1) bekezdésének és 282. cikke
(2) bekezdésének megfelelően a KBER elsődleges célja az árstabilitás fenntartása. Az árstabilitási célveszélyeztetése nélkül a KBER támogatja az Unión belüli általános gazdaságpolitikát azzal a céllal, hogyhozzájáruljon az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében megállapított uniós célkitűzések
megvalósításához. A KBER a szabad versenyen alapuló nyitott piacgazdaság elvével összhangban
tevékenykedik, ezáltal elősegítve az erőforrások hatékony elosztását és tiszteletben tartva az EurópaiUnió működéséről szóló szerződés 119. cikkében meghatározott alapelveket.C 115/230 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
3. cikk
Feladatok
3.1. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikke (2) bekezdésének megfelelően
a KBER alapvető feladatai a következők:
— az Unió monetáris politikájának meghatározása és végrehajtása;
— devizaműveletek végzése e szerződés 219. cikke rendelkezéseinek megfelelően;
— a tagállamok hivatalos devizatartalékainak tartása és kezelése;
— a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdítása.
3.2. Az említett szerződés 127. cikke (3) bekezdésének megfelelően a 3.1. cikk harmadik francia
bekezdése nem érinti a devizában tartott technikai egyenlegeknek a tagállamok kormányai által történőtartását és kezelését.
3.3. Az említett szerződés 127. cikke (5) bekezdésének megfelelően a KBER támogatja
a hatáskörrel rendelkező hatóságokat a hitelintézetek prudenciális felügyeletére és a pénzügyi rendszer
stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan megvalósításában.
4. cikk
Tanácsadói feladatok
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikke (4) bekezdésének megfelelően:
a) az EKB-val konzultálni kell:
— a hatáskörébe tartozó valamennyi uniós jogi aktusra irányuló javaslattal kapcsolatban;
— a nemzeti hatóságok részéről az EKB hatáskörébe tartozó valamennyi jogszabálytervezettel
kapcsolatban a Tanács által a 41. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően meghatározottkereteken belül és feltételek mellett;
b) az EKB a hatáskörébe tartozó területeken véleményt terjeszthet az uniós intézmények, szervek
vagy hivatalok, vagy a nemzeti hatóságok elé.
5. cikk
Statisztikai adatok gyűjtése
5.1. A KBER feladatainak megvalósítása céljából az EKB a nemzeti központi bankok
közreműködésével összegyűjti a szükséges statisztikai adatokat a hatáskörrel rendelkező nemzeti
hatóságoktól vagy közvetlenül a gazdasági szereplőktől. Ennek érdekében együttműködik az uniós
intézményekkel, szervekkel és hivatalokkal, a tagállamok vagy harmadik államok hatáskörrelrendelkező hatóságaival, valamint a nemzetközi szervezetekkel.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/231
5.2. Az 5.1. cikkben meghatározott feladatokat –amennyire lehetséges –a nemzeti központi
bankok látják el.
5.3. Az EKB szükség esetén hozzájárul a hatáskörébe tartozó területeken a statisztikai adatok
gyűjtésére, összeállítására és terjesztésére vonatkozó szabályok és gyakorlatok összehangolásához.
5.4. A Tanács a 41. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően meghatározza az adatszolgálta-
tásra kötelezett természetes és jogi személyek körét, a titoktartási szabályokat és a végrehajtásra
vonatkozó megfelelő rendelkezéseket.
6. cikk
Nemzetközi együttműködés
6.1. A KBER feladatkörébe tartozó nemzetközi együttműködés terén az EKB határozza meg
a KBER képviseletének formáját.
6.2. Az EKB és –annak jóváhagyásával –a nemzeti központi bankok részt vehetnek nemzetközi
monetáris intézményekben.
6.3. A 6.1. és a 6.2. cikk nem érinti az Európai Unió működéséről szóló szerződés 138. cikkét.
III. FEJEZET
A KBER SZERVEZETE
7. cikk
Függetlenség
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 130. cikkének megfelelően a Szerződések és az ezen
alapokmány által rájuk ruházott hatáskörök gyakorlása, valamint az ilyen feladatok és kötelezettségek
végrehajtása során sem az EKB, sem a nemzeti központi bankok, sem döntéshozó szerveik valamely
tagja nem kérhet vagy fogadhat el utasítást az uniós intézményektől, szervektől vagy hivataloktól,a tagállamok kormányaitól vagy bármely egyéb szervtől. Az uniós intézmények, szervek és hivatalok,valamint a tagállamok kormányai kötelezettséget vállalnak arra, hogy tiszteletben tartják ezt az elvet, ésnem kísérlik meg az EKB vagy a nemzeti központi bankok döntéshozó szervei tagjainak befolyásolásátfeladataik ellátása során.
8. cikk
Általános alapelv
A KBER-t az EKB döntéshozó szervei irányítják.C 115/232 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
9. cikk
Az Európai Központi Bank
9.1. Az EKB, amely az Európai Unió működéséről szóló szerződés 282. cikke (3) bekezdésének
megfelelően jogi személyiséggel rendelkezik, valamennyi tagállamban az adott tagállam jogában a jogi
személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezik; így különösen ingó és ingatlan
vagyont szerezhet és idegeníthet el, továbbá bíróság előtt eljárhat.
9.2. Az EKB biztosítja, hogy az említett szerződés 127. cikkének (2), (3) és (5) bekezdése alapján
a KBER-re ruházott feladatokat vagy az ezen alapokmány értelmében végzett saját tevékenységekeretében vagy a 12.1. és 14. cikk értelmében a nemzeti központi bankokon keresztül hajtsák végre.
9.3. Az említett szerződés 129. cikke (1) bekezdésének megfelelően az EKB döntéshozó szervei
a Kormányzótanács és az Igazgatóság.
10. cikk
A Kormányzótanács
10.1. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikke (1) bekezdésének megfelelően az
EKB Kormányzótanácsa az EKB Igazgatóságának tagjaiból és azon tagállamok nemzeti központibankjainak elnökeiből áll, amelyek hivatalos pénzneme az euro.
10.2. A Kormányzótanács minden tagjának egy szavazata van. Attól a naptól kezdődően, amikor
a Kormányzótanács tagjainak a száma a 21-et meghaladja, az Igazgatóság minden egyes tagjának egyszavazata lesz, és a szavazati joggal rendelkező nemzeti központi banki elnökök száma 15 lesz. Ez
utóbbi szavazati jogok elosztása és rotációja a következőképpen történik:
— attól a naptól kezdődően, amikor a nemzeti központi banki elnökök száma meghaladja a 15-öt,
és addig a napig, amíg számuk eléri a 22-t, a nemzeti központi banki elnököket két csoportba kellsorolni azon rangsornak megfelelően, amelyet az elnök által képviselt nemzeti központi banktagállamának az azon tagállamok piaci áron számított aggregált bruttó hazai termékében, illetvemonetáris pénzügyi intézményeik teljes aggregált mérlegében megállapított részesedése határoz
meg, amely tagállamok pénzneme az euro. Az aggregált bruttó hazai termékben, illetve
a monetáris pénzügyi intézmények teljes aggregált mérlegében történő részesedés figyelembe-
vétele 5/6 és 1/6 súlyokkal történik. Az első csoport öt nemzeti központi banki elnökből,
a második csoport a többi nemzeti központi banki elnökből áll. Az első csoportba sorolt nemzeti
központi banki elnökök a nekik juttatott szavazati jogot nem gyakorolhatják kevesebbszer, minta második csoportba sorolt nemzeti központi bankok elnökei. Az előző mondatra is figyelemmel
az első csoport négy, a második csoport tizenegy szavazati jogot kap;
— attól a naptól kezdődően, amikor a nemzeti központi banki elnökök száma a 22-t eléri, a nemzeti
központi banki elnököket három csoportba kell sorolni a fenti kritériumokra alapozottrangsornak megfelelően. Az első csoport öt nemzeti központi banki elnökből áll és négy
szavazati jogot kap. A második csoport a nemzeti központi banki elnökök teljes számának felévelmegegyező számú a nemzeti központi banki elnökből áll, ahol az esetleges töredékszámot
a legközelebbi egész számra felfelé kell kerekíteni, és e csoport nyolc szavazati jogot kap.
A harmadik csoport a fennmaradó nemzeti központi banki elnökökből áll, és három szavazatijogot kap;2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/233
— a nemzeti központi bankok elnökei minden egyes csoporton belül azonos ideig rendelkeznek
szavazati joggal;
— a piaci áron számított aggregált bruttó hazai termékből való részesedés kiszámításához
a 29.2. cikket kell alkalmazni. A monetáris pénzügyi intézmények teljes aggregált mérlegét azUnióban a számítás idején alkalmazandó statisztikai keretrendszerrel összhangban kellmeghatározni;
— amennyiben a piaci áron számított aggregált bruttó hazai terméket a 29.3. cikkel összhangban
módosítani kell, vagy ha a nemzeti központi banki elnökök száma növekszik, az egyes csoportok
nagyságát és/vagy összetételét a fenti elvekkel összhangban ki kell igazítani;
— a Kormányzótanács a szavazati joggal rendelkező, illetve azzal nem rendelkező tagjai
kétharmados többségével hozza meg a fenti elvek végrehajtásához szükséges összes intézkedést,és elhatározhatja a rotációs rendszer bevezetésének elhalasztását addig a napig, amikor a nemzetiközponti banki elnökök száma a 18-at meghaladja.
Csak a Kormányzótanács személyesen jelenlévő tagjai rendelkeznek szavazati joggal. E szabálytól
eltérve, a 12.3. cikkben említett eljárási szabályzata előírhatja, hogy a Kormányzótanács tagjai
szavazatukat telekonferencia keretében is leadhatják. E szabályzat azt is előírja, hogy a Kormányzó-tanács ülésein való részvételben hosszabb időre akadályozott tag kijelölhet a Kormányzótanácstagjaként őt helyettesítő személyt.
Az előző bekezdések rendelkezései nem érintik a Kormányzótanács valamennyi, szavazati joggal
rendelkező, illetve azzal nem rendelkező tagját 10.3, illetve a 40.2. és 40.3. cikk alapján megillető
szavazati jogokat.
Ha ezen alapokmány eltérően nem rendelkezik, a Kormányzótanács a szavazati joggal rendelkező
tagjai egyszerű többségével határoz. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
A Kormányzótanács határozatképességéhez szavazati joggal rendelkező tagjai kétharmadának jelenléte
szükséges. Határozatképtelenség esetén az elnök rendkívüli ülést hívhat össze, amelyen határozatké-pességre való tekintet nélkül lehet határozatot hozni.
10.3. Olyan határozatok esetében, amelyeket a 28., 29., 30., 32. és 33. cikk alapján kell meghozni,
a Kormányzótanács tagjainak szavazatait a nemzeti központi bankoknak az EKB jegyzett tőkéjébenvaló részesedése arányában kell súlyozni. Az Igazgatóság tagjainak szavazatát nullával kell súlyozni.A minősített többséget igénylő határozatok esetében a határozat akkor tekinthető meghozottnak, ha
a leadott igen szavazatok az EKB jegyzett tőkéjének legalább a kétharmadát és a részvényesekneklegalább a felét képviselik. Akadályoztatásuk esetén a nemzeti központi bankok elnökei helyettest
jelölhetnek ki súlyozott szavazatuk leadása céljából.
10.4. Az üléseken elhangzottak titkosak. A Kormányzótanács úgy határozhat, hogy tanács-
kozásainak eredményét nyilvánosságra hozza.
10.5. A Kormányzótanács évente legalább tíz alkalommal ülésezik.C 115/234 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
11. cikk
Az Igazgatóság
11.1. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikke (2) bekezdése első albekezdésének
megfelelően az Igazgatóság az elnökből, az alelnökből és négy további tagból áll.
A tagok feladataikat teljes munkaidőben látják el. A tagok semmilyen egyéb –akár kereső, akár
ingyenesen végzett –foglalkozást nem folytathatnak, kivéve ha ez alól a Kormányzótanács kivételesen
mentesítést ad.
11.2. Az említett szerződés 283. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően az
elnököt, az alelnököt és az Igazgatóság többi tagját az Európai Tanács minősített többséggel,
a Tanácsnak az Európai Parlamenttel és az EKB Kormányzótanácsával folytatott konzultációt követőajánlása alapján olyan személyek közül nevezik ki, akik monetáris vagy banki területen elismertszakmai tekintéllyel és tapasztalattal rendelkeznek.
Megbízatásuk nyolc évre szól és nem újítható meg.Az Igazgatóság tagjai csak a tagállamok állampolgárai lehetnek.
11.3. Az Igazgatóság tagjainak alkalmazási feltételei, különösen illetményük, nyugdíjuk és egyéb
szociális biztonsági juttatásaik az EKB-val kötendő szerződés tárgyát képezik, és ezeket a Kormány-
zótanács és a Tanács által kinevezett három-három tagból álló bizottság javaslata alapjána Kormányzótanács határozza meg. Az e bekezdésben említett kérdésekben az Igazgatóság tagjainem rendelkeznek szavazati joggal.
11.4. Ha az Igazgatóság valamely tagja már nem felel meg a feladatai ellátásához szükséges
feltételeknek, vagy ha súlyos kötelezettségszegést követett el, a Bíróság a Kormányzótanács vagy az
Igazgatóság kérelmére felmentheti hivatalából.
11.5. Az Igazgatóság minden egyes jelen lévő tagja jogosult szavazni és e célból egy szavazattal
rendelkezik. Eltérő rendelkezés hiányában az Igazgatóság a leadott szavazatok egyszerű többségével
határoz. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. A szavazási szabályokat a 12.3. cikkbenemlített eljárási szabályzat határozza meg.
11.6. Az Igazgatóság felel az EKB folyó ügyeinek intézéséért.
11.7. Az Igazgatóság megüresedő helyét egy új tagnak a 11.2. cikknek megfelelően történő
kinevezése útján kell betölteni.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/235
12. cikk
A döntéshozó szervek felelőssége
12.1. A Kormányzótanács elfogadja a Szerződések és az ezen alapokmány alapján a KBER-re
ruházott feladatok ellátásának biztosítása érdekében szükséges iránymutatásokat és határozatokat.A Kormányzótanács alakítja ki az Unió monetáris politikáját, beleértve adott esetben a közbülső
monetáris célokra, az irányadó kamatokra és a KBER-ben a jegybanki pénzkínálatra vonatkozó
határozatokat, továbbá meghatározza a végrehajtásukhoz szükséges iránymutatásokat.
Az Igazgatóság a monetáris politikát a Kormányzótanács által hozott iránymutatások és határozatok
alapján hajtja végre. Ennek érdekében kiadja a szükséges utasításokat a nemzeti központi bankokszámára. Ezen túlmenően az Igazgatóság a Kormányzótanács határozata által ráruházott bizonyoshatáskörökkel is rendelkezhet.
E cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül az EKB a lehetségesnek és megfelelőnek ítélt mértékben
a nemzeti központi bankokhoz folyamodhat a KBER feladatkörébe tartozó műveletek elvégzése végett.
12.2. Az Igazgatóság felel a Kormányzótanács üléseinek előkészítéséért.12.3. A Kormányzótanács eljárási szabályzatot fogad el, amely meghatározza az EKB-nak és
döntéshozó szerveinek belső felépítését.
12.4. A Kormányzótanács ellátja a 4. cikkben említett tanácsadói feladatokat.12.5. A Kormányzótanács határoz a 6. cikkben említett kérdésekben.
13. cikk
Az elnök
13.1. Az EKB Kormányzótanácsának és Igazgatóságának ülésein az elnök, vagy távollétében az
alelnök elnököl.
13.2. A 38. cikk sérelme nélkül az EKB-t külső kapcsolataiban az elnök vagy az általa kijelölt
személy képviseli.
14. cikk
A nemzeti központi bankok
14.1. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 131. cikkének megfelelően valamennyi
tagállam biztosítja, hogy nemzeti jogszabályai –nemzeti központi bankjának statútumát is beleértve –
összeegyeztethetők legyenek a Szerződésekkel és ezen alapokmánnyal.
14.2. A nemzeti központi bankok statútumának rendelkeznie kell különösen arról, hogy
a nemzeti központi bank elnökének hivatali ideje legalább öt év.C 115/236 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
Valamely nemzeti központi bank elnökét kizárólag abban az esetben lehet hivatalából felmenteni, ha
már nem felel meg a feladatai ellátásához szükséges feltételeknek, vagy ha súlyos kötelezettségszegést
követett el. Az erre vonatkozó határozatot az érintett elnök vagy a Kormányzótanács a Bíróság előtt
megtámadhatja a Szerződések vagy az azok alkalmazására vonatkozó bármely jogi rendelkezésmegsértésére hivatkozva. Ezt az eljárást, az esettől függően, az intézkedés kihirdetésétől vagya felperessel történő közlésétől, illetve ennek hiányában attól a naptól számított két hónapon belül kell
megindítani, amikor arról a felperes tudomást szerzett.
14.3. A nemzeti központi bankok a KBER szerves részét képezik és az EKB iránymutatásainak és
utasításainak megfelelően tevékenykednek. A Kormányzótanács megteszi az EKB iránymutatásai ésutasításai betartásának biztosításához szükséges lépéseket, és ehhez megköveteli a szükséges
információk rendelkezésére bocsátását.
14.4. A nemzeti központi bankok az ebben az alapokmányban foglaltakon kívül egyéb feladatokat
is elláthatnak, kivéve ha a Kormányzótanács a leadott szavazatok kétharmados többségével azokat
a KBER céljaival és feladataival ellentétesnek találja. E feladatokat a nemzeti központi bankok sajátfelelősségükre és kockázatukra látják el, és ezek nem tekinthetők a KBER feladatkörébe tartozónak.
15. cikk
Jelentési kötelezettség
15.1. Az EKB legalább negyedévente jelentést készít és tesz közzé a KBER tevékenységéről.
15.2. A KBER konszolidált pénzügyi kimutatását hetente közzé kell tenni.15.3. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 284. cikke (3) bekezdésének megfelelően az
EKB a KBER tevékenységéről, valamint az előző és a folyó év monetáris politikájáról éves jelentést
készít az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Tanácsnak.
15.4. Az e cikkben említett jelentéseket és kimutatásokat térítésmentesen az érdeklődők
rendelkezésére kell bocsátani.
16. cikk
Bankjegyek
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 128. cikke (1) bekezdésének megfelelően az Unión
belül kizárólag a Kormányzótanács jogosult eurobankjegyek kibocsátásának az engedélyezésére. Ilyen
bankjegyek kibocsátására az EKB és a nemzeti központi bankok jogosultak. Kizárólag az EKB és
a nemzeti központi bankok által kibocsátott bankjegyek minősülnek törvényes fizetőeszköznek azUnión belül.
Az EKB a lehető legnagyobb mértékig tiszteletben tartja a bankjegyek kibocsátására és külső
megjelenésére vonatkozóan fennálló gyakorlatot.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/237
IV. FEJEZET
A KBER MONETÁRIS FELADATAI ÉS MŰVELETEI
17. cikk
Az EKB-nál és a nemzeti központi bankoknál vezetett számlák
Műveleteik végzése érdekében az EKB és a nemzeti központi bankok számlát nyithatnak
hitelintézeteknek, közigazgatási intézményeknek és más piaci szereplőknek, valamint fedezetként
elfogadhatnak eszközöket, beleértve a dematerializált értékpapírokat is.
18. cikk
Nyíltpiaci és hitelműveletek
18.1. A KBER céljai elérése és feladatainak ellátása érdekében az EKB és a nemzeti központi
bankok:
— műveleteket végezhetnek a pénzügyi piacokon követelések és forgalomképes eszközök végleges
(azonnali vagy határidős) vagy visszavásárlási megállapodás keretében történő eladásával és
vásárlásával, valamint kölcsönbe adásával vagy vételével mind közösségi, mind euróban, mindegyéb pénznemekben, valamint nemesfémekben;
— hitelműveleteket végezhetnek hitelintézetekkel és más piaci szereplőkkel megfelelő fedezet mellett
történő hitelnyújtás révén.
18.2. Az EKB meghatározza a saját maga vagy a nemzeti központi bankok által végzendő
nyíltpiaci és hitelműveletekre vonatkozó általános elveket, beleértve azoknak a feltételekneka közzétételére vonatkozó elveket is, amelyek alapján ilyen műveleteket végezhetnek.
19. cikk
Kötelező tartalék
19.1. A 2. cikkre is figyelemmel, az EKB a monetáris politikai célok megvalósítása érdekében
megkövetelheti, hogy a tagállamokban létrehozott hitelintézetek kötelező tartalékot tartsanak az EKB-
ban és a nemzeti központi bankokban lévő számláikon. A kötelező tartalék kiszámítására és
meghatározására vonatkozó szabályokat a Kormányzótanács állapíthatja meg. E kötelezettségek nemteljesítése esetén az EKB büntető kamatok és más hasonló következményekkel járó szankciók
kiszabására jogosult.
19.2. E cikk alkalmazása céljából a Tanács a 41. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően
meghatározza a kötelező tartalék alapját és az ezen tartaléknak a tartalékalaphoz viszonyított
maximálisan megengedhető arányát, továbbá az ezek nem teljesítése esetén alkalmazandó megfelelő
szankciókat.C 115/238 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
20. cikk
A monetáris politika egyéb eszközei
A Kormányzótanács a leadott szavazatok kétharmados többségével hozott határozatával a monetáris
politika olyan egyéb módszereinek alkalmazásáról dönthet, amelyeket a 2. cikkre is figyelemmelmegfelelőnek ítél.
E módszerek alkalmazási körét a Tanács határozza meg a 41. cikkben megállapított eljárásnak
megfelelően, ha azok harmadik felekre kötelezettséget rónak.
21. cikk
Közigazgatási intézményekkel folytatott műveletek
21.1. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 123. cikkének megfelelően az EKB, illetve
a tagállamok központi bankjai nem nyújthatnak folyószámlahitelt vagy bármely más hitelt az uniós
intézmények, szervek vagy hivatalok, a tagállamok központi kormányzata, regionális vagy helyiközigazgatási szervei, közjogi testületei, egyéb közintézményei vagy közvállalkozásai részére, továbbáezektől közvetlenül nem vásárolhatnak adósságinstrumentumokat.
21.2. Az EKB és a nemzeti központi bankok fiskális megbízottként tevékenykedhetnek
a 21.1. cikkben meghatározott intézmények részére.
21.3. E cikk rendelkezései nem alkalmazható a köztulajdonban lévő hitelintézetekre, amelyeket
a jegybanki pénzkínálat vonatkozásában a nemzeti központi bankoknak és az EKB-naka magántulajdonban lévő hitelintézetekkel azonos elbánásban kell részesíteniük.
22. cikk
Elszámolási és fizetési rendszerek
Az EKB és a nemzeti központi bankok megfelelő eszközöket bocsáthatnak rendelkezésre, az EKB pedig
rendeleteket alkothat annak érdekében, hogy biztosítsák az Unión belüli és a más államokkalfenntartott elszámolási és fizetési rendszerek hatékony és megbízható működését.
23. cikk
Külső műveletek
Az EKB és a nemzeti központi bankok:
— kapcsolatot létesíthetnek más államok központi bankjaival és pénzügyi szervezeteivel, és szükség
szerint nemzetközi szervezetekkel;
— azonnali és határidős ügylet keretében bármilyen devizaeszközt és nemesfémet vásárolhatnak és
adhatnak el; a „devizaeszköz” fogalma magában foglalja a bármely ország valutájában vagy
bármely elszámolási egységében és bármely formában nyilvántartott értékpapírokat és egyébeszközöket;2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/239
— rendelkezhetnek az e cikkben említett eszközökkel és kezelhetik azokat;
— harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel bármilyen banki ügyletet lebonyolíthatnak,
beleértve a hitelnyújtási és hitelfelvételi műveleteket.
24. cikk
Egyéb műveletek
A feladatkörükből adódó műveleteken túl az EKB és a nemzeti központi bankok igazgatási célokból
vagy személyzetük részére végezhetnek műveleteket.
V. FEJEZET
PRUDENCIÁLIS FELÜGYELET
25. cikk
Prudenciális felügyelet
25.1. Az EKB a hitelintézetek prudenciális felügyeletére és a pénzügyi rendszer stabilitására
vonatkozó uniós jogszabályok hatálya és végrehajtása tárgyában tanácsot adhat a Tanácsnak,a Bizottságnak vagy a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak, illetve ezek az EKB-val
konzultálhatnak.
25.2. A Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (6) bekezdése
alapján hozott rendeleteknek megfelelően az EKB külön feladatokat láthat el a hitelintézetek és –
a biztosítóintézetek kivételével –az egyéb pénzügyi szervezetek prudenciális felügyeletére vonatkozó
politikákkal kapcsolatban.
VI. FEJEZET
A KBER-RE VONATKOZÓ PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK
26. cikk
Pénzügyi beszámoló
26.1. Az EKB és a nemzeti központi bankok pénzügyi éve január első napján kezdődik és
december utolsó napján ér véget.
26.2. Az EKB éves beszámolóját az Igazgatóság állítja össze a Kormányzótanács által megállapított
elveknek megfelelően. Az éves beszámolót a Kormányzótanács hagyja jóvá, majd ezután azt közzé kell
tenni.
26.3. Elemzési és működtetéssel összefüggő célokból az Igazgatóság elkészíti a KBER konszolidált
mérlegét, amely magában foglalja a nemzeti központi bankoknak a KBER-hez tartozó eszközeit ésforrásait.C 115/240 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
26.4. E cikk alkalmazása érdekében a Kormányzótanács megállapítja a nemzeti központi bankok
által végzett műveletek könyvvitelének és jelentéstételének egységesítéséhez szükséges szabályokat.
27. cikk
Pénzügyi ellenőrzés
27.1. Az EKB és a nemzeti központi bankok beszámolóit a Kormányzótanács által javasolt és
a Tanács által jóváhagyott, független külső könyvvizsgálók ellenőrzik. A könyvvizsgálók jogosultak az
EKB és a nemzeti központi bankok valamennyi könyvét és számláját megvizsgálni, valamintügyleteikről teljes tájékoztatást kapni.
27.2. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikkének rendelkezéseit csak az EKB
ügyvezetése hatékonyságának vizsgálatára kell alkalmazni.
28. cikk
Az EKB tőkéje
28.1. Az EKB tőkéje 5 milliárd euro. Tőkeemelésre olyan összegben kerülhet sor, amelyet adott
esetben a Kormányzótanács a 10.3. cikkben előírt minősített többséggel határoz meg a 41. cikkbenmegállapított eljárásnak megfelelően a Tanács által rögzített határokon belül és feltételekkel.
28.2. Az EKB tőkéjét kizárólag a nemzeti központi bankok jegyezhetik és birtokolhatják. A tőke
jegyzése a 29. cikknek megfelelően meghatározott kulcs szerint történik.
28.3. A Kormányzótanács a 10.3. cikkben előírt minősített többséggel határozza meg
a tőkebefizetési kötelezettség mértékét és formáját.
28.4. A 28.5. cikkre is figyelemmel, a nemzeti központi bankoknak az EKB jegyzett tőkéjében
meglévő részesedését nem lehet átruházni, zálogjoggal megterhelni vagy lefoglalni.
28.5. A 29. cikkben meghatározott kulcs módosítása esetén a nemzeti központi bankok egymás
között olyan mértékben ruházzák át tőkerészesedésüket, hogy a részesedések megoszlása megfeleljena módosított kulcsnak. Az ilyen átruházás feltételeit és módját a Kormányzótanács határozza meg.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/241
29. cikk
Tőkejegyzési kulcs
29.1. Az EKB tőkéjének jegyzésére vonatkozó kulcsot –amelyet első alkalommal 1998-ban, a
KBER létrehozásakor rögzítettek –úgy kell meghatározni, hogy valamennyi nemzeti központi bankhoz
egy súlyt kell rendelni, amely a következők összegének felel meg:
— a KBER létrehozását megelőző utolsó előtti évben az Unió népességszámából való tagállami
részesedés 50 %-a;
— a KBER létrehozását megelőző utolsó előtti évet megelőző öt évben az Unió piaci áron számított
bruttó hazai össztermékéből való tagállami részesedés 50 %-a.
A százalékokat a 0,0001 százalékpont legközelebb eső többszörösére kell felfelé vagy lefelé kerekíteni.
29.2. Az e cikk alkalmazásához szükséges statisztikai adatokat a Bizottság biztosítja a 41. cikkben
megállapított eljárás alapján a Tanács által elfogadott szabályoknak megfelelően.
29.3. Az egyes nemzeti központi bankokhoz rendelt súlyokat a KBER létrehozását követően
ötévente módosítják a 29.1. cikkben megállapított rendelkezések értelemszerű alkalmazásával.
A módosított kulcsot a következő év első napjától kezdve kell alkalmazni.
29.4. A Kormányzótanács megteszi az e cikk alkalmazásához szükséges egyéb intézkedéseket.
30. cikk
Devizatartalékokat megtestesítő eszközök átadása a EKB-nak
30.1. A 28. cikk sérelme nélkül a nemzeti központi bankok devizatartalékokat megtestesítő
eszközökkel látják el az EKB-t legfeljebb 50 milliárd eurónak megfelelő összegben, amely nem állhat
a tagállamok valutájából, euróból, IMF-tartalékpozícióból és SDR-ből. A Kormányzótanács dönt arról,hogy az EKB milyen arányban hívja le ezeket az eszközöket az EKB létrehozását követően, és milyenösszegben hívja le későbbi időpontokban. Az EKB korlátlanul jogosult a részére átadottdevizatartalékok tartására és kezelésére, továbbá az ebben az alapokmányban meghatározott célokra
történő felhasználására.
30.2. Az egyes nemzeti központi bankok hozzájárulását az EKB jegyzett tőkéjéből való
részesedésük arányában kell meghatározni.
30.3. Az EKB az egyes nemzeti központi bankok javára a hozzájárulás mértékével megegyező
követelést ír jóvá. A Kormányzótanács határozza meg az ilyen követelések denominációját és
kamatozását.
30.4. Az EKB a 30.1. cikkben meghatározott mértéken túl a 30.2. cikknek megfelelően
devizatartalékokat megtestesítő eszközöket hívhat le a 41. cikkben megállapított eljárásnak
megfelelően a Tanács által meghatározott kereteken belül és feltételek mellett.C 115/242 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
30.5. Az EKB IMF-tartalékpozíciókat és SDR-t tarthat és kezelhet, valamint rendelkezhet ezek
összevonásáról.
30.6. A Kormányzótanács megteszi az e cikk alkalmazásához szükséges egyéb intézkedéseket.
31. cikk
A nemzeti központi bankok által tartott devizatartalékot megtestesítő eszközök
31.1. A nemzeti központi bankok jogosultak a nemzetközi szervezetek irányában fennálló
kötelezettségeik teljesítése érdekében ügyleteket lebonyolítani a 23. cikknek megfelelően.
31.2. A devizatartalékot megtestesítő eszközök 30. cikkben említett átadását követően a nemzeti
központi bankoknál maradó devizatartalékokkal végzendő valamennyi egyéb művelethez, továbbá
a tagállamoknak a devizában tartott technikai egyenlegeikhez kapcsolódó műveleteihez –a 31.3. cikk
keretében meghatározandó összeghatáron felül –meg kell szerezni az EKB jóváhagyását annak
érdekében, hogy biztosítsák az Unió árfolyam- és monetáris politikájával való összhangot.
31.3. A Kormányzótanács iránymutatásokat bocsát ki az ilyen műveletek bonyolításának
elősegítése céljából.
32. cikk
A nemzeti központi bankok monetáris jövedelmének felosztása
32.1. A KBER monetáris politikai feladatainak ellátása folytán a nemzeti központi bankoknál
felhalmozódó jövedelmeket (a továbbiakban: monetáris jövedelem) minden egyes pénzügyi év végénfel kell osztani e cikk rendelkezéseinek megfelelően.
32.2. Minden egyes nemzeti központi bank monetáris jövedelmének összege megegyezik
a forgalomban lévő bankjegyekkel, valamint a hitelintézetek jegybanki betéteivel szemben fennálló
eszközökből származó éves bevételével. Ezeket az eszközöket a nemzeti központi bankok
a Kormányzótanács által megállapítandó iránymutatásoknak megfelelően külön mutatják ki.
32.3. Ha az euro bevezetését követően a nemzeti központi bankok mérlegének struktúrája
a Kormányzótanács megítélése szerint nem teszi lehetővé a 32.2. cikk alkalmazását, a Kormányzó-tanács minősített többséggel úgy határozhat, hogy a 32.2. cikk rendelkezéseitől eltérve a monetárisjövedelmet legfeljebb öt éven keresztül más módszerrel kell kiszámítani.
32.4. Az egyes nemzeti központi bankok monetáris jövedelméből le kell vonni a 19. cikknek
megfelelően a nemzeti központi bank által a hitelintézetek jegybanki betétei után fizetett kamatokösszegét.
A Kormányzótanács úgy határozhat, hogy a bankjegykibocsátással összefüggésben felmerülő
költségeket, illetve –kivételes esetben –a KBER számára végzett monetáris politikai műveletek
kapcsán elszenvedett meghatározott veszteségeket a nemzeti központi bankok részére meg kell
téríteni. A költségek, illetve veszteségek megtérítésére a Kormányzótanács által megfelelőnek ítélt
formában kerül sor; ezeket az összegeket el lehet számolni a nemzeti központi bankok monetárisjövedelmének terhére.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/243
32.5. A nemzeti központi bankok monetáris jövedelmének összege az EKB-ba befizetett
tőkerészesedésük arányában kerül felosztásra a nemzeti központi bankok között, figyelembe véve
a Kormányzótanács 33.2. cikk értelmében hozott határozatát.
32.6. Az EKB a Kormányzótanács iránymutatásainak megfelelően végzi a monetáris jövedelem
felosztásából származó egyenlegek elszámolását és kiegyenlítését.
32.7. A Kormányzótanács megteszi az e cikk alkalmazásához szükséges egyéb intézkedéseket.
33. cikk
Az EKB nettó nyereségének és veszteségének felosztása
33.1. Az EKB nettó nyeresége a következő sorrendben kerül felosztásra:
a) a nettó nyereség 20 %-át meg nem haladó, a Kormányzótanács által meghatározott összeget az
általános tartalékalapba kell átutalni legfeljebb a tőke 100 %-át elérő mértékben;
b) a nettó nyereség maradványát befizetett részesedésük arányában az EKB részvényesei között kell
felosztani.
33.2. Az EKB által elszenvedett veszteség esetében a hiány az EKB általános tartalékalapja, szükség
esetén pedig a Kormányzótanács határozatát követően az adott pénzügyi év monetáris jövedelmeterhére jóváírható a nemzeti központi bankok között a 32.5. cikknek megfelelően felosztott összegek
arányában és mértékéig.
VII. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
34. cikk
Jogi aktusok
34.1. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 132. cikkének megfelelően az EKB:
— rendeleteket alkot a 3.1. cikk első francia bekezdésében, 19.1., 22. és 25.2. cikkben meghatározott
feladatok végrehajtásához szükséges mértékben, valamint a Tanács 41. cikkben említett jogiaktusaiban megállapítandó esetekben;
— meghozza a Szerződések és az ezen alapokmány értelmében a KBER-re ruházott feladatok
végrehajtásához szükséges határozatokat;
— ajánlásokat tesz és véleményeket ad.
34.2. Az EKB úgy határozhat, hogy határozatait, ajánlásait és véleményeit nyilvánosságra hozza.C 115/244 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
34.3. A 41. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően a Tanács által meghatározott kereteken
belül és feltételek mellett az EKB pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot szabhat ki azokra
a vállalkozásokra, amelyek nem tesznek eleget a rendeleteiből és határozataiból fakadó kötelezettsé-
geknek.
35. cikk
Bírósági felülvizsgálat és kapcsolódó kérdések
35.1. A Szerződésekben megállapított esetekben és feltételek mellett az Európai Unió Bírósága
felülvizsgálhatja, illetve értelmezheti az EKB aktusait és mulasztásait. Az EKB –a Szerződésekben
megállapított esetekben és feltételek mellett –eljárást indíthat.
35.2. Az egyrészről az EKB, másrészről annak hitelezői, adósai vagy bármely más személy közötti
jogvitákban a hatáskörrel rendelkező nemzeti bíróság jár el, kivéve azokat az eseteket, amelyekben az
Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel.
35.3. Az EKB az Európai Unió múködéséről szóló szerződés 340. cikkében meghatározott
felelősségi szabályok hatálya alá tartozik. A nemzeti központi bankok felelősségét saját nemzeti joguk
határozza meg.
35.4. Az Európai Unió Bírósága hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az EKB által vagy nevében
kötött közjogi vagy magánjogi szerződésekben foglalt választottbírósági kikötés alapján határozatot
hozzon.
35.5. Az Európai Unió Bírósága előtt történő keresetindításról az EKB nevében a Kormányzótanács
dönt.
35.6. Az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel a nemzeti központi bankoknak a
Szerződésekből és az ezen alapokmányból eredő kötelezettségeinek teljesítésével kapcsolatos
jogvitákban. Ha az EKB megítélése szerint valamely nemzeti központi bank a Szerződésekből és azezen alapokmányból eredő valamely kötelezettségét nem teljesítette, az ügyről indokolással ellátott
véleményt ad, miután az érintett nemzeti központi banknak lehetőséget biztosított észrevételeimegtételére. Ha az érintett nemzeti központi bank az EKB által meghatározott határidőn belül nem
tesz eleget a véleményben foglaltaknak, az EKB az Európai Unió Bíróságához fordulhat.
36. cikk
Személyzet
36.1. A Kormányzótanács az Igazgatóság javaslata alapján meghatározza az EKB személyzetének
alkalmazási feltételeit.
36.2. Az Európai Unió Bírósága hatáskörrel rendelkezik az EKB és alkalmazottai között felmerülő
minden vitás ügyben az alkalmazási feltételekben megállapított keretek között és feltételek mellett.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/245
37. cikk (korábbi 38. cikk)
Titoktartás
37.1. Az EKB és a nemzeti központi bankok irányító szerveinek és személyzetének tagjai
megbízatásuk megszűnését követően sem fedhetnek fel szolgálati titoktartási kötelezettség alá esőinformációt.
37.2. A titoktartási kötelezettséget előíró uniós jogi rendelkezések az e rendelkezések hatálya alá
tartozó adatokhoz hozzáférő személyekre is vonatkoznak.
38. cikk
(korábbi 39. cikk)
Aláírásra jogosultak
Az EKB harmadik személyekkel szemben elnöke vagy Igazgatóságának két tagja útján, vagy az elnök
által az EKB nevében aláírásra kellően feljogosított két alkalmazottjának aláírásával vállal jogi
kötelezettséget.
39. cikk (korábbi 40. cikk)
Kiváltságok és mentességek
Az EKB-t a tagállamok területén megilletik a feladatai ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek
az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben megállapított feltételek szerint.
VIII. FEJEZET
AZ ALAPOKMÁNY MÓDOSÍTÁSA ÉS KIEGÉSZÍTŐ JOGALKOTÁS
40. cikk (korábbi 41. cikk)
Egyszerűsített módosítási eljárás
40.1. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 129. cikke (3) bekezdésének megfelelően az
Európai Parlament és a Tanács az EKB ajánlása alapján és a Bizottsággal folytatott konzultációtkövetően, rendes jogalkotási eljárás keretében, illetve a Bizottság javaslata alapján és az EKB-valfolytatott konzultációt követően módosíthatja az ezen alapokmány 5.1., 5.2., 5.3., 17., 18., 19.1., 22.,23., 24., 26., 32.2., 32.3., 32.4., 32.6., cikkét, 33.1. cikkének a) pontját és 36. cikkét.
40.2. A Tanács az Európai Központi Bank ajánlása alapján és az Európai Parlamenttel és a
Bizottsággal folytatott konzultációt követően, vagy a Bizottság ajánlása alapján és az Európai
Parlamenttel és az Európai Központi Bankkal folytatott konzultációt követően határozattal
egyhangúlag módosíthatja a 10.2 cikket. Ezek a módosítások csak azt követően léphetnek hatályba,hogy azokat a tagállamok saját alkotmányos követelményeiknek megfelelően jóváhagyták.C 115/246 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
40.3. Az EKB e cikk szerinti ajánlásához a Kormányzótanács egyhangú határozata szükséges.
41. cikk (korábbi 42. cikk)
Kiegészítő jogalkotás
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 129. cikke (4) bekezdésének megfelelően, a Tanács
a Bizottság javaslata alapján, az Európai Parlamenttel és az EKB-val folytatott konzultációt követően,
illetve az EKB ajánlása alapján, az Európai Parlamenttel és a Bizottsággal folytatott konzultációtkövetően fogadja el az ezen alapokmány 4., 5.4., 19.2., 20., 28.1., 29.2., 30.4. és 34.3. cikkébenemlített rendelkezéseket.
IX. FEJEZET
A KBER-RE VONATKOZÓ ÁTMENETI ÉS EGYÉB RENDELKEZÉSEK
42. cikk (korábbi 43. cikk)
Általános rendelkezések
42.1. Egy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 139. cikkében említett eltérés azzal
a következménnyel jár, hogy az alapokmány következő cikkei nem keletkeztetnek jogokat és
kötelezettségeket az érintett tagállamok számára: 3., 6., 9.2, 12.1, 14.3, 16., 18., 19., 20., 22., 23.,
26.2, 27., 30., 31., 32., 33., 34. és 49.
42.2. Az említett szerződés 139. cikkében meghatározott eltéréssel rendelkező tagállamok
központi bankjai a nemzeti jognak megfelelően megőrzik hatáskörüket a monetáris politika területén.
42.3. Az említett szerződés 139. cikkének megfelelően „tagállamok” az ezen alapokmány 3., 11.2.
és 19. cikkében azon tagállamokat kell érteni, amelyek pénzneme az euro.
42.4. „Nemzeti központi bankok” alatt azon tagállamok nemzeti központi bankjait kell érteni az
ezen alapokmány 9.2., 10.2., 10.3., 12.1., 16., 17., 18., 22., 23., 27., 30., 31., 32., 33.2. és49. cikkében, amelyek pénzneme az euro.
42.5. „Részvényesek” alatt azon tagállamok központi bankjait kell érteni a 10.3. és 33.1. cikkben,
amelyek pénzneme az euro.
42.6. Az „EKB jegyzett tőkéje” alatt az EKB-nak azon tagállamok központi bankjai által jegyzett
tőkéjét kell érteni a 10.3. és 30.2. cikkben, amelyek pénzneme az euro.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/247
43. cikk (korábbi 44. cikk)
Az EKB átmeneti feladatai
Az EKB átveszi az EMI-nek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 141. cikkének
(2) bekezdésében említett azon korábbi feladatait, amelyeket egy vagy több tagállam eltérésekövetkeztében az euro bevezetését követően továbbra is végre kell hajtani.
Az EKB az említett szerződés 140. cikkében meghatározott eltérések hatályon kívül helyezésére
történő felkészüléshez tanácsot ad.
44. cikk
(korábbi 45. cikk)
Az EKB Általános Tanácsa
44.1. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 129. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül
az EKB harmadik döntéshozó szerveként létre kell hozni az Általános Tanácsot.
44.2. Az Általános Tanács tagjai az EKB elnöke és alelnöke, valamint a nemzeti központi bankok
elnökei. Az Igazgatóság többi tagja szavazati jog nélkül részt vehet az Általános Tanács ülésein.
44.3. Az Általános Tanács feladatait teljes körűen ezen alapokmány 46. cikke sorolja fel.
45. cikk (korábbi 46. cikk)
Az Általános Tanács eljárására vonatkozó szabályok
45.1. Az EKB Általános Tanácsának ülésein az EKB elnöke, vagy távollétében az alelnöke elnököl.
45.2. A Tanács elnöke és a Bizottság egy tagja szavazati jog nélkül részt vehet az Általános Tanács
ülésein.
45.3. Az Általános Tanács üléseit az elnök készíti elő.45.4. A 12.3. cikktől eltérve, az Általános Tanács maga fogadja el eljárási szabályzatát.45.5. Az Általános Tanács titkárságát az EKB biztosítja.
46. cikk
(korábbi 47. cikk)
Az Általános Tanács feladatai
46.1. Az Általános Tanács:
— ellátja a 43. cikkben említett feladatokat,
— közreműködik a 4. és a 25.1. cikkben említett tanácsadói feladatok ellátásában.C 115/248 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
46.2. Az Általános Tanács közreműködik:
— az 5. cikkben foglaltak szerinti statisztikai adatok gyűjtésében,
— az EKB jelentéstételi tevékenységében a 15. cikkben foglaltak szerint,
— a 26. cikk alkalmazásához szükséges szabályok megalkotásában a 26.4. cikkben foglaltak szerint,
— a 29. cikk alkalmazásához szükséges egyéb intézkedések meghozatalában a 29.4. cikkben
foglaltak szerint,
— az EKB személyzete alkalmazási feltételeinek megállapításában a 36. cikkben foglaltak szerint.
46.3. Az Általános Tanács közreműködik az eltéréssel rendelkező tagállamok valutái árfolyamának
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 140. cikke (3) bekezdésében foglaltak szerint azeuróhoz viszonyított visszavonhatatlan rögzítéséhez szükséges előkészületekben.
46.4. Az Általános Tanácsot az EKB elnöke tájékoztatja a Kormányzótanács határozatairól.
47. cikk
(korábbi 48. cikk)
Az EKB tőkéjére vonatkozó átmeneti rendelkezések
A 29.1. cikknek megfelelően az EKB tőkéjének jegyzéséhez meghatározott kulcsban valamennyi
nemzeti központi bankhoz egy súlyt kell rendelni. A 28.3. cikktől eltérve, az eltéréssel rendelkezőtagállamok központi bankjai az általuk jegyzett tőkét nem fizetik be, kivéve ha az Általános Tanács azEKB jegyzett tőkéjének legalább kétharmadát és a részvényesek legalább felét képviselő többséggel úgy
határoz, hogy az általuk jegyzett tőkének egy minimális százalékát be kell fizetni az EKB működési
költségeihez történő hozzájárulásként.
48. cikk
(korábbi 49. cikk)
Az EKB tőkéjének, általános tartalékainak és céltartalékainak halasztott befizetése
48.1. Annak a tagállamnak a központi bankja, amelynek eltérését hatályon kívül helyezték,
ugyanolyan mértékben fizeti be az EKB jegyzett tőkéjében meglévő részesedését, mint azon tagállamok
központi bankjai, amelyek pénzneme az euro, és az EKB-nak devizatartalékot megtestesítő eszközöket
ad át a 30.1. cikknek megfelelően. Az átadásra kerülő összeget úgy határozzák meg, hogy
a 30.1. cikknek megfelelően az EKB-nak átadott devizatartalékot megtestesítő eszközök folyó
árfolyamon vett euroértékét megszorozzák az érintett nemzeti központi bank által jegyzett részvények
számának és a többi nemzeti központi bank által már befizetett részvények számának arányával.
48.2. A 48.1. cikknek megfelelően teljesítendő befizetéseken túlmenően az érintett központi bank
köteles hozzájárulni az EKB általános tartalékaihoz, az ezzel egyenértékű céltartalékokhoz, továbbá
ahhoz az összeghez, amelyet az eltérés hatályon kívül helyezését megelőző év december 31-e szerinti
eredménykimutatás egyenlege alapján az általános tartalékhoz és céltartalékhoz még biztosítani kell.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/249
A hozzájárulás összegét úgy határozzák meg, hogy a fentiekben meghatározott és az EKB jóváhagyott
mérlegében kimutatott tartalékok összegét megszorozzák az érintett központi bank által jegyzett
részvények számának és a többi központi bank által már befizetett részvények számának arányával.
48.3. Amikor egy vagy több ország tagállammá, azok nemzeti központi bankjai pedig a KBER
részévé válnak, az EKB jegyzett tőkéjét és az EKB-nak átadható devizatartalékot megtestesítő eszközök
összegére vonatkozó korlátot automatikusan meg kell növelni. Ezt a növekedést úgy kell kiszámítani,hogy az adott időpontban alkalmazandó megfelelő összegeket meg kell szorozni a kibővített
tőkejegyzési kulcsnak megfelelően az érintett belépő nemzeti központi bankhoz rendelt súly és
a KBER-ben már tag nemzeti bankokhoz rendelt súlyok közötti aránnyal. A tőkejegyzési kulcsban az
egyes nemzeti központi bankokhoz rendelt súlyokat a 29.1. cikk értelemszerű alkalmazásával,
a 29.2. cikkel összhangban kell megállapítani. A statisztikai adatok céljából alkalmazandó referencia-időszakok megegyeznek a súlyozás legutóbbi, a 29.3. cikk szerint végrehajtott ötévenkéntikiigazításakor alkalmazott referencia-időszakokkal.
49. cikk
(korábbi 52. cikk)
A tagállamok pénznemeiben denominált bankjegyek cseréje
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 140. cikkének (3) bekezdésével összhangban az
árfolyamok visszavonhatatlan rögzítését követően a Kormányzótanács megteszi a szükséges
intézkedéseket annak biztosítására, hogy a visszavonhatatlanul rögzített árfolyamú pénznemben
denominált bankjegyeket a nemzeti központi bankok névértéken váltsák át.
50. cikk (korábbi 53. cikk)
Az átmeneti rendelkezések alkalmazhatósága
A 42–47. cikk akkor és addig alkalmazható, ha és ameddig eltéréssel rendelkező tagállamok léteznek.C 115/250 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(5.) JEGYZŐKÖNYV
AZ EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK
ALAPOKMÁNYÁRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
AZZAL AZ ÓHAJJAL , hogy megállapítsák az Európai Beruházási Banknak az Európai Unió működéséről
szóló szerződés 308. cikkében előírt alapokmányát,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
1. cikk
Megalakul az Európai Unió működéséről szóló szerződés 308. cikke által létrehozott Európai
Beruházási Bank (a továbbiakban: a Bank); feladatait és tevékenységét az Európai Unió működésérőlszóló szerződés és ezen alapokmány rendelkezéseinek megfelelően végzi.
2. cikk
A Bank feladatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 309. cikke határozza meg.
3. cikk
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 308. cikkének megfelelően a Bank tagjai a tagállamok.
4. cikk
(1) A Bank tőkéje 164 808 169 000 EUR, amelyet a tagállamok a következők szerint jegyeznek:
Németország 26 649 532 500
Franciaország 26 649 532 500Olaszország 26 649 532 500
Egyesült Királyság 26 649 532 500
Spanyolország 15 989 719 500
Belgium 7 387 065 000
Hollandia 7 387 065 000Svédország 4 900 585 500
Dánia 3 740 283 000
Ausztria 3 666 973 500
Lengyelország 3 411 263 500
Finnország 2 106 816 0002008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/251
Görögország 2 003 725 500
Portugália 1 291 287 000Cseh Köztársaság 1 258 785 500Magyarország 1 190 868 500Írország 935 070 000Románia 863 514 500
Szlovákia 428 490 500
Szlovénia 397 815 000Bulgária 290 917 500Litvánia 249 617 500Luxemburg 187 015 500Ciprus 183 382 000
Lettország 152 335 000
Észtország 117 640 000Málta 69 804 000
A tagállamok csak a jegyzett és be nem fizetett tőkerészesedésük összegének erejéig felelnek.
(2) Új tag felvétele esetén a jegyzett tőke az új tag tőke-hozzájárulásának megfelelően emelkedik.(3) A Kormányzótanács egyhangúlag a jegyzett tőke felemeléséről határozhat.(4) A jegyzett tőkében való részesedést nem lehet átruházni, zálogjoggal megterhelni vagy
lefoglalni.
5. cikk
(1) A jegyzett tőkéből a tagállamok a 4. cikk (1) bekezdésében megállapított összegek átlagosan
5 %-át fizetik be.
(2) A jegyzett tőke felemelése esetén a Kormányzótanács egyhangúlag meghatározza a befizetendő
százalékot, valamint a befizetés módját. A befizetések kizárólag euróban teljesíthetők.
(3) Az Igazgatótanács előírhatja a jegyzett tőke fennmaradó részének befizetését olyan mértékben,
amilyen mértékben az a Bank kötelezettségeinek teljesítéséhez szükségessé válik.
A befizetést a tagállamok a jegyzett tőkében való részesedésükkel arányosan teljesítik.C 115/252 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
6. cikk
(korábbi 8. cikk)
A Bankot a Kormányzótanács, az Igazgatótanács és az Igazgatási Bizottság irányítja és igazgatja.
7. cikk
(korábbi 9. cikk)
(1) A Kormányzótanács a tagállamok által kijelölt miniszterekb ől áll.
(2) A Kormányzótanács az Unió célkitűzéseinek megfelelően megállapítja a Bank hitelpolitikájára
vonatkozó általános irányelveket.
A Kormányzótanács felügyeli ezeknek az irányelveknek a végrehajtását.
(3) A Kormányzótanács továbbá:a) határoz a jegyzett tőke felemeléséről a 4. cikk (3) bekezdésének és az 5. cikk (2) bekezdésének
megfelelően;
b) a 9. cikk (1) bekezdésében foglaltak céljából meghatározza a Bank feladatának keretein belül
végzett finanszírozási műveletekre vonatkozó elveket;
c) gyakorolja a 9. és 11. cikkben az Igazgatótanács és az Igazgatási Bizottság tagjainak kinevezésére
és felmentésére vonatkozó, valamint a 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében
megállapított hatáskört;
d) a 16. cikk (1) bekezdésének megfelelően dönt a teljes egészében vagy részben a tagállamok
területén kívül eső befektetési műveletek finanszírozásáról;
e) jóváhagyja az Igazgatótanács éves jelentését;f) jóváhagyja az éves mérleget és az eredménykimutatást;
g) gyakorolja, illetve ellátja az ezen alapokmány által ráruházott egyéb hatásköröket és feladatokat;
h) jóváhagyja a Bank eljárási szabályzatát.(4) A Kormányzótanács hatáskörébe tartozik, hogy a szerződés és ezen alapokmány keretén belül,
egyhangúlag eljárva a Bank tevékenységének felfüggesztéséről és, adott esetben, felszámolásárólhatározzon.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/253
8. cikk
(korábbi 10. cikk)
Ha az alapokmány másként nem rendelkezik, a Kormányzótanács határozatait tagjainak többségével
hozza meg. Ennek a többségnek a jegyzett tőke legalább 50 %-át kell képviselnie.
A minősített többséghez a jegyzett tőke legalább 68 %-át képviselő tagok tizennyolc igen szavazata
szükséges.
A személyesen jelen lévő vagy képviselt tagok tartózkodása nem akadálya a minősített többséget
megkövetelő jogi aktusok elfogadásának.
9. cikk
(korábbi 11. cikk)
(1) Az Igazgatótanács határoz a –különösen kölcsönök és garanciák formájában történő –
finanszírozásról, valamint kölcsönök felvételéről, továbbá megállapítja a kölcsönök kamatait, a
jutalékot, valamint a további díjakat. Az Igazgatótanács minősített többséggel hozott határozatávalegyes feladatait az Igazgatási Bizottságra ruházhatja; az Igazgatótanács rendelkezik a hatáskör-átruházás feltételeiről és módjáról, valamint felügyeli annak végrehajtását.
Az Igazgatótanács gondoskodik a Bank megfelelő igazgatásáról; biztosítja a Bank ügyvezetésének a
Szerződések és az alapokmány rendelkezéseivel, valamint a Kormányzótanács által megállapítottáltalános irányelvekkel való összhangját.
A pénzügyi év végén az Igazgatótanács jelentést nyújt be a Kormányzótanácsnak, és a jóváhagyását
követően azt közzéteszi.
(2) Az Igazgatótanács huszonnyolc igazgatóból és tizennyolc helyettesből áll.Az igazgatókat a Kormányzótanács öt évre nevezi ki, minden egyes tagállam, valamint a Bizottság egy-
egy jelölése alapján.
A helyetteseket a Kormányzótanács öt évre nevezi ki a következők szerint:— két helyettest a Németországi Szövetségi Köztársaság jelölése alapján,
— két helyettest a Francia Köztársaság jelölése alapján,
— két helyettest az Olasz Köztársaság jelölése alapján,
— két helyettest Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának jelölése alapján,
— egy helyettest a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság közös megegyezéssel történő jelölése
alapján,C 115/254 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
— egy helyettest a Belga Királyság, a Luxemburgi Nagyhercegség és a Holland Királyság közös
megegyezéssel történő jelölése alapján,
— két helyettest a Dán Királyság, a Görög Köztársaság, Írország és Románia közös megegyezéssel
történő jelölése alapján,
— két helyettest az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, az Osztrák
Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság közös megegyezéssel történő jelölése alapján,
— három helyettest a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Magyar
Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák
Köztársaság közös megegyezéssel történő jelölése alapján,
— egy helyettest a Bizottság jelölése alapján.
Az Igazgatótanács hat, szavazati joggal nem rendelkező szakértőt választ: hármat tagnak és hármat
helyettesnek.
Az igazgatók és helyettesek megbízatása megújítható.Az eljárási szabályzat megállapítja az Igazgatótanács ülésein való részvétel szabályait, valamint a
helyettesekre és a választott szakértőkre vonatkozó rendelkezéseket.
Az Igazgatótanács ülésein az Igazgatási Bizottság elnöke, illetve akadályoztatása esetén egyik alelnöke
elnököl; az elnök nem szavaz.
Az Igazgatótanács tagjait olyan személyek közül választják ki, akiknek függetlenségéhez és
alkalmasságához nem férhet kétség; a tagok kizárólag a Banknak tartoznak felelősséggel.
(3) Az igazgatót a Kormányzótanács csak akkor mentheti fel hivatalából, ha már nem felel meg
a feladatai ellátásához szükséges feltételeknek; ebben az esetben a Kormányzótanácsnak minősített
többséggel kell eljárnia.
Ha az éves jelentést nem hagyják jóvá, az Igazgatótanácsnak le kell mondania.
(4) Az elhalálozás, lemondás, hivatalból való felmentés vagy testületi lemondás miatt megüresedő
helyeket a (2) bekezdésnek megfelelően kell újra betölteni. A távozó tag helyére a hivatali idejének
fennmaradó részére új tagot kell kinevezni, kivéve azt az esetet, ha az Igazgatótanács egészének
megszűnik a megbízatása.
(5) Az Igazgatótanács tagjainak javadalmazását a Kormányzótanács határozza meg. A Kormány-
zótanács megállapítja, hogy mely tevékenységek összeférhetetlenek az igazgató vagy a helyetteshivatalával.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/255
10. cikk
(korábbi 12. cikk)
(1) Az Igazgatótanácsban minden egyes igazgató egy szavazattal rendelkezik. Szavazati jogát
minden esetben átruházhatja a Bank eljárási szabályzatában megállapítandó szabályok szerint.
(2) Ha ez az alapokmány másként nem rendelkezik, az Igazgatótanács határozatait a jegyzett tőke
legalább ötven százalékát (50 %) képviselő, szavazásra jogosult tagok legalább egyharmadostöbbségével hozza meg. A minősített többséghez a jegyzett tőke legalább hatvannyolc százalékát
(68 %) képviselő tagok tizennyolc (18) igen szavazata szükséges. A Bank eljárási szabályzata
meghatározza, hogy az Igazgatótanács határozatképességéhez hány tag jelenlétére van szükség.
11. cikk
(korábbi 13. cikk)
(1) Az Igazgatási Bizottság a Kormányzótanács által az Igazgatótanács javaslata alapján hatéves
időtartamra kinevezett elnökből és nyolc alelnökből áll. Megbízatásuk megújítható.
A Kormányzótanács egyhangúlag megváltoztathatja az Igazgatási Bizottság tagjainak számát.(2) Az Igazgatótanács minősített többséggel hozott javaslata alapján a Kormányzótanács
minősített többséggel az Igazgatási Bizottság bármely tagját felmentheti hivatalából.
(3) Az Igazgatási Bizottság az elnök felügyelete alatt és az Igazgatótanács ellenőrzése mellett felel
a Bank folyó ügyeinek intézéséért.
Előkészíti az Igazgatótanács határozatait, ideértve a kölcsönök felvételére és különösen kölcsönök és
garanciák formájában megvalósuló finanszírozásra vonatkozó határozatokat, továbbá gondoskodikezeknek a határozatoknak a végrehajtásáról.
(4) Az Igazgatási Bizottság a különösen kölcsönök és garanciák formájában megvalósuló
finanszírozásra irányuló javaslatokra vonatkozó véleményét többségi szavazással alakítja ki.
(5) A Kormányzótanács meghatározza az Igazgatási Bizottság tagjainak javadalmazását és
megállapítja, hogy mely tevékenységek összeférhetetlenek hivatalukkal.
(6) Bírósági és egyéb ügyekben a Bankot az elnök, illetve akadályoztatása esetén az egyik alelnök
képviseli.
(7) A Bank személyzetének tagjai az elnök irányítása alatt állnak. Az elnök dönt felvételükről és
elbocsátásukról. A személyzet kiválasztásakor nemcsak a személyes alkalmasságot és szakmai
képesítést kell figyelembe venni, hanem az egyes tagállamok állampolgárainak méltányos képviseletét
is. Az eljárási szabályzat meghatározza, hogy mely szerv hatáskörébe tartozik a személyzetrevonatkozó szabályok megállapítása.C 115/256 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(8) Az Igazgatási Bizottság és a Bank személyzete kizárólag a Banknak tartozik felelősséggel, és
feladataik ellátása során teljesen függetlenül járnak el.
12. cikk
(korábbi 14. cikk)
(1) Egy bizottság, amelynek hat tagját szakértelmük alapján a Kormányzótanács nevezi ki,
ellenőrzi, hogy a Bank tevékenysége megfelel-e a prudenciális banki működés feltételeinek, továbbáfelel a Bank elszámolásainak ellenőrzéséért.
(2) Az (1) bekezdésben említett bizottság évente ellenőrzi a Bank műveleteinek és könyveinek
szabályszerűségét. E célból a bizottság ellenőrzi, hogy a Bank műveletei megfelelnek-e azalapokmányban, illetőleg az eljárási szabályzatban előírt alaki és eljárási követelményeknek.
(3) Az (1) bekezdésben említett bizottság igazolja, hogy a mérleg és az Igazgatótanács által
elkészített éves eredménykimutatásban található pénzügyi adatok az eszközök és források, a műveletekeredményei, valamint a vizsgált pénzügyi évben bonyolított pénzforgalom tekintetében hitelesentükrözik a Bank helyzetét.
(4) Az eljárási szabályzat meghatározza a bizottsági tagsághoz szükséges szakmai képesítéseket, és
megállapítja a bizottság tevékenységének részletes szabályait és feltételeit.
13. cikk
(korábbi 15. cikk)
A Bank az egyes tagállamokkal az adott állam által kijelölt hatóság útján érintkezik. Pénzügyi
műveletek végrehajtása során a Bank az adott tagállam nemzeti központi bankját vagy az adotttagállam által felhatalmazott más pénzügyi szervezetet veszi igénybe.
14. cikk
(korábbi 16. cikk)
(1) A Bank együttműködik a hasonló területeken működő nemzetközi szervezetekkel.
(2) A Bank a hitelintézetekkel és az egyéb pénzügyi szervezetekkel való együttműködés érdekében
megfelelő kapcsolatok kiépítésére törekszik azokban az országokban, amelyekre tevékenysége kiterjed.
15. cikk
(korábbi 17. cikk)
Egy tagállam vagy a Bizottság kérelmére, illetve hivatalból a Kormányzótanács az ezen alapokmány
7. cikkének értelmében általa megállapított irányelveket értelmezi, illetve kiegészíti az elfogadásukrairányadó rendelkezéseknek megfelelően.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/257
16. cikk
(korábbi 18. cikk)
(1) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 309. cikkében meghatározott feladat keretei
között a Bank –különösen kölcsönök és garanciák formájában –finanszírozást nyújt tagjainak,
valamint magán- vagy közvállalkozásoknak a tagállamok területein megvalósítandó beruházásokhozannyiban, amennyiben más forrásból megfelelő feltételekkel nem állnak rendelkezésre pénzeszközök.
A Bank azonban –az Igazgatótanács javaslatára a Kormányzótanács minősített többséggel hozott
határozata alapján –az egészben vagy részben a tagállamok területein kívül megvalósítandó
beruházásokat is finanszírozhatja.
(2) Amennyire csak lehetséges, a kölcsönök csak azzal a feltétellel nyújthatók, hogy más
finanszírozási forrásokat is felhasználnak.
(3) Vállalkozásnak vagy –a tagállamok kivételével –valamely testületnek nyújtott kölcsön
esetében a Bank a kölcsön nyújtását vagy attól a tagállamtól kapott garanciától teszi függővé, amelyneka területén a beruházást megvalósítják, vagy egyéb megfelelő garanciától, vagy az adós pénzügyi
helyzetének szilárdságától.
Az Igazgatótanács továbbá –a Kormányzótanács által a 7. cikk (3) bekezdése b) pontjának megfelelően
megállapított irányelvekkel összhangban, és ahol az Európai Unió működéséről szóló szerződés309. cikkében említett műveletek végrehajtása megköveteli –minősített többséggel eljárva megállapítja
az olyan finanszírozási műveletek feltételeit, amelyek különleges kockázatot képviselnek, és ennekmegfelelően különleges tevékenységnek minősülnek.
(4) A Bank garanciát vállalhat a köz- vagy magánvállalkozások, illetve egyéb testületek által az
Európai Unió működéséről szóló szerződés 309. cikkében említett projektek megvalósítása céljábólfelvett kölcsönökért.
(5) A Bank által nyújtott kölcsönök és garanciák kinnlevőségként fennálló mindenkori összege
nem haladhatja meg a jegyzett tőkéje, a tartalékok, a máshová nem sorolt céltartalék és az
eredménykimutatási többlet összegének 250 %-át. Az utóbbi összesített összeget csökkenteni kell a
Bank bármely jegyzett –akár befizetett, akár be nem fizetett –tőkerészesedésének összegével.
A Bank mindenkori kifizetett tőkerészesedése nem haladhatja meg a befizetett jegyzett tőke, a
tartalékok, az általános kockázati céltartalék és az eredménykimutatási többlet teljes összegének
megfelelő összeget.
Kivételt képeznek a Kormányzótanács és az Igazgatótanács által a (3) bekezdésnek megfelelően
meghatározott különleges tevékenységek, amelyek különleges céltartalékból részesülnek.
E bekezdést a Bank konszolidált éves beszámolójára is alkalmazni kell.
(6) Az árfolyamkockázattal szemben a Bank az általa megfelelőnek tartott záradékoknak
a kölcsön- és garanciaszerződésekbe történő foglalásával védekezik.C 115/258 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
17. cikk
(korábbi 19. cikk)
(1) A Bank által nyújtandó kölcsönök kamatát és a jutalékot és egyéb díjakat a tőkepiacon érvényes
feltételekhez kell igazítani, és úgy kell kiszámítani, hogy az ebből származó bevételb ől a Bank
teljesíthesse kötelezettségeit, fedezhesse költségeit és kockázatait, és a 22. cikkben előírt tartalékalapot
képezhessen.
(2) A Bank nem nyújthat kamatcsökkentési kedvezményt. Ha a finanszírozandó beruházás
természeténél fogva szükségesnek tűnik a kamat csökkentése, az érintett tagállam vagy egy harmadikszerv az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkével összeegyeztethető mértékben
kamattámogatást nyújthat.
18. cikk
(korábbi 20. cikk)
Finanszírozási műveletei során a Bank a következő elveket tartja szem előtt:
(1) Biztosítja pénzeszközeinek az Unió érdekében történő lehető legésszerűbb felhasználását.
Csak akkor nyújthat kölcsönt vagy garanciát, ha:a) a termelési szektorban működő vállalkozások által megvalósított beruházások esetében
a kamatfizetést és a törlesztést az üzemi nyereségből, egyéb esetekben pedig vagy a beruházás
megvalósításának helye szerinti állam kötelezettségvállalása útján vagy egyéb módon fedezik; és
b) a beruházás végrehajtása hozzájárul az általános gazdasági termelékenység növekedéséhez és
előmozdítja a belső piac megvalósítását.
(2) A Bank nem szerezhet érdekeltséget vállalkozásban, és nem vállalhat felelősséget annak
vezetésében, kivéve ha ezt a kölcsönadott pénzeszközök visszafizetésének biztosítása érdekében
jogainak védelme megköveteli.
Ugyanakkor a Kormányzótanács által a 7. cikk (3) bekezdése b) pontjának megfelelően megállapított
irányelvekkel összhangban, ha az Európai Unió működéséről szóló szerződés 309. cikkében említettműveletek végrehajtása megköveteli, az Igazgatótanács minősített többséggel eljárva megállapítja akereskedelmi vállalkozásban történő tőkerészesedés megszerzésének feltételeit, amennyiben ez
valamely beruházás vagy program finanszírozásához szükséges, általában valamely kölcsön vagy
garancia kiegészítéseként.
(3) Követeléseit a tőkepiacon értékesítheti és e célból adósaitól kötvények vagy egyéb értékpapírok
kibocsátását követelheti.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/259
(4) Sem a Bank, sem a tagállamok nem írhatnak elő olyan feltételeket, amelyek szerint a Bank által
kölcsönadott pénzeszközöket egy meghatározott tagállamban kell elkölteni.
(5) A Bank a kölcsön nyújtását nemzetközi pályázat kiírásához kötheti.
(6) A Bank sem egészben, sem részben nem finanszírozhat olyan beruházást, amely ellen az
a tagállam, amelynek területén a projektet meg kell valósítani, tiltakozik.
(7) Hitelnyújtási tevékenységét kiegészítendő a Bank technikai segítségnyújtási szolgáltatásokat
végezhet a Kormányzótanács által minősített többséggel meghatározott feltételekkel és ezenalapokmánynak megfelelően.
19. cikk
(korábbi 21. cikk)
(1) Bármely vállalkozás, köz- vagy magánintézmény közvetlenül a Bankhoz fordulhat finan-
szírozásért. A Bankhoz intézett kérelmeket a Bizottságon, vagy azon a tagállamon keresztül is be lehetnyújtani, amelynek területén a beruházást megvalósítják.
(2) A Bizottságon keresztül beadott kérelmeket véleményezésre be kell nyújtani ahhoz
a tagállamhoz, amelynek a területén a beruházást megvalósítják. A tagállamon keresztül beadott
kérelmeket a Bizottsághoz kell véleményezésre benyújtani. A valamely vállalkozás által közvetlenülbeadott kérelmeket mind az érintett tagállammal, mind pedig a Bizottsággal véleményeztetni kell.
Az érintett tagállamnak és a Bizottságnak két hónapon belül kell véleményt adnia. Ha e határidőn belül
nem nyilvánítanak véleményt, a Bank vélelmezheti, hogy a kérdéses beruházással szemben nem merült
fel kifogás.
(3) Az Igazgatási Bizottság által elé terjesztett finanszírozási műveletekről az Igazgatótanács
határoz.
(4) Az Igazgatási Bizottság megvizsgálja, hogy a hozzá benyújtott finanszírozási műveletek
megfelelnek-e ezen alapokmány rendelkezéseinek, különösen a 16. és 18. cikknek. Ha az IgazgatásiBizottság a finanszírozás mellett foglal állást, a vonatkozó javaslatot az Igazgatótanács elé terjeszti; azIgazgatási Bizottság kedvező véleményét általa lényegesnek tartott feltételekhez kötheti. Ha az
Igazgatási Bizottság a finanszírozás ellen foglal állást, a vonatkozó iratokat véleményével együtt az
Igazgatótanács elé terjeszti.
(5) A Igazgatási Bizottság kedvezőtlen véleménye esetén az Igazgatótanács csak egyhangú
határozattal engedélyezheti a kérdéses finanszírozást.
(6) A Bizottság kedvezőtlen véleménye esetén az Igazgatótanács csak egyhangú határozattal
engedélyezheti a kérdéses finanszírozást; a Bizottság által kijelölt igazgató e szavazásnál tartózkodik.C 115/260 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(7) Ha az Igazgatási Bizottság és a Bizottság egyaránt kedvezőtlen véleményt ad, az Igazgatótanács
finanszírozást nem engedélyezheti.
(8) Amennyiben egy jóváhagyott beruházásra vonatkozó finanszírozási műveletet a Bank jogainak
és érdekeinek védelmében át kell alakítani, az Igazgatási Bizottság késedelem nélkül megteszi az általaszükségesnek ítélt sürgősségi intézkedéseket, amelyekről haladéktalanul jelentést tesz az Igazgatóta-nácsnak.
20. cikk
(korábbi 22. cikk)
(1) A Bank a feladatai ellátásához szükséges pénzeszközöket a tőkepiacokról kölcsönzi.
(2) A Bank a tagállamok tőkepiacairól az e tőkepiacokra vonatkozó jogi rendelkezéseknek
megfelelően vehet fel kölcsönt.
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 139. cikke (1) bekezdésének értelmében eltéréssel
rendelkező tagállam hatáskörrel bíró hatóságai csak akkor élhetnek ez ellen kifogással, ha az adott
állam tőkepiacán komoly zavaroktól lehet tartani.
21. cikk
(korábbi 23. cikk)
(1) A Bank azokat a rendelkezésére álló pénzeszközöket, amelyekre kötelezettségei teljesítéséhez
nincs haladéktalanul szüksége, a következőképpen használhatja fel:
a) beruházhat pénzpiacokon;
b) a 18. cikk (2) bekezdésére is figyelemmel értékpapírt vehet vagy eladhat;c) a célkitűzéseivel összefüggő egyéb pénzügyi műveleteket végezhet.
(2) A 23. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül befektetéseinek kezelésekor a Bank nem végezhet
olyan devizaarbitrázst, amely nem közvetlenül kölcsönügyletei lebonyolításához, illetve az általa felvett
kölcsönökből vagy az általa nyújtott garanciákból eredő kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges.
(3) A Bank az e cikkben szabályozott területeken az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező
hatóságaival vagy nemzeti központi bankjával egyetértésben jár el.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/261
22. cikk
(korábbi 24. cikk)
(1) A jegyzett tőke 10 %-áig terjedő mértékben fokozatosan tartalékalapot kell képezni. Ha a Bank
kötelezettségeinek állása indokolttá teszi, az Igazgatótanács további tartalékok képzéséről határozhat.Amíg a tartalékalapot teljesen létre nem hozták, abba a következőket kell befizetni:
a) a tagállamok által az 5. cikk értelmében befizetendő összegekből a Bank által nyújtott
kölcsönökkel kapcsolatos kamatbevételt;
b) az a) pontban említett kölcsönök visszafizetéséből származó pénzeszközökből a Bank által
nyújtott kölcsönökkel kapcsolatos kamatbevételt
annyiban, amennyiben erre a kamatbevételre a Bank kötelezettségeinek teljesítéséhez és költségeinek
fedezéséhez nincs szükség.
(2) A tartalékalap forrásait úgy kell befektetni, hogy bármikor rendelkezésre álljanak az alap
céljának elérése érdekében.
23. cikk
(korábbi 25. cikk)
(1) A Bank eszközeit az Európai Unió működéséről szóló szerződés 309. cikkében meghatározott
feladatnak megfelelő pénzügyi műveletek elvégzése érdekében –az ezen alapokmány 21. cikkének
rendelkezéseit figyelembe véve –bármikor átválthatja egy olyan tagállam valutájára, amelynek
pénzneme nem az euro. A Bank lehetőség szerint tartózkodik az ilyen átváltások alkalmazásától, harendelkezik a szükséges pénznemben lévő készpénzzel vagy likvid eszközökkel.
(2) A Bank egy olyan tagállam valutájában meglévő eszközeit, amelynek pénzneme nem az euro,
csak az érintett tagállam beleegyezésével válthatja át egy harmadik ország valutájára.
(3) Tőkéjének befizetett részével, valamint a Közösségen kívüli piacokon kölcsönzött devizával
a Bank szabadon rendelkezhet.
(4) A tagállamok vállalják, hogy a Bank adósainak rendelkezésére bocsátják a Bank által
a területükön megvalósítandó beruházásokhoz nyújtott kölcsönök visszafizetéséhez, valamint az ilyen
kölcsönök után járó kamatok vagy a Bank által nyújtott garanciavállalás díjának megfizetéséhezszükséges devizát.C 115/262 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
24. cikk
(korábbi 26. cikk)
Ha egy tagállam az ebből az alapokmányból eredő tagsági kötelezettségeit –különösen a jegyzett
tőkében való részesedésének befizetésére vagy a kölcsöneinek törlesztésére vonatkozó kötelezettségét –
nem teljesíti, az ezen tagállam vagy állampolgárai részére történő kölcsön- vagy garancianyújtást
a Kormányzótanács minősített többséggel hozott határozatával fel lehet függeszteni.
Ez a határozat sem az államot, sem állampolgárait nem mentesíti a Bankkal szembeni kötelezettségei
alól.
25. cikk
(korábbi 27. cikk)
(1) Ha a Kormányzótanács elhatározza a Bank tevékenységének felfüggesztését, a Bank minden
tevékenységét haladéktalanul be kell szüntetni, kivéve azokat, amelyek a vagyona megfelelő
hasznosításának, védelmének és megőrzésének, valamint a tartozásai rendezésének biztosításához
szükségesek.
(2) Felszámolás esetén a Kormányzótanács kinevezi a felszámolókat és utasításokat ad számukra
a felszámolás végrehajtására vonatkozóan. A Kormányzótanács gondoskodik a személyzet tagjait
megillető jogok védelméről.
26. cikk
(korábbi 28. cikk)
(1) A Bank valamennyi tagállamban az adott tagállam jogában a jogi személyeknek biztosított
legteljesebb jogképességgel rendelkezik; így különösen ingó, illetve ingatlan vagyont szerezhet ésidegeníthet el, továbbá bíróság előtt eljárhat.
(2) A Bank vagyona mentes a bármilyen formában történő hatósági igénybevételtől vagy
kisajátítástól.
27. cikk
(korábbi 29. cikk)
Az egyrészről a Bank, másrészről annak hitelezői, adósai vagy bármely más személy közötti
jogvitákban a hatáskörrel rendelkező nemzeti bíróság jár el, kivéve azokat az eseteket, amelyekben az
Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel. A Bank bármely szerződésben választottbírósági
eljárást köthet ki.
A Bank minden tagállamban megjelöli az illetékességet megalapozó címét. A Bank azonban
szerződésben meghatározott illetékességet is kiköthet.
A Bank vagyonát és eszközeit csak bírósági határozattal lehet lefoglalni vagy végrehajtás alá vonni.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/263
28. cikk
(korábbi 30. cikk)
(1) A Kormányzótanács egyhangúlag eljárva jogi személyiséggel és pénzügyi függetlenséggel
rendelkező leányvállalatok vagy más jogi egységek létrehozásáról határozhat.
(2) A Kormányzótanács egyhangúlag fogadja el az (1) bekezdésben említett szervezetek
alapokmányát. Az alapokmány meghatározza különösen a szervezetek célkitűzéseit, szervezetifelépítését, tőkéjét, tagságát, székhelyét, pénzügyi forrásait, beavatkozási eszközeit és ellenőrzésiszabályait, valamint a Bank szerveivel fennálló viszonyukat.
(3) A Bank hatáskörébe tartozik, hogy részt vesz e szervezetek irányításában, és jegyzett
tőkéjükhöz a Kormányzótanács által egyhangúlag meghatározott összeg erejéig hozzájárul.
(4) Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet az (1) bekezdésben
említett szervezetekre –amennyiben azok az uniós jog hatálya alá tartoznak –, azok szerveinek tagjaira
feladataik ellátása során, valamint azok személyzetére is ugyanazokkal a feltételekkel kell alkalmazni,mint amelyek a Bankra vonatkoznak.
Arra az osztalékra, tőkenyereségre vagy az ilyen szervezetektől származó egyéb jövedelemre azonban,
amelyre a tagok –az Európai Unió és a Bank kivételével –jogosultak, továbbra is alkalmazni kell az
irányadó jog adózásra vonatkozó rendelkezéseit.
(5) Az Európai Unió Bírósága –a továbbiakban megállapított kereteken belül –hatáskörrel
rendelkezik az uniós jog hatálya alá tartozó szervezet szervei által elfogadott intézkedésekkelkapcsolatos jogvitákban. Az ilyen intézkedések ellen e szervezetek bármely tagja –e minőségében –,
illetve bármely tagállam keresetet indíthat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. cikkében
megállapított feltételek szerint.
(6) A Kormányzótanács egyhangúlag eljárva az uniós jog hatálya alá tartozó szervezetek
személyzetét a vonatkozó belső eljárási szabályok tekintetében a Bankkal közös szabályrendszerbe
sorolhatja.C 115/264 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(6.) JEGYZŐKÖNYV
AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEINEK, EGYES
SZERVEINEK, HIVATALAINAK ÉS SZERVEZETI
EGYSÉGEINEK SZÉKHELYÉRŐL
A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,
TEKINTETTEL az Európai Unió működéséről szóló szerződés 341. cikkére, valamint az Európai
Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 189. cikkére,
FELIDÉZVE ÉS MEGERŐSÍTVE az 1965. április 8-ai határozatot, és a jövőben létrejövő intézmények,
szervek, hivatalok és szervezeti egységek székhelyére vonatkozó határozatok sérelme nélkül,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez, az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó
szerződéshez csatolnak:
Egyetlen cikk
a) Az Európai Parlament székhelye Strasbourg, ahol a tizenkét, havonta tartandó plenáris ülésszak
zajlik, beleértve a költségvetési ülésszakot is. A további plenáris ülésszakokat Brüsszelben tartják.Az Európai Parlament bizottságai Brüsszelben üléseznek. Az Európai Parlament Főtitkársága és
annak szervezeti egységei Luxembourgban maradnak.
b) A Tanács székhelye Brüsszel. Április, június és október hónapban a Tanács Luxembourgban tartja
üléseit.
c) A Bizottság székhelye Brüsszel. Az 1965. április 8-ai határozat 7., 8. és 9. cikkében felsorolt
szervezeti egységek Luxembourgban kerülnek létrehozásra.
d) Az Európai Unió Bíróságának székhelye Luxembourg.e) A Számvevőszék székhelye Luxembourg.
f) A Gazdasági és Szociális Bizottság székhelye Brüsszel.
g) A Régiók Bizottságának székhelye Brüsszel.h) Az Európai Beruházási Bank székhelye Luxembourg.
i) Az Európai Központi Bank székhelye Frankfurt.
j) Az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) székhelye Hága.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/265
(7.) JEGYZŐKÖNYV
AZ EURÓPAI UNIÓ KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS
MENTESSÉGEIRŐL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
FIGYELEMBE VÉVE , hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 343. cikkének és az Európai
Atomenergia-közösséget (Euratom) létrehozó szerződés 191. cikkének megfelelően az Európai Uniót
és az Euratomot a tagállamok területén megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és
mentességek,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez, az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozószerződéshez csatolnak:
I. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓ VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI
1. cikk
Az Unió helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, igénybevétel, elkobzás és
kisajátítás alól. Az Unió vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő
közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.
2. cikk
Az Unió irattárai sérthetetlenek.
3. cikk
Az Unió, az Unió követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvetlen adó alól.
A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és
ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagyvisszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor az Unió hivatalos használatra jelentős összegűbeszerzéseket hajtanak végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása
azonban nem járhat az Unión belüli versenyt torzító hatással.
Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások
díjának felelnek meg.C 115/266 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
4. cikk
Az Unió a hivatali használatukra szánt árucikkek tekintetében mentességet élveznek minden behozatali
és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon importált árucikkek sem ellenérték
fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az országnak a területén, ahová azokat importálták,
kivéve ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételek mellett történik.
Az Unió saját kiadványaik tekintetében szintén mentességet élveznek minden kiviteli és behozatali
vám, valamint tilalom és korlátozás alól.
II. FEJEZET
KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER
5. cikk
(korábbi 6. cikk)
Az Unió intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbítása tekintetében
valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai
képviseleteket részesíti.
Az Unió intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzúrázhatók.
6. cikk
(korábbi 7. cikk)
Az uniós intézmények elnökei az uniós intézmények tagjai és alkalmazottai részére a Tanács által
egyszerű többséggel előírt formájú útiokmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagállamok
hatóságai érvényes útiokmányként fogadnak el. Ezt az útiokmányt az Unió tisztviselőinek személyzetiszabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított
előírásoknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki.
A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az útiokmányokat harmadik
államok területén is érvényes útiokmányként ismerjék el.
III. FEJEZET
AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI
7. cikk
(korábbi 8. cikk)
Az Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó Európai parlamenti tagok
szabad mozgására vonatkozóan semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/267
Az Európai Parlament tagjai a vám- és devizaellenőrzést illetően:
a) saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes
hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők,
b) a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi
kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői.
8. cikk
(korábbi 9. cikk)
A feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament
tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá.
9. cikk
(korábbi 10. cikk)
Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt, az Európai Parlament tagjai:
a) saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik,b) a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra
vonatkozó intézkedés alól.
A mentesség akkor is megilleti a tagokat, amikor az Európai Parlament üléseinek helyére utaznak,
illetve onnan visszatérnek.
Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor valamely tagot bűncselekmény
elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet
azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentességét felfügessze.
IV. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ
TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK
10. cikk
(korábbi 11. cikk)
Az uniós intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint az őtanácsadóik és
szakértőik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés
során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.
Ezt a cikket az Unió tanácsadó szerveinek tagjaira is alkalmazni kell.C 115/268 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
V. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓ TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI
11. cikk
(korábbi 12. cikk)
Az egyes tagállamok területén az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgárságuktól
függetlenül:
a) a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak az Unióval szemben fennálló
felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől az Európai Unió Bíró-ságának az Unió, valamint az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkalkapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükbenvégrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve,mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is
megilleti őket,
b) házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások,
illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá,
c) a valuta- és devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek
a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik,
d) az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be
saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor
az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használatitárgyaikat, mindkét esetben azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknekmegfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják,
e) vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet
a legutolsó tartózkodási helyük vagy az állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belsőpiacán érvényes feltételek mellett szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkétesetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően.
12. cikk
(korábbi 13. cikk)
Az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai az Unió által számukra fizetett illetmények, bérek és
járandóságok után kötelesek adót fizetni az Unió javára az Európai Parlament és a Tanács által rendesjogalkotási eljárás keretében, az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően elfogadottrendeletekben meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően.
Az Unió által számukra kifizetett illetmények, bérek és járandóságok tekintetében nemzeti
adókötelezettség alól mentességet élveznek.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/269
13. cikk
(korábbi 14. cikk)
A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint az Unió tagállamai
között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor az Unió azontisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik –kizárólag az Unió szolgálatában végzett feladataik ellátása
miatt –az Unió szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon
kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük
szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, minthaez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja az Uniónak. Ezta rendelkezést alkalmazni kell a házastársakra is, amennyiben ez utóbbiak nem végeznek külön keresőtevékenységet, illetve az e cikkben említett személyek által eltartott és az őgondozásuk alatt álló
gyermekekre is.
Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó
vagyona ebben az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól; az adó megállapítása céljábólaz ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha az adózás szempontjából lakóhely szerinti országbanvolna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó
nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkalmazására is.
E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgálatában
végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figyelembe.
14. cikk
(korábbi 15. cikk)
Az Európai Parlament és a Tanács az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően rendes
jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az Unió tisztviselői és egyébalkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét.
15. cikk
(korábbi 16. cikk)
Az Európai Parlament és a Tanács az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően rendes
jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az uniós tisztviselők és egyébalkalmazottak azon kategóriáit, akikre a 11. cikket, a 12. cikk második bekezdését és a 13. cikketrészben vagy egészben alkalmazni kell.
Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre
továbbítani kell a tagállamok kormányainak.C 115/270 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
VI. FEJEZET
A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI UNIÓHOZ AKKREDITÁLT
KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI
16. cikk
(korábbi 17. cikk)
Az a tagállam, amelynek területén az Unió székhelye található, a harmadik országoknak az Unióhoz
akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja.
VII. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
17. cikk
(korábbi 18. cikk)
Az Unió tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag az Unió érdekében lehet különféle
kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni.
Valamennyi uniós intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai részére
biztosított mentességet olyan esetben, amikor az illető intézmény megítélése szerint a mentesség
visszavonása nem ellentétes az Unió érdekével.
18. cikk
(korábbi 19. cikk)
Az uniós intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett
tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival.
19. cikk
(korábbi 20. cikk)
A 11–14. és a 17. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell.
20. cikk
(korábbi 21. cikk)
A 11–14. és a 17. cikket alkalmazni kell az Európai Unió Bíróságának bíráira, főtanácsnokaira,
hivatalvezetőjére, valamint segédelőadóira; ez a rendelkezés az Európai Unió Bíróságának alap-
okmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozórendelkezéseit nem érinti.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/271
21. cikk
(korábbi 22. cikk)
Ezt a jegyzőkönyvet továbbá –a Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sérelme nélkül
–alkalmazni kell az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint
a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire.
Az Európai Beruházási Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye szerinti
államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatosalakiságok alól. Hasonlóképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámolása sem keletkeztet semmiféle
közteher-fizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfelelően
végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.
22. cikk
(korábbi 23. cikk)
Ezt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank
alapokmányáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra,szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell.
Az Európai Központi Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá az adózás valamennyi formája
és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a Bank székhelye szerinti
államban. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi
Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettséghatálya alá.C 115/272 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(8.) JEGYZŐKÖNYV
AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
6. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSÉVEL ÖSSZEFÜGGÉSBEN
AZ UNIÓNAK AZ EMBERI JOGOK ÉS ALAPVETŐ
SZABADSÁGOK VÉDELMÉRŐL SZÓLÓ EURÓPAI
EGYEZMÉNYHEZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
1. cikk
Az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez (a
továbbiakban: európai egyezmény) történő, az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének(2) bekezdésében előírt csatlakozásával kapcsolatos megállapodásnak rendelkeznie kell az Unió ésaz uniós jog sajátos jellemzőinek megőrzéséről, különös tekintettel:
a) az Uniónak az európai egyezmény ellenőrző szerveiben való esetleges részvételére vonatkozó
különleges szabályokra;
b) az annak biztosításához szükséges mechanizmusokra, hogy a nem tagállamok által benyújtott
kereseteket és az egyéni kereseteket megfelelően a tagállamok, illetve –adott esetben –az Unió
ellen helyesen nyújtsák be.
2. cikk
Az 1. cikkben említett megállapodásnak biztosítania kell, hogy a csatlakozás nem érinti sem az Unió,
sem az Unió intézményeinek hatásköreit. Biztosítania kell továbbá, hogy az abban foglaltak semmilyenmódon nem befolyásolják a tagállamoknak az európai egyezménnyel, és különösen annakjegyzőkönyveivel, továbbá a tagállamok által az európai egyezmény 15. cikkével összhangban tett,az európai egyezménytől eltérő intézkedésekkel és a tagállamok által az európai egyezmény
57. cikkével összhangban tett fenntartásokkal kapcsolatos helyzetét.
3. cikk
Az 1. cikkben említett rendelkezések egyike sem érinti az Európai Unió működéséről szóló szerződés
344. cikkét.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/273
(9.) JEGYZŐKÖNYV
AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
16. CIKKE (4) BEKEZDÉSÉNEK ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ
MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 238. CIKKE
(2) BEKEZDÉSÉNEK EGYRÉSZRŐL 2014.
NOVEMBER 1. ÉS 2017. MÁRCIUS 31. KÖZÖTTI,
MÁSRÉSZRŐL 2017. ÁPRILIS 1-JÉTŐL KEZDŐDŐ
VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ TANÁCSI
HATÁROZATRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
FIGYELEMBE VÉVE , hogy az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikke (4) bekezdésének és az Európai
Unió működéséről szóló szerződés 238. cikke (2) bekezdésének egyrészről 2014. november 1. és2017. március 31. közötti, másrészről 2017. április 1-jétől kezdődő végrehajtásáról szóló tanácsi
határozatról (a továbbiakban: a határozat) való megállapodás a Lisszaboni Szerződés jóváhagyásakor
alapvető fontosságú volt,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
Egyetlen cikk
Azt megelőzően, hogy a Tanács bármely olyan tervezetet megvizsgál, amelynek célja akár a
határozatnak vagy a határozat valamely rendelkezésének módosítása vagy hatályon kívül helyezése,akár az Unió egy másik jogi aktusának módosítása révén hatályának vagy tartalmának közvetettmódosítása, az Európai Tanács az Európai Unióról szóló szerződés 15. cikkének (4) bekezdésével
összhangban konszenzussal eljárva előzetes tanácskozást tart az említett tervezetről.C 115/274 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(10.) JEGYZŐKÖNYV
AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
42. CIKKÉVEL LÉTREHOZOTT ÁLLANDÓ
STRUKTURÁLT EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
TEKINTETTEL az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkének (6) bekezdésére és 46. cikkére,
EMLÉKEZTETVE arra, hogy az Unió közös kül- és biztonságpolitikát folytat, amely a tagállamok fellépései
között egyre növekvő fokú összhang megvalósításán alapul,
EMLÉKEZTETVE arra, hogy a közös biztonság- és védelempolitika a közös kül- és biztonságpolitika
szerves része; hogy e politika polgári és katonai eszközök igénybevételével biztosítja az Unió műveleti
képességét; hogy az Unió ezeket az eszközöket az Egyesült Nemzetek Alapokmányának alapelveivelösszhangban igénybe veheti az Európai Unióról szóló szerződés 43. cikkében említett, az Unión kívülibékefenntartó, konfliktusmegelőző és a nemzetközi biztonságot erősítő missziókban; hogy a fenti
feladatokat a tagállamok által rendelkezésre bocsátott képességek alkalmazásával, az egységes erőelvével összhangban kell végrehajtani,
EMLÉKEZTETVE arra, hogy az Unió közös biztonság- és védelempolitikája nem érinti az egyes tagállamok
biztonság- és védelempolitikájának egyedi jellegét,
EMLÉKEZTETVE arra, hogy az Unió közös biztonság- és védelempolitikája tiszteletben tartja azoknak a
tagállamoknak az Észak-atlanti Szerződés alapján vállalt kötelezettségeit, amelyek közös védelmüket azÉszak-atlanti Szerződés Szervezetében látják megvalósítottnak, és összeegyeztethető az annak
keretében meghatározott közös biztonság- és védelempolitikával,
ABBAN A MEGGYŐZŐDÉSBEN , hogy az Unió megerősített szerepe a biztonsági és védelmi kérdésekkel
kapcsolatban –az úgynevezett „Berlin plusz” rendszernek megfelelően –hozzájárul a megújult Atlanti
Szövetség életképességéhez,
AZZAL AZ ELHATÁROZÁSSAL , hogy biztosítsák, hogy az Unió a nemzetközi közösségben teljeskörűen
eleget tudjon tenni kötelezettségeinek,
FELISMERVE , hogy az Egyesült Nemzetek Szervezete kérheti az Unió segítségét az Egyesült Nemzetek
Alapokmánya VI. és VII. fejezete alapján megkezdett missziók sürgős végrehajtásához,
FELISMERVE , hogy a biztonság- és védelempolitika erősítése a tagállamok részéről erőfeszítéseket kíván a
képességek területén,
ANNAK TUDATÁBAN , hogy az európai biztonság- és védelempolitika fejlődésének új szakaszába lépés az
érintett tagállamok elszánt erőfeszítésével jár,
EMLÉKEZTETVE annak fontosságára, hogy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője az állandó
strukturált együttműködéssel kapcsolatos minden intézkedésben teljeskörűen részt vegyen,2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/275
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
1. cikk
Az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkének (6) bekezdésében említett állandó strukturált
együttműködés bármely tagállam számára nyitva áll, amely –a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének
időpontjától –vállalja, hogy:
a) védelmi képességeit intenzívebben fejleszti a többnemzetiségű erők, a fő európai fejlesztési
programok, valamint a védelmiképesség-fejlesztési, kutatási, beszerzési és fegyverzeti kérdésekkel
foglalkozó ügynökség (Európai Védelmi Ügynökség) tevékenységéhez való nemzeti hozzájárulá-
sainak, illetve –adott esetben –az azokban való részvételének fejlesztésével, és
b) rendelkezik az ahhoz szükséges képességekkel, hogy legkésőbb 2010-ig –akár nemzeti szinten,
akár egy többnemzetiségű erőkből álló csoport részeként –olyan célzott harci egységeket
bocsásson a tervezett missziók rendelkezésére, amelyek taktikai szinten gyorsreagálású taktikaicsoportként épülnek fel a támogató elemekkel, köztük a közlekedés- és a logisztikabiztosítóelemekkel együtt, és amelyek –különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetének felkérésére –
alkalmasak az Európai Unióról szóló szerződés 43. cikkében említett feladatok 5–30 napon belüli
végrehajtására, továbbá amelyek egy kezdeti 30 napos időszakon át fenntarthatók, és legalább 120
napra meghosszabbíthatók.
2. cikk
Az 1. cikkben említett célkitűzések elérése érdekében az állandó strukturált együttműködésben részt
vevő tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy:
a) a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésétől kezdődően együttműködnek egymással a védelmi
felszerelések tárgyában történő beruházások kiadási szintjére vonatkozó jóváhagyott célkitűzések
megvalósítása érdekében, valamint rendszeresen felülvizsgálják e célkitűzéseket a biztonságikörnyezet és az Unió nemzetközi kötelezettségei fényében;
b) védelmi berendezéseiket a lehető legnagyobb mértékben közelítik egymáshoz, különösen katonai
szükségleteik meghatározásának összehangolásával, védelmi eszközeik és képességeik össze-vonásával és –szükség esetén –szakosításával, valamint a képzés és a logisztika területén történő
együttműködés ösztönzésével;
c) konkrét intézkedéseket hoznak katonai erejük rendelkezésre állásának, interoperabilitásának,
rugalmasságának és bevethetőségének fokozása érdekében, különösen közös célkitűzéseikmeghatározásával a katonai kötelezettségvállalások területén, beleértve –adott esetben –a
nemzeti döntéshozatali eljárások felülvizsgálatát;
d) együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy megtegyék a szükséges intézkedéseket –a
többnemzetiségű megközelítéseket is beleértve és az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének
keretében vállalt kötelezettségek sérelme nélkül –a„Képességfejlesztési Mechanizmus” keretében
észlelt hiányosságok megszüntetésére;C 115/276 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
e) adott esetben részt vesznek az Európai Védelmi Ügynökség keretében nagyszabású közös vagy
európai felszerelési programok kidolgozásában.
3. cikk
Az Európai Védelmi Ügynökség hozzájárul a képességekre vonatkozóan a részt vevő tagállamok
hozzájárulásainak, így különösen a 2. cikk alapján megállapítandó feltételek szerint biztosított
hozzájárulások rendszeres értékeléséhez, és erről évente legalább egy alkalommal jelentést készít. Az
értékelés az Európai Unióról szóló szerződés 46. cikkével összhangban elfogadott tanácsi ajánlások éshatározatok alapjául szolgálhat.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/277
(11.) JEGYZŐKÖNYV
AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
42. CIKKÉRŐL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
SZEM ELŐTT TARTVA annak szükségességét, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikke
(2) bekezdésének rendelkezéseit teljes körűen végrehajtsák,
SZEM ELŐTT TARTVA , hogy az Unió 42. cikk szerinti politikája nem érinti azoknak a tagállamoknak az
Észak-atlanti Szerződés alapján vállalt kötelezettségeit, amelyek közös védelmüket a NATO-ban látják
megvalósítottnak, és hogy e politika összeegyeztethető az annak keretében meghatározott közös
biztonság- és védelmi politikával,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésben, amelyet az Európai Unióról szóló szerződéshez és az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
Az Európai Unió a Nyugat-európai Unióval közösen intézkedéseket hoz a közöttük megvalósuló
fokozott együttműködésre vonatkozóan.C 115/278 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(12.) JEGYZŐKÖNYV
A TÚLZOTT HIÁNY ESETÉN KÖVETENDŐ
ELJÁRÁSRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
AZZAL AZ ÓHAJJAL , hogy megállapítsák az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkében
említett túlzott hiány esetén követendő eljárás részletes szabályait,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
1. cikk
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (2) bekezdésében említett
referenciaértékek a következők:
— 3 % a tervezett vagy tényleges költségvetési hiánynak a bruttó hazai termékhez viszonyított
arányára vonatkozóan;
— 60 % az államadósságnak a piaci árakon számított bruttó hazai termékhez viszonyított arányára
vonatkozóan.
2. cikk
Az említett szerződés 126. cikkében és e jegyzőkönyvben:
— „költségvetési”: államháztartási, azaz központi kormányzati, regionális vagy helyi önkormányzati,
valamint a társadalombiztosítási alapoknál felmerülő –kivéve a kereskedelmi ügyleteket —, az
Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszerében szereplő meghatározás szerint;
— „hiány”: az Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszerében meghatározott nettó hitelfelvétel;— „beruházás”: az Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszerében meghatározott bruttó
felhalmozás;
— „adósság”: az év végén névértéken fennálló és az első francia bekezdésben meghatározott
kormányzati ágazatok között és az azokon belül összevont teljes bruttó adósság.
3. cikk
A túlzott hiány esetén követendő eljárás hatékonyságának biztosítása érdekében a tagállamok
kormányai ezen eljárás szerint felelősek a 2. cikk első francia bekezdésében meghatározott2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/279
államháztartási hiányért. A tagállamok biztosítják, hogy a költségvetés területén alkalmazott nemzeti
eljárások lehetővé tegyék számukra a Szerződésekből ezen a területen fakadó kötelezettségeik
teljesítését. A tagállamok tervezett és tényleges hiányukról, valamint adósságuk szintjéről
haladéktalanul és rendszeresen tájékoztatják a Bizottságot.
4. cikk
Az e jegyzőkönyv alkalmazásához felhasználandó statisztikai adatokat a Bizottság biztosítja.C 115/280 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(13.) JEGYZŐKÖNYV
A KONVERGENCIAKRITÉRIUMOKRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
AZZAL AZ ÓHAJJAL , hogy közelebbről meghatározzák az Európai Unió működéséről szóló szerződés
140. cikkének (1) bekezdésében említett konvergenciakritériumokat, amelyeknek az eltérésselrendelkező tagállamok eltérésének megszüntetéséről szóló határozatok meghozatalakor az Unió
számára iránymutatásul kell szolgálniuk,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
1. cikk
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 140. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésében
említett árstabilitási kritérium azt jelenti, hogy egy tagállam fenntartható árstabilitással és a vizsgálatotmegelőző egy éves időszakon keresztül az árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató legfeljebb
három tagállam átlagos inflációs rátáját legfeljebb 1,5 százalékponttal meghaladó inflációs rátával
rendelkezett. Az inflációt a fogyasztói árindex segítségével összehasonlítható alapon, a tagállamifogalommeghatározások közötti eltérések figyelembevételével kell meghatározni.
2. cikk
Az említett szerződés 140. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében említett állami
költségvetési helyzetre vonatkozó kritérium azt jelenti, hogy a vizsgálat időpontjában a tagállam nemáll a Tanács által a túlzott hiány fennállásáról az említett szerződés 126. cikke (6) bekezdésének
értelmében hozott határozat hatálya alatt.
3. cikk
Az említett szerződés 140. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében említett, az Európai
Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusában történő részvételre vonatkozó kritérium azt jelenti,
hogy egy tagállam a vizsgálatot megelőző legalább két éven keresztül komoly feszültségek nélkül az
Európai Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusa által előírt normál ingadozási sávokon belülmaradt. Így különösen azt, hogy ugyanezen időszak alatt a tagállam saját kezdeményezésére nem
értékelte le valutájának bilaterális középárfolyamát az euróval szemben.
4. cikk
Az említett szerződés 140. cikke (1) bekezdésének negyedik francia bekezdésében említett kamatokra
vonatkozó konvergenciakritérium azt jelenti, hogy egy tagállam a vizsgálatot megelőző egy éves
időszakon keresztül az árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató legfeljebb három tagállam2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/281
átlagos nominális hosszú távú kamatát legfeljebb 2 százalékponttal meghaladó kamattal rendelkezett.
A kamatokat a hosszú lejáratú államkötvények vagy azokkal összehasonlítható értékpapírok alapján,
a tagállami fogalommeghatározások közötti eltérések figyelembevételével kell meghatározni.
5. cikk
Az e jegyzőkönyv alkalmazásához felhasználandó statisztikai adatokat a Bizottság biztosítja.
6. cikk
A Tanács a Bizottság javaslata alapján, valamint az Európai Parlamenttel, az EKB-val, és a Gazdasági és
Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően egyhangúlag megfelelő rendelkezéseket fogad el
az említett szerződés 140. cikkében említett konvergenciakritériumok részletes szabályainak
megállapítására, amelyek ezután e jegyzőkönyv helyébe lépnek.C 115/282 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(14.) JEGYZŐKÖNYV
AZ EUROCSOPORTRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
AZZAL AZ ÓHAJJAL , hogy javítsák a fokozottabb gazdasági növekedés feltételeit az Európai Unióban, és e
célból elősegítsék az euroövezetben a gazdaságpolitikák egyre szorosabb összehangolását,
ANNAK TUDATÁBAN , hogy külön rendelkezéseket szükséges megállapítani az azon tagállamok közötti
megerősített párbeszéd érdekében, amelyek pénzneme az euro, mindaddig, amíg az euro az Unió
valamennyi tagállamának pénznemévé nem válik,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
1. cikk
Azon tagállamok miniszterei, amelyek pénzneme az euro, egymás között informálisan üléseznek.
Ezekre az ülésekre szükség esetén, azzal a céllal kerül sor, hogy megvitassák az általuk a közös valutávalösszefüggésben közösen viselt különleges felelősséggel kapcsolatos kérdéseket. A Bizottság részt veszaz üléseken. Az Európai Központi Bankot meg kell hívni ezekre az ülésekre, amelyeket a Bizottságképviselői, és azon tagállamok pénzügyekért felelős minisztereinek képviselői készítenek elő, amelyek
pénzneme az euro.
2. cikk
Azon tagállamok miniszterei, amelyek pénzneme az euro, e tagállamok többségével két és fél évre
elnököt választanak.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/283
(15.) JEGYZŐKÖNYV
EGYES NAGY BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG
EGYESÜLT KIRÁLYSÁGÁRA VONATKOZÓ
RENDELKEZÉSEKRŐL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
ELISMERVE , hogy kormányának és parlamentjének erre vonatkozó külön határozata nélkül az Egyesült
Királyság nem kötelezhető és nem vállal kötelezettséget arra, hogy bevezesse az eurót,
TEKINTETTEL arra, hogy 1996. október 16-án és 1997. október 30-án az Egyesült Királyság kormánya
bejelentette a Tanácsnak, hogy nem kíván részt venni a gazdasági és monetáris unió harmadikszakaszában,
TUDOMÁSUL VÉVE az Egyesült Királyság Kormányának azon gyakorlatát, hogy hiteligényét a magán-
szektornak történő adósságeladással finanszírozza,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
1. Az Egyesült Királyság csak akkor kötelezhető az euro bevezetésére, ha erre irányuló szándékát
bejelenti a Tanácsnak.
2. Tekintettel az Egyesült Királyság kormányának az 1996. október 16-i és az 1997. október 30-i, a
Tanácshoz címzett bejelentésére, a 3–8. és a 10. pontot az Egyesült Királyságra alkalmazni kell.
3. Az Egyesült Királyság fenntartja a monetáris politika területén a nemzeti joga szerint fennálló
hatásköreit.
4. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 282. cikkének (2) bekezdése –az első és az utolsó
mondat kivételével –, 282. cikkének (5) bekezdése, 119. cikkének második bekezdése, 126. cikkének
(1), (9) és (11) bekezdése, 127. cikkének (1)–(5) bekezdése, 128. cikke, 130. cikke, 131. cikke,132. cikke, 133. cikke, 138. cikke, 140. cikkének (3) bekezdése, 219. cikke, valamint 283. cikke azEgyesült Királyságra nem alkalmazható. Szintén nem alkalmazható az Egyesült Királyságra az e
szerződés 121. cikkének (2) bekezdése az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások azon részeinek
elfogadása tekintetében, amelyek általános jelleggel az euroövezetre vonatkoznak. Az e rendelkezé-sekben az Unióra vagy a tagállamokra történő hivatkozások nem vonatkoznak az Egyesült Királyságra,
a nemzeti központi bankokra történő hivatkozások pedig nem vonatkoznak a Bank of England-re.
5. Az Egyesült Királyság törekszik a túlzott költségvetési hiány elkerülésére.
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 143. és 144. cikkét továbbra is alkalmazni kell az
Egyesült Királyságra. A 134. cikk (4) bekezdését és a 142. cikket az Egyesült Királyságra úgy kellalkalmazni, mintha eltéréssel rendelkezne.C 115/284 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
6. Az Egyesült Királyság szavazati jogát a Tanácsnak a 4. pontban felsorolt cikkekben említett jogi
aktusai tekintetében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 139. cikke (4) bekezdésének első
albekezdésében említett esetekben fel kell függeszteni. Ezekre az esetekre az említett szerződés
139. cikke (4) bekezdésének második albekezdését kell alkalmazni.
Az Egyesült Királyság nem jogosult arra sem, hogy részt vegyen az EKB elnökének, alelnökének és
Igazgatósága többi tagjának az említett szerződés 283. cikke (2) bekezdésének második albekezdése
szerinti kinevezésében.
7. A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló
jegyzőkönyv („alapokmány” ) 3., 4., 6., 7., 9.2., 10.1., 10.3., 11.2., 12.1., 14., 16., 18–20., 22., 23., 26.,
27., 30–34. és 49. cikkét az Egyesült Királyságra nem kell alkalmazni.
Az e cikkekben az Unióra vagy a tagállamokra történő hivatkozások nem vonatkoznak az Egyesült
Királyságra, a nemzeti központi bankokra vagy a részvényesekre történő hivatkozások pedig nem
vonatkoznak a Bank of England-re.
Az alapokmány 10.3. és 30.2. cikkében az „EKB jegyzett tőkéjére” történő hivatkozások nem
vonatkoznak az Bank of England által jegyzett tőkére.
8. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 141. cikkének (1) bekezdését és az alapokmány
43–47. cikkét –akár van eltéréssel rendelkező tagállam, akár nincs –a következő módosításokkal kell
alkalmazni:
a) a 43. cikkben az EKB és az EMI feladataira történő hivatkozások azokra a feladatokra
vonatkoznak, amelyeket az Egyesült Királyságnak az euro bevezetését elutasító esetleges
határozata következtében euro bevezetését követően továbbra is teljesíteni kell;
b) a 46. cikkben említett feladatokon túlmenően az EKB tanácsot ad és hozzájárul a Tanács
valamennyi olyan határozatának előkészítéséhez is, amelyet a 9. pont a) és c) alpontjának
megfelelően az Egyesült Királyságra vonatkozóan hoz meg;
c) a Bank of England az EKB jegyzett tőkéjében való részesedését a működési költségekhez történő
hozzájárulásként ugyanazon az alapon fizeti be, mint az eltéréssel rendelkező tagállamok nemzeti
központi bankjai.
9. Az Egyesült Királyság bármikor bejelentheti az euro bevezetésére vonatkozó szándékát. Ebben az
esetben:
a) az Egyesült Királyság csak akkor jogosult az euro bevezetésére, ha a szükséges feltételeknek eleget
tesz. A Tanács –az Egyesült Királyság kérelmére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés
140. cikkének (1) és (2) bekezdésében megállapított feltételekkel és eljárásnak megfelelően –
határoz arról, hogy az Egyesült Királyság eleget tesz-e a szükséges feltételeknek.
b) a Bank of England ugyanazon az alapon fizeti be a jegyzett tőkében való részesedését, ruház át
devizatartalékot megtestesítő eszközöket az EKB-ra és járul hozzá annak tartalékaihoz, mint egy
olyan tagállam nemzeti központi bankja, amelynek eltérését megszüntették.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/285
c) a Tanács az említett szerződés 140. cikkének (3) bekezdésében megállapított feltételekkel és
eljárásnak megfelelően meghozza azokat az egyéb határozatokat, amelyek ahhoz szükségesek,
hogy az Egyesült Királyság bevezesse az eurót.
Ha az Egyesült Királyság e jegyzőkönyv rendelkezéseinek értelmében bevezeti az eurót, a 3–8. pont
hatályát veszti.
10. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 123. cikkét, valamint az alapokmány 21.1. cikkét
nem érintve, mindaddig, amíg az Egyesült Királyság be nem vezeti az eurót, az Egyesült KirályságKormánya fenntarthatja a Bank of England által biztosított úgynevezett „ways and means” hitelfelvételi
lehetőséget.C 115/286 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(16.) JEGYZŐKÖNYV
EGYES DÁNIÁRA VONATKOZÓ
RENDELKEZÉSEKRŐL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
FIGYELEMMEL arra, hogy a dán alkotmány olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek népszavazás
kiírását tehetik szükségessé azt megelőzően, hogy Dánia lemond a mentességéről,
TEKINTETTEL arra, hogy 1993. november 3-án Dánia kormánya bejelentette a Tanácsnak, hogy nem
kíván részt venni a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
1. Tekintettel Dánia kormányának 1993. november 3-i, a Tanácshoz címzett bejelentésére, Dánia
mentességben részesül. A mentesség következményeként a Szerződéseknek, valamint az EKB ésa KBER alapokmányának az eltérésekre vonatkozó cikkeit és rendelkezéseit Dániára is alkalmazni kell.
2. A mentesség megszüntetését illetően az Európai Unió működéséről szóló szerződés 140. cikkében
említett eljárást kizárólag Dánia kérelmére lehet kezdeményezni.
3. A mentességi jogállás megszüntetése esetén e jegyzőkönyv hatályát veszti.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/287
(17.) JEGYZŐKÖNYV
DÁNIÁRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
AZZAL AZ ÓHAJJAL , hogy rendezzenek egyes Dániát érintő sajátos problémákat,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló
jegyzőkönyv 14. cikkének rendelkezései nem érintik Dánia Nemzeti Bankjának azt a jogát, hogy ellássameglévő feladatait a Dán Királyságnak azokra a részeire vonatkozóan, amelyek nem részei az Uniónak.C 115/288 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(18.) JEGYZŐKÖNYV
FRANCIAORSZÁGRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
AZZAL AZ ÓHAJJAL , hogy figyelembe vegyenek egy Franciaországot érintő sajátos kérdést,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szerződéshez és az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
Franciaország a nemzeti jogában meghatározott feltételekkel továbbra is rendelkezik a pénzkibocsátás
előjogával Új-Kaledónia, Francia Polinézia, továbbá Wallis és Futuna területén, és kizárólagosanjogosult a CFP-frank paritásának meghatározására.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/289
(19.) JEGYZŐKÖNYV
AZ EURÓPAI UNIÓ KERETÉBE BEILLESZTETT
SCHENGENI VÍVMÁNYOKRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
TUDOMÁSUL VÉVE , hogy az Európai Unió egyes tagállamai által 1985. június 14-én, illetve 1990.
június 19-én Schengenben aláírt, a közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről
szóló megállapodások, valamint az ezekhez kapcsolódó megállapodások és az e megállapodásokalapján elfogadott szabályok az 1997. október 2-i Amszterdami Szerződéssel beépültek az EurópaiUnió keretei közé,
AZZAL AZ ÓHAJJAL , hogy megőrizzék a schengeni vívmányoknak az Amszterdami Szerződés
hatálybalépése óta végbement fejlődését, valamint hogy e vívmányokat továbbfejlesszék annakérdekében, hogy hozzájáruljanak azon cél eléréséhez, hogy az Unió polgárai számára egy belső határok
nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget biztosítsanak,
FIGYELEMMEL Dánia különleges helyzetére,
FIGYELEMMEL arra a tényre, hogy Írország, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült
Királysága nem részesei a schengeni vívmányok minden egyes rendelkezésének; hogy mindazonáltalrendelkezni kell annak lehetőségéről, hogy e tagállamok e vívmányok más rendelkezéseit teljesen vagyrészben elfogadják,
FELISMERVE , hogy ennek következtében a Szerződéseknek az egyes tagállamok megerősített
együttműködésére vonatkozó rendelkezéseit szükséges igénybe venni,
FIGYELEMMEL az Izlandi Köztársasággal és a Norvég Királysággal való különleges kapcsolat
fenntartásának szükségességére, amely államokra nézve –azon skandináv államokkal egyetemben,
amelyek tagjai az Európai Uniónak –a skandináv útlevélunió rendelkezései kötelezőek,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
1. cikk
A Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi
Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia
Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, aLuxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, azOsztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, aSzlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság felhatalmazást kapnak arra, hogy egymásközött megerősített együttműködést hozzanak létre a Tanács által meghatározott rendelkezések hatálya
alá tartozó területeken, amelyek együttesen a „schengeni vívmányokat” alkotják. Ezt az együttműködést
az Európai Unió intézményi és jogi keretén belül folytatják a Szerződések megfelelő rendelkezéseinek
tiszteletben tartása mellett.C 115/290 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
2. cikk
A schengeni vívmányokat az 1. cikkben említett tagállamokra a 2003. április 16-i csatlakozási okmány
3. cikkének és a 2005. április 25-i csatlakozási okmány 4. cikkének sérelme nélkül alkalmazni kell. Aschengeni megállapodások által létrehozott Végrehajtó Bizottság helyébe a Tanács lép.
3. cikk
Dániának a schengeni vívmányok fejlesztését szolgáló intézkedések elfogadásában való részvételére,
valamint ezen intézkedések végrehajtására és Dániában történő alkalmazására a Dánia helyzetéről
szóló jegyzőkönyv rendelkezései az irányadóak.
4. cikk
Írország, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága bármikor kérhetik, hogy
a schengeni vívmányok rendelkezései egy részének vagy egészének alkalmazásában részt vehessenek.
A Tanács a kérelemről az 1. cikkben említett tagjainak és az érintett államok kormánya képviselőinek
egyhangú szavazatával határoz.
5. cikk
(1) A Szerződések vonatkozó rendelkezéseinek hatálya kiterjed a schengeni vívmányokon alapuló
javaslatokra és kezdeményezésekre.
Ebben az összefüggésben, ha Írország vagy az Egyesült Királyság nem jelenti be részvételi szándékát
ésszerű időn belül írásban a Tanácsnak, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 329. cikkében
említett felhatalmazást az 1. cikkben említett tagállamok részére, illetve –amennyiben az
együttműködés kérdéses területein valamelyikük részt kíván venni –Írország vagy az Egyesült
Királyság részére megadottnak kell tekinteni.
(2) Amennyiben Írország vagy az Egyesült Királyság a 4. cikk szerinti határozat értelmében ilyen
bejelentést tevő tagállamnak minősül, 3 hónapon belül írásban bejelentheti a Tanácsnak, hogy mégsem
kíván részt venni a javaslatban vagy kezdeményezésben. Ebben az esetben Írország vagy az Egyesült
Királyság nem vesz részt a javaslat vagy kezdeményezés elfogadásában. A schengeni vívmányokon
alapuló intézkedés elfogadási eljárását az utóbbi bejelentés időpontjától a (3) vagy (4) bekezdésbenmegállapított eljárás végéig vagy a bejelentésnek az eljárás bármely szakaszában történő visszavonásáig
fel kell függeszteni.
(3) A javasolt intézkedés hatálybalépésének időpontjától kezdődően a Tanács által a 4. cikk alapján
hozott valamennyi határozat alkalmazása –a Tanács által szükségesnek ítélt mértékben és a Bizottság
javaslata alapján, a Tanács által minősített többséggel meghozott határozatban megállapított feltételek
mellett –megszűnik a (2) bekezdésben említett bejelentést tevő országra nézve. Az említett határozatot
a következő feltételekkel kell meghozni: a Tanácsnak arra kell törekednie, hogy az érintett tagállam a2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/291
lehető legnagyobb mértékben fenntartsa részvételét úgy, hogy az komolyabban ne hátráltassa a
schengeni vívmányok különböző elemeinek gyakorlati érvényesülését, és tiszteletben tartsa azok
összhangját. A Bizottság a (2) bekezdésben említett bejelentést követően a lehető leghamarabb
benyújtja javaslatát. A Tanács –szükség esetén akár két egymást követő ülés összehívásával is –a
bizottsági javaslat benyújtásától számított négy hónapon belül határoz.
(4) Amennyiben négy hónap elteltével a Tanács nem fogadta el a határozatot, bármely tagállam
haladéktalanul kérheti, hogy az ügyet az Európai Tanács elé terjesszék. Ebben az esetben az EurópaiTanács a soron következő ülésén a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel határozatot hoz a
(3) bekezdésben említett feltételekkel összhangban.
(5) Amennyiben a (3) vagy (4) bekezdésben megállapított eljárás végéig a Tanács, vagy adott
esetben az Európai Tanács nem fogadott el határozatot, a schengeni vívmányokon alapuló intézkedéselfogadási eljárásának felfüggesztése megszűnik. Amennyiben az említett intézkedés ezt követőenelfogadásra kerül, az intézkedés hatálybalépésének időpontjától kezdődően a Tanács által a 4. cikkalapján hozott valamennyi határozat alkalmazása –a Bizottság által megállapított mértékben és
feltételek mellett –megszűnik az érintett tagállamra nézve, kivéve, ha az említett tagállam az intézkedés
elfogadását megelőzően visszavonta a (2) bekezdésben említett bejelentését. A Bizottság legkésőbb azintézkedés elfogadásának időpontjáig meghozza határozatát. Határozata meghozatalakor a Bizottságtiszteletben tartja a (3) bekezdésben meghatározott feltételeket.
6. cikk
Az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság társultként részt vesz a schengeni vívmányok
végrehajtásában és továbbfejlesztésében. Az erre irányuló megfelelő eljárásokról egy ezekkel az
államokkal megkötendő megállapodásban kell megegyezni, amelyet a Tanács köt meg az 1. cikkben
említett tagjainak egyhangú szavazata alapján eljárva. Az ilyen megállapodásnak rendelkezéseket kell
tartalmaznia Izlandnak és Norvégiának az e jegyzőkönyv végrehajtásából eredő bármely pénzügyi
következményhez való hozzájárulásáról.
A Tanács egyhangú határozattal Izlanddal és Norvégiával külön megállapodást köt az egyrészről
Írország, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, másrészről Izland és Norvégiaközötti azon jogok és kötelezettségek megállapításáról, amelyeket a schengeni vívmányok hatálya alátartozó területeken ezekre az államokra alkalmazni kell.
7. cikk
Az új tagállamoknak az Európai Unióba történő felvételére vonatkozó tárgyalások során a schengeni
vívmányokat és az intézmények által az ezek hatálya alá tartozó területen hozott további
intézkedéseket olyan vívmányoknak kell tekinteni, amelyeket a tagjelölt országoknak teljes egészében
el kell fogadniuk.C 115/292 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(20.) JEGYZŐKÖNYV
AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ
SZERZŐDÉS 26. CIKKE EGYES VONATKOZÁSAINAK
AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁGRA ÉS ÍRORSZÁGRA
TÖRTÉNŐ ALKALMAZÁSÁRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
AZZAL AZ ÓHAJJAL , hogy az Egyesült Királysággal és Írországgal kapcsolatos egyes kérdéseket
rendezzenek,
TEKINTETTEL az Egyesült Királyság és Írország közötti különleges utazási szabályok többéves
fennállására,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
1. cikk
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 26. és 77. cikkétől, azon szerződés vagy az Európai
Unióról szóló szerződés egyéb rendelkezéseitől, az e szerződések alapján elfogadott intézkedésektőlvagy az Unió, illetve az Unió és tagállamai által egy vagy több harmadik állammal kötött bármely
nemzetközi megállapodástól függetlenül az Egyesült Királyság jogosult az Egyesült Királyságba belépni
kívánó személyeket a többi tagállammal közös határain olyan ellenőrzéseknek alávetni, amelyeketszükségesnek tart a következő célból:
a) az Egyesült Királyságba való belépés jogának vizsgálata a tagállamoknak az uniós jog által rájuk
ruházott jogaikat gyakorló állampolgárainál és azok eltartott hozzátartozóinál, valamint másolyan államok állampolgárainál, akikre az Egyesült Királyságra nézve kötelező megállapodás
alapján ruháztak ilyen jogokat; és
b) annak meghatározása, hogy más személyeknek engedélyt adjanak-e az Egyesült Királyságba
történő belépésre.
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 26. és 77. cikke, illetve azon szerződés vagy az Európai
Unióról szóló szerződés egyéb rendelkezései vagy az ezek alapján elfogadott intézkedések nem érintik
az Egyesült Királyságnak azt a jogát, hogy ilyen ellenőrzéseket vezessen be vagy végezzen. Az ebben
a cikkben az Egyesült Királyságra történő hivatkozások azokra a területekre is vonatkoznak, amelyek
külkapcsolataiért az Egyesült Királyság felelős.
2. cikk
Az Egyesült Királyság és Írország egymás között továbbra is megállapíthatják a személyeknek
a területeik („a közös utazási terület”) közötti mozgására vonatkozó szabályokat, miközben teljes
mértékben tiszteletben tartják az e jegyzőkönyv 1. cikke első bekezdésének a) pontjában említett
személyek jogait. Ennek megfelelően mindaddig, amíg egymás között ilyen szabályokat tartanak fenn,2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/293
az e jegyzőkönyv 1. cikkének rendelkezései ugyanazokkal a feltételekkel alkalmazandók Írországra,
mint az Egyesült Királyságra. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 26. és 77. cikke, illetve
azon szerződés vagy az Európai Unióról szóló szerződés egyéb rendelkezései vagy az ezek alapján
elfogadott intézkedések az ilyen szabályokat nem érintik.
3. cikk
A többi tagállam jogosult határain vagy a területükre való belépés bármely pontján ilyen
ellenőrzéseknek alávetni az Egyesült Királyságból vagy bármely olyan területről, amelynekkülkapcsolataiért az felelős, a területükre belépni kívánó személyeket –ugyanolyan célból, mint
amelyet e jegyzőkönyv 1. cikke tartalmaz —, illetve az Írországból belépni kívánó személyeket addig,
ameddig e jegyzőkönyv 1. cikke rendelkezéseinek hatálya Írországra is kiterjed.
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 26. és 77. cikke, illetve azon szerződés vagy az Európai
Unióról szóló szerződés egyéb rendelkezései vagy az azok alapján elfogadott intézkedések nem érintik
a tagállamoknak azt a jogát, hogy ilyen ellenőrzéseket vezessenek be vagy végezzenek.C 115/294 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(21.) JEGYZŐKÖNYV
AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁGNAK ÉS ÍRORSZÁGNAK A
SZABADSÁGON, A BIZTONSÁGON ÉS A JOG
ÉRVÉNYESÜLÉSÉN ALAPULÓ TÉRSÉG
TEKINTETÉBEN FENNÁLLÓ HELYZETÉRŐL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
AZZAL AZ ÓHAJJAL , hogy az Egyesült Királysággal és Írországgal kapcsolatos egyes kérdéseket
rendezzenek,
TEKINTETTEL az Európai Unió működéséről szóló szerződés 26. cikke egyes vonatkozásainak az
Egyesült Királyságra és Írországra történő alkalmazásáról szóló jegyzőkönyvre,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
1. cikk
A 3. cikkre is figyelemmel, az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt az Európai Unió
működéséről szóló szerződés harmadik részének V. címe alapján javasolt intézkedések Tanács általtörténő elfogadásában. A Tanács egyhangúlag elfogadandó jogi aktusainak elfogadásához az Egyesült
Királyság és Írország kormányainak képviselőit kivéve a Tanács tagjainak egyhangú szavazata
szükséges.
E cikk alkalmazásában a minősített többséget az Európai Unió működéséről szóló szerződés 238. cikke
(3) bekezdésének megfelelően kell meghatározni.
2. cikk
Az 1. cikkből következően, valamint a 3., 4. és 6. cikkre is figyelemmel, Európai Unió működéséről
szóló szerződés harmadik része V. címének rendelkezései, az e cím alapján elfogadott intézkedések, aze cím alapján kötött nemzetközi megállapodások rendelkezései és az Európai Unió Bíróságának azilyen rendelkezést vagy intézkedést értelmező határozatai nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak
az Egyesült Királyságra vagy Írországra; az ilyen rendelkezések, intézkedések vagy határozatok ezeknek
az országoknak a hatásköreit, jogait és kötelezettségeit semmilyen módon nem érintik. Az ilyenrendelkezések, intézkedések vagy határozatok semmilyen módon nem érintik sem a közösségi, sem azuniós vívmányokat, továbbá nem képezik részét az uniós jognak annyiban, amennyiben ezeket azEgyesült Királyságra és Írországra kell alkalmazni.
3. cikk
(1) Az Egyesült Királyság vagy Írország valamely javaslatnak vagy kezdeményezésnek az Európai
Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének V. címe alapján a Tanácshoz történt benyújtását
követő három hónapon belül írásban bejelentheti a Tanács elnökének, hogy részt kíván venni egy ilyen
javasolt intézkedés meghozatalában és alkalmazásában, amely bejelentéssel egyben erre jogosulttáválik.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/295
A Tanácsnak azokhoz a határozataihoz, amelyeket egyhangúlag kell elfogadni, az ilyen bejelentést nem
tévő tagot kivéve a Tanács tagjainak egyhangú szavazata szükséges. Az e bekezdés alapján elfogadott
intézkedés valamennyi olyan tagállamra kötelező, amely annak elfogadásában részt vett.
Az Egyesült Királyságnak és Írországnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része
V. címének hatálya alá tartozó területekre vonatkozó értékelésekben való részvételének feltételeit az
említett szerződés 70. cikke alapján elfogadott intézkedések határozzák meg.
E cikk alkalmazásában a minősített többséget az Európai Unió működéséről szóló szerződés 238. cikke
(3) bekezdésének megfelelően kell meghatározni.
(2) Ha az (1) bekezdésben említett valamely intézkedést az Egyesült Királyság vagy Írország
részvételével ésszerű időn belül nem lehet elfogadni, a Tanács az ilyen intézkedést az 1. cikknek
megfelelően az Egyesült Királyság vagy Írország részvétele nélkül is elfogadhatja. Ebben az esetbena 2. cikket kell alkalmazni.
4. cikk
Azt követően, hogy a Tanács az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének V. címe
alapján valamilyen intézkedést fogad el, az Egyesült Királyság vagy Írország bármikor bejelenthetia Tanácsnak és a Bizottságnak azon szándékát, hogy az intézkedést el kívánja fogadni. Ebben azesetben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 331. cikkének (1) bekezdésében meghatározotteljárást kell értelemszerűen alkalmazni.
4a. cikk
(1) E jegyzőkönyv rendelkezései az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének
V. címe alapján javasolt vagy elfogadott olyan intézkedések esetében is vonatkoznak az EgyesültKirályságra és Írországra, amelyek az e két országra nézve kötelező, meglévő intézkedést módosítanak.
(2) Azokban az esetekben azonban, amikor a Tanács a Bizottság javaslata alapján úgy határoz,
hogy az Egyesült Királyság vagy Írország kívülmaradása a meglévő intézkedés módosított változatának
alkalmazásából gyakorlatilag lehetetlenné teszi az érintett intézkedés alkalmazását más tagállamokvagy az Unió számára, az említett két tagállamot a 3. vagy 4. cikk szerinti bejelentés megtételéreszólíthatja fel. A 3. cikk alkalmazásában egy új két hónapos határidő veszi kezdetét azon a napon,
amikor a Tanács ilyen határozatot hozott.
Amennyiben a Tanács határozatának meghozatalától számított két hónapos határidő leteltével az
Egyesült Királyság vagy Írország nem tett a 3. vagy 4. cikk alapján bejelentést, a meglévő intézkedés a
továbbiakban nem kötelezi és nem alkalmazható rá, kivéve, ha az érintett tagállam a módosító
intézkedés hatálybalépése előtt a 4. cikkel összhangban bejelentést tett. Ennek kezdete megegyezik a
módosító intézkedés hatálybalépésének, illetve –ha az a későbbi –a két hónapos határidő leteltének
napjával.C 115/296 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
E bekezdés alkalmazásában a Tanács az ügy alapos megvitatását követően a módosító intézkedés
elfogadásában részt vevő vagy korábban részt vett tagállamokat képviselő tagjainak minősített
többségével határoz. A Tanács tagjainak minősített többségét az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 238. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelően kell meghatározni.
(3) A Tanács a Bizottság javaslatára minősített többséggel úgy határozhat, hogy adott esetben az
Egyesült Királyságnak vagy Írországnak kell viselnie a meglévő intézkedésben való részvételének
megszüntetése nyomán szükségszerűen és elkerülhetetlenül felmerülő közvetlen pénzügyi következ-
ményeket.
(4) Ez a cikk nem sérti a 4. cikket.
5. cikk
Az a tagállam, amelyre nézve az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének
V. címe szerint elfogadott valamely intézkedés nem kötelező, nem viseli az intézkedésnek azintézményeknél felmerülő igazgatási költségeken kívüli pénzügyi következményeit, kivéve, ha az
Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően a Tanács minden tagja egyhangúlag ettőleltérően határoz.
6. cikk
Ha az e jegyzőkönyvben említett esetekben a Tanács által Európai Unió működéséről szóló szerződés
harmadik részének V. címe alapján elfogadott valamely intézkedés kötelező az Egyesült Királyságra
vagy Írországra, a Szerződések megfelelő rendelkezéseit alkalmazni kell az érintett államra az adott
intézkedéssel kapcsolatban.
6a. cikk
Az Egyesült Királyságot és Írországot nem kötelezik az Európai Unió működéséről szóló szerződés
16. cikke alapján megállapított azon szabályok, amelyek a személyes adatoknak a tagállamok által, azemlített szerződés harmadik része V. címének 4. vagy 5. fejezete alkalmazási körébe tartozó
tevékenységek során végzett feldolgozására vonatkoznak, amennyiben az Egyesült Királyságot vagy
Írországot nem kötelezik a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés vagy a rendőrségiegyüttműködés formáira vonatkozó olyan szabályok, amelyek megkívánják a 16. cikk alapjánmeghatározott rendelkezések betartását.
7. cikk
A 3., 4. és 4a. cikk nem érinti az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló
jegyzőkönyvet.
8. cikk
Írország írásban bejelentheti a Tanácsnak, hogy nem kíván tovább e jegyzőkönyv rendelkezéseinek
hatálya alá tartozni. Ebben az esetben Írországra az általános szerződéses rendelkezésekalkalmazandók.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/297
9. cikk
Írország tekintetében ezt a jegyzőkönyvet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 75. cikk
vonatkozásában nem kell alkalmazni.C 115/298 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(22.) JEGYZŐKÖNYV
DÁNIA HELYZETÉRŐL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
EMLÉKEZTETVE az 1992. december 12-én, Edinburghban az Európai Tanács keretében ülésező állam-,
illetve kormányfőknek a Dánia által az Európai Unióról szóló szerződéssel kapcsolatban felvetett egyes
problémákra vonatkozó határozatára,
TUDOMÁSUL VÉVE Dániának az állampolgárságra, a gazdasági és monetáris unióra, a védelmi politikára,
valamint a bel- és igazságügyre vonatkozóan az edinburghi határozatban rögzített álláspontját,
ANNAK TUDATÁBAN , hogy az edinburghi határozatból eredő, és a Szerződések alapján továbbra is
fenntartott jogi szabályozás jelentős mértékben korlátozni fogja Dánia részvételét az uniós
együttműködés fontos területein, és hogy az Unió érdekében állna, hogy a szabadság, a biztonság és
a jog érvényesülésén alapuló térségben biztosítsa a vívmányok integritását,
AZZAL A KÍVÁNSÁGGAL tehát, hogy olyan jogi keretet hozzanak létre, amely lehetőséget biztosít Dánia
számára, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének V. címe alapján
javasolt intézkedések elfogadásában részt vegyen, valamint üdvözölve Dánia arra vonatkozó szándékát,hogy ezt a lehetőséget igénybe vegye, amennyiben az saját alkotmányos követelményeivel összhangbanlehetséges,
MEGÁLLAPÍTVA , hogy Dánia a rá nézve kötelező erővel nem bíró intézkedések terén nem akadályozza a
többi tagállam együttműködésének továbbfejlesztését,
SZEM ELŐTT TARTVA az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyv
3. cikkét,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
I. RÉSZ
1. cikk
Dánia nem vesz részt Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének V. címe alapján
javasolt intézkedések Tanács által történő elfogadásában. A Tanácsnak azokhoz a határozataihoz,
amelyeket egyhangúlag kell elfogadni, Dánia Kormányának képviselőit kivéve a Tanács tagjainakegyhangú szavazata szükséges.
E cikk alkalmazásában a minősített többséget az Európai Unió működéséről szóló szerződés 238. cikke
(3) bekezdésének megfelelően kell meghatározni.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/299
2. cikk
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének rendelkezései, az e cím
alapján elfogadott intézkedések, az Unió által az e cím alapján megkötött nemzetközi megállapodásokrendelkezései és az Európai Unió Bíróságának az ilyen rendelkezést vagy intézkedést értelmezőhatározatai, vagy az említett cím alapján módosított vagy módosítható intézkedések nem kötelezőek ésnem alkalmazhatóak Dániára; az ilyen rendelkezések, intézkedések vagy határozatok Dánia hatásköreit,
jogait és kötelezettségeit semmilyen módon nem érintik; az ilyen rendelkezések, intézkedések vagy
határozatok semmilyen módon nem érintik a közösségi vagy uniós vívmányokat, továbbá nem képezikrészét az uniós jognak annyiban, amennyiben ezeket Dániára kell alkalmazni. Különösen abüntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén a Lisszaboni Szerződéshatálybalépését megelőzően elfogadott uniós jogi aktusok módosításuk esetén továbbra is változatlanulkötelezőek és alkalmazandók Dániára.
2a. cikk
E jegyzőkönyv 2. cikkét továbbá alkalmazni kell az Európai Unió működéséről szóló szerződés
16. cikke alapján megállapított azon szabályokra, amelyek a személyes adatoknak a tagállamok által, azemlített szerződés harmadik része V. címének 4. vagy 5. fejezete alkalmazási körébe tartozó
tevékenységek során végzett feldolgozására vonatkoznak.
3. cikk
Dánia nem viseli az 1. cikkben említett intézkedéseknek az intézményeknél felmerülő igazgatási
költségeken kívüli pénzügyi következményeit.
4. cikk
(1) Az ebben a részben szabályozott, a schengeni vívmányok továbbfejlesztésére irányuló
javaslaton vagy kezdeményezésen alapuló tanácsi intézkedés elfogadását követő hat hónapon belül
Dánia dönt arról, hogy nemzeti jogában végrehajtja-e ezt az intézkedést. Ha úgy dönt, hogy végrehajtja,
az intézkedés nemzetközi jogi kötelezettséget hoz létre Dánia és az intézkedéssel kötelezett tagállamok
között.
(2) Ha Dánia úgy dönt, hogy nem hajtja végre a Tanács (1) bekezdés szerinti intézkedését, az adott
intézkedéssel kötelezett tagállamok és Dánia megvizsgálják, hogy milyen megfelelő intézkedéseket
hozzanak.
II. RÉSZ
5. cikk
A Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 26. cikkének (1) bekezdése, 42. cikke és 43–
46. cikke területén elfogadott intézkedések vonatkozásában Dánia nem vesz részt az Unió olyanhatározatainak és intézkedéseinek kidolgozásában és végrehajtásában, amelyeknek védelmiC 115/300 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
vonatkozásai vannak. Ezért Dánia nem vesz részt ezek elfogadásában. Dánia nem akadályozza meg,
hogy a többi tagállam továbbfejlessze együttműködését ezen a területen. Dánia nem köteles
hozzájárulni az ilyen intézkedésekből eredő műveleti költségek finanszírozásához, továbbá nem
köteles katonai képességeket az Unió rendelkezésére bocsátani.
A Tanács egyhangúlag elfogadandó jogi aktusainak elfogadásához Dánia kormányának képviselőit
kivéve a Tanács tagjainak egyhangú szavazata szükséges.
E cikk alkalmazásában a minősített többséget az Európai Unió működéséről szóló szerződés 238. cikke
(3) bekezdésének megfelelően kell meghatározni.
III. RÉSZ
6. cikk
Az 1., 2. és 3. cikk nem alkalmazható az azon harmadik országokat meghatározó intézkedésekre,
amelyek állampolgárainak a tagállamok külső határainak átlépésekor vízummal kell rendelkezniük,
illetve azokra az intézkedésekre, amelyek az egységes vízumformátumra vonatkoznak.
IV. RÉSZ
7. cikk
Dánia alkotmányos követelményeivel összhangban bármikor tájékoztathatja a többi tagállamot, hogy
a továbbiakban részben vagy egészben nem kíván élni az e jegyzőkönyvben foglaltakkal. Ebben azesetben Dánia teljes egészében alkalmazni fogja az Európai Unió keretében meghozott akkor hatálybanlévő valamennyi intézkedést.
8. cikk
(1) Dánia alkotmányos követelményeivel összhangban és a 7. cikk sérelme nélkül bármikor
bejelentheti a többi tagállamnak, hogy a bejelentést követő hónap első napjától kezdődő hatállyal az
I. részt a melléklet rendelkezései alkotják. Ebben az esetben az 5–8. cikk számozása megfelelőenmódosul.
(2) Hat hónappal az (1) bekezdésben említett bejelentés hatálybalépésének időpontját követően
minden schengeni vívmány, valamint az e vívmányok továbbfejlesztésére elfogadott minden olyanintézkedés, amely addig az időpontig nemzetközi jogi kötelezettségként kötelezte Dániát, uniós jogként
kötelezi Dániát.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/301
MELLÉKLET
1. cikk
A 3. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, Dánia nem vesz részt az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik
részének V. címe alapján javasolt intézkedések Tanács által történő elfogadásában. A Tanács egyhangúlag elfogadandó jogi
aktusainak elfogadásához Dánia kormányának képviselőit kivéve a Tanács tagjainak egyhangú szavazata szükséges.
E cikk alkalmazásában a minősített többséget az Európai Unió működéséről szóló szerződés 238. cikke (3) bekezdésének
megfelelően kell meghatározni.
2. cikk
Az 1. cikkből következ ően, valamint a 3., 4. és 8. cikkre is figyelemmel, az Európai Unió működéséről szóló szerződés
harmadik része V. címének rendelkezései, az említett cím alapján elfogadott intézkedések, az Európai Unió által az említett
cím alapján megkötött nemzetközi megállapodások, valamint az Európai Unió Bíróságának az ilyen rendelkezéseket vagy
intézkedéseket értelmező határozatai nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániára. Az ilyen rendelkezések,
intézkedések vagy határozatok Dánia hatásköreit, jogait és kötelezettségeit semmilyen módon nem érintik. Ezek a
rendelkezések, intézkedések vagy határozatok semmilyen módon nem érintik sem közösségi vívmányokat sem az uniósvívmányokat, továbbá nem képezik részét az uniós jognak annyiban, amennyiben ezeket Dániára kell alkalmazni.
3. cikk
(1) Dánia valamely javaslatnak vagy kezdeményezésnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik
részének V. címe alapján a Tanácshoz történt benyújtását követő három hónapon belül írásban bejelentheti a Tanács
elnökének, hogy részt kíván venni az ilyen javasolt intézkedés meghozatalában és alkalmazásában, amely bejelentéssel
egyben Dánia erre jogosulttá válik.
(2) Ha az (1) bekezdésben említett valamely intézkedést Dánia részvételével ésszerű időn belül nem lehet elfogadni, a
Tanács az (1) bekezdésben említett intézkedést az 1. cikknek megfelelően Dánia részvétele nélkül is elfogadhatja. Ebben azesetben a 2. cikket kell alkalmazni.
4. cikk
Dánia az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének V. címe alapján elfogadott valamely intézkedés
elfogadását követően bármikor bejelentheti a Tanácsnak és a Bizottságnak azon szándékát, hogy az intézkedést el kívánja
fogadni. Ebben az esetben az említett szerződés 331. cikkének (1) bekezdésében említett eljárást kell értelemszerűen
alkalmazni.
5. cikk
(1) E jegyzőkönyv rendelkezései az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének V. címe alapján
javasolt vagy elfogadott olyan intézkedések esetében is vonatkoznak Dániára, amelyek rá nézve kötelező, meglévőintézkedést módosítanak.
(2) Azokban az esetekben azonban, amikor a Tanács a Bizottság javaslata alapján úgy határoz, hogy Dánia
kívülmaradása a meglévő intézkedés módosított változatának alkalmazásából gyakorlatilag lehetetlenné teszi az érintett
intézkedés alkalmazását más tagállamok vagy az Unió számára, az említett tagállamot a 3. vagy 4. cikk szerinti bejelentés
megtételére szólíthatja fel. A 3. cikk alkalmazásában egy új két hónapos határidő veszi kezdetét azon a napon, amikor a
Tanács ilyen határozatot hozott.C 115/302 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
Amennyiben a Tanács határozatának meghozatalától számított két hónapos határidő leteltével Dánia nem tett a 3. vagy
4. cikk alapján bejelentést, a meglévő intézkedés a továbbiakban nem kötelezi és nem alkalmazható rá, kivéve, ha a
módosító intézkedés hatálybalépése előtt a 4. cikkel összhangban bejelentést tett. Ennek kezdete megegyezik a módosító
intézkedés hatálybalépésének, illetve –ha az a későbbi –a két hónapos határidő leteltének napjával.
E bekezdés alkalmazásában a Tanács az ügy alapos megvitatását követően a módosító intézkedés elfogadásában részt vevő
vagy korábban részt vett tagállamokat képviselő tagjainak minősített többségével határoz. A Tanács tagjainak minősített
többségét az Európai Unió működéséről szóló szerződés 238. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelően kell
meghatározni.
(3) A Tanács a Bizottság javaslatára minősített többséggel úgy határozhat, hogy adott esetben Dániának kell viselnie a
meglévő intézkedésben való részvételének megszüntetése nyomán szükségszerűen és elkerülhetetlenül felmerülő közvetlen
pénzügyi következményeket.
(4) Ez a cikk nem sérti a 4. cikket.
6. cikk
(1) A 4. cikkben említett bejelentést a schengeni vívmányok továbbfejlesztésére vonatkozó intézkedések esetén az
intézkedés végső elfogadásának időpontjától számított hat hónapon belül kell benyújtani.
Ha Dánia a schengeni vívmányok továbbfejlesztésére vonatkozó valamely intézkedés tekintetében nem tesz a 3., illetve
4. cikknek megfelelően bejelentést, az adott intézkedéssel kötelezett tagállamok és Dánia megvizsgálják, hogy milyen
megfelelő intézkedéseket tegyenek.
(2) A schengeni vívmányok továbbfejlesztésére vonatkozó intézkedések tekintetében a 3. cikk alapján megtett
bejelentést visszavonhatatlanul a 3. cikk alapján megtett bejelentésnek kell tekinteni minden olyan további javaslat vagykezdeményezés tekintetében, amely erre az intézkedésre épül, amennyiben a javaslat vagy kezdeményezés a schengeni
vívmányok továbbfejlesztésére vonatkozik.
7. cikk
Dániát nem kötelezik az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikke alapján megállapított azon szabályok,
amelyek a személyes adatoknak a tagállamok által, az említett szerződés harmadik része V. címének 4. vagy 5. fejezetealkalmazási körébe tartozó tevékenységek során végzett feldolgozására vonatkoznak, amennyiben Dániát nem kötelezik a
büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés vagy a rendőrségi együttműködés formáira vonatkozó olyan
szabályok, amelyek megkívánják a 16. cikk alapján meghatározott rendelkezések betartását.
8. cikk
Ha az e jegyzőkönyvben említett esetekben a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének
V. címe alapján elfogadott valamely intézkedés kötelező Dániára, a Szerződések megfelelő rendelkezéseit alkalmazni kell
Dániára az adott intézkedéssel kapcsolatban.
9. cikk
Abban az esetben, ha az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének V. címe alapján elfogadott valamely
intézkedés Dániára nézve nem kötelező, Dánia nem viseli az intézkedésnek az intézményeknél felmerülő igazgatási
költségeken kívüli pénzügyi következményeit, kivéve, ha az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően a Tanács
minden tagja egyhangúlag ettől eltérően határoz.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/303
(23.) JEGYZŐKÖNYV
A KÜLSŐ HATÁROK ÁTLÉPÉSÉT ILLETŐEN
A TAGÁLLAMOK KÜLKAPCSOLATAIRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
FIGYELEMMEL a tagállamok azon igényére, hogy –adott esetben harmadik országokkal együttműködve
–biztosítsák külső határaik eredményes ellenőrzését,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésben, amelyet az Európai Unióról szóló szerződéshez és az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének 2. b) pontjában foglalt, a külső határok
átlépésére vonatkozó intézkedésekről szóló rendelkezések nem érintik a tagállamok azon hatáskörét,
hogy harmadik országokkal tárgyalásokat folytassanak vagy megállapodásokat kössenek, amennyiben
ezek a megállapodások tiszteletben tartják az uniós jogot és az egyéb vonatkozó nemzetközimegállapodásokat.C 115/304 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(24.) JEGYZŐKÖNYV
AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAINAK
ÁLLAMPOLGÁRAI SZÁMÁRA NYÚJTOTT
MENEDÉKJOGRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
MIVEL az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Unió elismeri
az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott jogokat, szabadságokat és elveket;
MIVEL az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkének (3) bekezdése szerint az alapvető jogok, ahogyan
azokat az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény biztosítja,
általános elvekként az Unió jogának részét képezik;
MIVEL az Európai Unió Bírósága hatáskörrel rendelkezik annak biztosítására, hogy az Európai Unióról
szóló szerződés 6. cikke (1) és (3) bekezdésének értelmezése és alkalmazása során az Európai Unióa jogot tiszteletben tartsa;
MIVEL az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikke értelmében minden olyan európai országnak,
amely tagként való felvételét kéri az Unióba, tiszteletben kell tartania az Európai Unióról szólószerződés 2. cikkében megállapított értékeket;
SZEM ELŐTT TARTVA , hogy az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikke egy meghatározott jogok
felfüggesztésére irányuló eljárást ír elő arra az esetre, ha ezeket az értékeket egy tagállam súlyosan és
tartósan megsérti;
EMLÉKEZTETVE arra, hogy uniós polgárként a tagállamok minden állampolgára különleges státuszt és
védelmet élvez, amelyet a tagállamoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés másodikrészének rendelkezései szerint kell biztosítaniuk;
SZEM ELŐTT TARTVA , hogy a Szerződések egy belső határok nélküli térséget hoznak létre, és minden
uniós polgárnak biztosítják a tagállamok területén való szabad mozgás és letelepedés jogát;
AZZAL A KÍVÁNSÁGGAL , hogy megelőzzék a menedékjog intézményének az eredeti szándékoktól eltérő
célokra történő felhasználását;
MIVEL ez a jegyzőkönyv tiszteletben tartja a menekültek jogállásáról szóló 1951. július 28-ai genfi
egyezmény rendeltetését és célkitűzéseit;2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/305
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
Egyetlen cikk
Tekintettel az Európai Unió tagállamai által az alapvető jogokra és szabadságokra vonatkozóan nyújtott
védelem szintjére, a tagállamokat egymás vonatkozásában a menedékjogi ügyekkel összefüggő
valamennyi jogi és gyakorlati célból biztonságos származási országoknak kell tekinteni. Ennek
megfelelően a tagállamok valamelyikének állampolgára által benyújtott bármely menedékjog irántikérelmet egy másik tagállam csak a következő esetben veheti figyelembe, illetve nyilváníthatja az eljárás
lefolytatásához elfogadhatónak:
a) ha az a tagállam, amelynek a kérelmező az állampolgára, az Amszterdami Szerződés
hatálybalépése után az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény
15. cikkének rendelkezéseivel élve saját területén az egyezmény szerinti kötelezettségeit ől eltérő
intézkedéseket tesz;
b) ha az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkének (1) bekezdésében említett eljárás
kezdeményezésére került sor; addig, amíg a Tanács vagy –adott esetben –az Európai Tanács
meghozza erre vonatkozó határozatát azt a tagállamot illetően, amelynek a kérelmező az
állampolgára;
c) ha a Tanács az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően határozatot
fogadott el azt a tagállamot illetően, amelynek a kérelmező az állampolgára, vagy ha az Európai
Tanács az említett szerződés 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően határozatot fogadott el azt atagállamot illetően, amelynek a kérelmező az állampolgára;
d) ha egy tagállam egy másik tagállam állampolgárának kérelméről egyoldalúan így határoz; ebben az
esetben a Tanácsot azonnal tájékoztatni kell; a kérelmet azon vélelem alapján kell kezelni, hogy az
nyilvánvalóan alaptalan, ami azonban a tagállam döntéshozatali hatáskörét –legyen szó bármilyen
esetről –semmilyen módon nem érinti.C 115/306 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(25.) JEGYZŐKÖNYV
A MEGOSZTOTT HATÁSKÖRÖK GYAKORLÁSÁRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
Egyetlen cikk
Hivatkozással az Európai Unió működéséről szóló szerződés megosztott hatáskörökről szóló
2. cikkének (2) bekezdésére, amikor az Unió egy adott területen fellép, a hatáskör e gyakorlásakizárólag azokra az elemekre terjed ki, amelyekre a szóban forgó uniós fellépés vonatkozik, és ennekmegfelelően nem terjed ki a terület egészére.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/307
(26.) JEGYZŐKÖNYV
AZ ÁLTALÁNOS ÉRDEKŰ SZOLGÁLTATÁSOKRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
HANGSÚLYOZNI KÍVÁNVA az általános érdekű szolgáltatások jelentőségét,
MEGÁLLAPODTAK a következő értelmező rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
1. cikk
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 14. cikke szerinti általános gazdasági érdekű
szolgáltatásokra vonatkozó közös uniós értékek magukban foglalják különösen:
— a nemzeti, regionális és helyi hatóságok alapvető szerepét és széles mérlegelési jogkörét a
tekintetben, hogy a felhasználók igényeihez a lehető legközelebb álló módon hogyan
gondoskodjanak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásáról, más által való
ellátásáról, illetve megszervezéséről;
— a különböző, általános gazdasági érdekű szolgáltatások sokféleségét, valamint a felhasználók
igényei és preferenciái közötti különbségeket, amelyek földrajzi, társadalmi és kulturáliskülönbségekből eredhetnek;
— a magas minőségi szintet, magas fokú biztonságot és megfizethetőséget, az egyenlő bánásmódot,
valamint az egyetemes hozzáférés és a felhasználói jogok előmozdítását.
2. cikk
A Szerződésekben foglalt rendelkezések nem érintik a tagállamok arra vonatkozó hatáskörét, hogy
általános érdekű, nem gazdasági jellegű szolgáltatások nyújtásáról, más által való ellátásáról, illetve
megszervezéséről gondoskodjanak.C 115/308 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(27.) JEGYZŐKÖNYV
A BELSŐ PIACRÓL ÉS A VERSENYRŐL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
FIGYELEMBE VÉVE , hogy az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében meghatározott belső piac olyan
rendszert foglal magában, amely biztosítja azt, hogy a verseny ne torzuljon,
MEGÁLLAPODTAK abban, hogy,
az Unió e célból szükség esetén intézkedéseket fogad el a Szerződések rendelkezései, köztük az Európai
Unió működéséről szóló szerződés 352. cikke alapján.
E jegyzőkönyvet az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez csatolják.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/309
(28.) JEGYZŐKÖNYV
A GAZDASÁGI, TÁRSADALMI ÉS TERÜLETI
KOHÉZIÓRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
EMLÉKEZTETVE arra, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke magában foglalja a gazdasági,
társadalmi és területi kohézió, valamint a tagállamok közötti szolidaritás előmozdításának célkitűzését,és hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítése szerepel az Európai Unió működésérőlszóló szerződés 4. cikke (2) bekezdésének c) pontjában felsorolt megosztott uniós hatáskörrel érintettterületek között,
EMLÉKEZTETVE arra, hogy a harmadik rész gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló
XVIII. címében foglalt rendelkezések összességükben biztosítják a jogi alapot a gazdasági, társadalmi
és területi kohézió területén az uniós fellépés megszilárdításához és továbbfejlesztéséhez, beleértve egy
új alap létrehozását,
EMLÉKEZTETVE arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 177. cikkének rendelkezései
előírják egy kohéziós alap létrehozását,
TUDOMÁSUL VÉVE , hogy az Európai Beruházási Bank jelentős és egyre növekvő összegű kölcsönöket
nyújt a szegényebb régiók számára,
TUDOMÁSUL VÉVE azt az igényt, hogy a strukturális alapokból történő forráselosztás szabályai
rugalmasabbá váljanak,
TUDOMÁSUL VÉVE azt az igényt, hogy az Unió differenciált mértékben vegyen részt bizonyos országok
programjaiban és projektjeiben,
TUDOMÁSUL VÉVE azt a javaslatot, hogy a saját források rendszerében nagyobb súllyal vegyék
figyelembe a tagállamok viszonylagos jólétét,
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTIK , hogy a gazdasági és társadalmi kohézió előmozdítása létfontosságú a Közösség
teljes körű fejlődéséhez és tartós sikeréhez;
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTIK azt a meggyőződésüket, hogy a strukturális alapoknak továbbra is jelentős
szerepet kell játszaniuk a kohézió területén az uniós célkitűzések megvalósításában;
ÚJÓLAG MEGERŐSÍTIK azt a meggyőződésüket, hogy az Európai Beruházási Banknak forrásai többségét
továbbra is a gazdasági, társadalmi és területi kohézió elősegítésére kell fordítania, és kinyilvánítjákhajlandóságukat arra, hogy felülvizsgálják az Európai Beruházási Bank tőkeigényét, amint az ennekérdekében szükségessé válik;
MEGÁLLAPODNAK abban, hogy a Kohéziós Alap uniós pénzügyi hozzájárulásokat fog nyújtani
a környezetvédelem és a transzeurópai hálózatok terén megvalósuló projektekhez azokban
a tagállamokban, ahol az egy főre jutó GNP az uniós átlag 90 %-ánál alacsonyabb, és amelyek
rendelkeznek a gazdasági konvergencia az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkeszerinti feltételeinek teljesítésére irányuló programmal;C 115/310 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
KINYILVÁNÍTJÁK azt a szándékukat, hogy a strukturális alapokról szóló jelenlegi rendeletekben nem
szabályozott egyes szükségletekre tekintettel nagyobb rugalmasságot tegyenek lehetővé a strukturális
alapokból történő forráselosztás során;
KINYILVÁNÍTJÁK hajlandóságukat arra, hogy differenciálttá tegyék a strukturális alapok programjaiban és
projektjeiben való uniós részvétel mértékét annak érdekében, hogy elkerüljék a kevésbé virágzótagállamokban a költségvetési kiadások túlzott mértékű megnövekedését;
ELISMERIK annak szükségességét, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megvalósításában elért
előrehaladást rendszeresen figyelemmel kell kísérni, továbbá kinyilvánítják hajlandóságukat arra, hogy
ezzel kapcsolatban megvizsgálnak minden szükséges intézkedést;
KINYILVÁNÍTJÁK azt a szándékukat, hogy a saját források rendszerében nagyobb súllyal vegyék
figyelembe az egyes tagállamok hozzájárulási képességét, és hogy megvizsgálják a saját forrásokjelenlegi rendszerében meglévő hátrányos elemeknek a kevésbé virágzó tagállamok javára történő
kiigazítását szolgáló eszközöket;
MEGÁLLAPODNAK abban, hogy ezt a jegyzőkönyvet az Európai Unióról szóló szerződéshez és az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolják.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/311
(29.) JEGYZŐKÖNYV
A TAGÁLLAMOKBAN TÖRTÉNŐ KÖZCÉLÚ
MŰSORSZOLGÁLTATÁS RENDSZERÉRŐL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
FIGYELEMBE VÉVE , hogy a tagállamok közcélú műsorszolgáltatási rendszere közvetlenül kapcsolódik az
egyes társadalmak demokratikus, társadalmi és kulturális igényeihez és a médiapluralizmus meg-őrzésének követelményéhez,
MEGÁLLAPODTAK a következő értelmező rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
A Szerződések rendelkezései nem érintik a tagállamok azon a hatáskörét, hogy közszolgálati
műsorszolgáltatást finanszírozzanak, amennyiben az ilyen finanszírozást a műsorszolgáltató szerveze-
teknek az egyes tagállamok által rájuk ruházott, meghatározott és megszervezett közszolgálati feladatellátásához nyújtják, és amennyiben az ilyen finanszírozás az Unión belüli kereskedelmi ésversenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben, ugyanakkor e tekintetbena közszolgálati feladat megvalósulását is figyelembe kell venni.C 115/312 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(30.) JEGYZŐKÖNYV
AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI CHARTÁJÁNAK
LENGYELORSZÁGRA ÉS AZ EGYESÜLT
KIRÁLYSÁGRA TÖRTÉNŐ ALKALMAZÁSÁRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
MIVEL az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében az Unió elismeri az Európai Unió Alapjogi
Chartájában foglalt jogokat, szabadságokat és elveket,
MIVEL a Chartát szigorúan a fent említett 6. cikknek és a Charta VII. címének megfelelően kell
alkalmazni,
MIVEL a fent említett 6. cikk előírja, hogy a Chartát Lengyelország és az Egyesült Királyság bíróságainak
szigorúan az ugyanezen cikkben említett magyarázatoknak megfelelően kell alkalmazniuk ésértelmezniük,
MIVEL a Charta jogokat és elveket egyaránt tartalmaz,
MIVEL a Charta mind polgári és politikai jellegű, mind pedig gazdasági és szociális jellegű
rendelkezéseket is tartalmaz,
MIVEL a Charta újólag megerősíti az Unió által elismert jogokat, szabadságokat és elveket, és e jogokat
láthatóbbá teszi, ugyanakkor nem teremt új jogokat és elveket,
EMLÉKEZTETVE Lengyelországnak és az Egyesült Királyságnak az Európai Unióról szóló szerződés, az
Európai Unió működéséről szóló szerződés és általában az uniós jog szerinti kötelezettségeire,
TUDOMÁSUL VÉVE Lengyelország és az Egyesült Királyság azon óhaját, hogy tisztázzák a Charta
alkalmazásának egyes szempontjait,
AZZAL AZ ÓHAJJAL ezért, hogy tisztázzák a Charta alkalmazását Lengyelország és az Egyesült Királyság
joga és közigazgatási intézkedései tekintetében, valamint annak Lengyelországon és az EgyesültKirályságon belüli jogi érvényesíthetőségét,
MEGERŐSÍTVE , hogy az ebben a jegyzőkönyvben foglalt, a Charta különös rendelkezéseinek működésére
vonatkozó hivatkozások semmiképpen nem érintik a Charta többi rendelkezésének működését,
MEGERŐSÍTVE , hogy ez a jegyzőkönyv nem érinti a Chartának a többi tagállamra való alkalmazását,
MEGERŐSÍTVE , hogy ez a jegyzőkönyv nem érinti Lengyelországnak és az Egyesült Királyságnak az
Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és általában az uniósjog szerinti kötelezettségeit,2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/313
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
1. cikk
(1) A Charta nem terjeszti ki az Európai Unió Bíróságának, Lengyelország vagy az Egyesült
Királyság bármely bíróságának vagy törvényszékének hatáskörét az annak megállapítására való
lehetőségre, hogy Lengyelország vagy az Egyesült Királyság törvényi, rendeleti és közigazgatási
rendelkezései, gyakorlatai vagy intézkedései nincsenek összhangban azokkal az alapvető jogokkal,
szabadságokkal és elvekkel, amelyeket a Charta újólag megerősít.
(2) Így különösen, és minden kétely eloszlatására, a Charta IV. címében semmi nem keletkeztet
Lengyelországra vagy az Egyesült Királyságra alkalmazható, jogilag érvényesíthető jogokat, kivéve, ha
Lengyelország vagy az Egyesült Királyság ilyen jogokról nemzeti jogában rendelkezik.
2. cikk
Amennyiben a Charta valamely rendelkezése nemzeti jogszabályokra vagy gyakorlatokra hivatkozik,
Lengyelországban vagy az Egyesült Királyságban kizárólag annyiban kell alkalmazni, amennyiben a
benne foglalt jogokat és elveket Lengyelország vagy az Egyesült Királyság jogszabályaiban és
gyakorlatában elismerik.C 115/314 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(31.) JEGYZŐKÖNYV
A HOLLAND ANTILLÁKON FINOMÍTOTT
KŐOLAJTERMÉKEKNEK AZ EURÓPAI UNIÓBA
TÖRTÉNŐ BEHOZATALÁRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
AZZAL AZ ÓHAJJAL , hogy pontosítsák a Holland Antillákon finomított kőolajtermékeknek az Európai
Unióba történő behozatalára vonatkozó kereskedelmi szabályozást,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
1. cikk
Ezt a jegyzőkönyvet a 27.10, 27.11, 27.12, ex 27.13 (paraffinviasz, mikrokristályos viasz, paraffingács
és préselt paraffinviasz) és 27.14 Brüsszeli Nómenklatúra szerinti vámtarifaszámú olyan kőolajtermé-kekre kell alkalmazni, amelyeket a tagállamokban történő felhasználás céljából hoznak be.
2. cikk
A tagállamok kötelezettséget vállalnak arra, hogy a Holland Antillákon finomított kőolajtermékek
vonatkozásában megadják a Holland Antillák Unióhoz való társulásából adódó vámtarifa-kedvezmé-nyeket az e jegyzőkönyvben megállapított feltételek szerint. Ezeket a rendelkezéseket a tagállamok általalkalmazott származási szabályoktól függetlenül kell alkalmazni.
3. cikk
(1) Ha a Bizottság egy tagállam kérelmére vagy saját kezdeményezésére megállapítja, hogy
a Holland Antillákon finomított kőolajtermékeknek a 2. cikkben meghatározott szabályozás szerintibehozatala az Unióba tényleges nehézségeket támaszt egy vagy több tagállam piacán, akkor úgyhatároz, hogy az érintett tagállamok bevezetik, megemelik, vagy újból bevezetik a behozatali vámokat,olyan mértékben és annyi időre, ahogy azt a helyzet megkívánja. Az ily módon bevezetett, megemeltvagy újra bevezetett vámtételek nem haladhatják meg a harmadik országokkal szemben ugyanezen
termékekre alkalmazott vámtételeket.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott rendelkezések valamennyi esetben alkalmazhatók, ha
a Holland Antillákon finomított kőolajtermékek Unióba irányuló behozatala eléri az évi kétmilliótonnát.
(3) A Bizottság által az (1) és (2) bekezdés alapján hozott határozatokról –beleértve a tagállam
kérelmének elutasítását is –a Tanácsot tájékoztatni kell. A Tanács bármelyik tagállam kérelmére
e határozatokat saját hatáskörébe vonhatja, és bármikor módosíthatja vagy visszavonhatja.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/315
4. cikk
(1) Ha valamely tagállam úgy ítéli meg, hogy a Holland Antillákon finomított kőolajtermékeknek
a 2. cikkben meghatározott szabályozás szerinti akár közvetlenül, akár egy másik tagállamon keresztültörténő behozatala tényleges nehézségeket támaszt belső piacán, és azonnali intézkedésre van szükség
e helyzet elhárítására, akkor saját kezdeményezésére e behozatalra vámot vethet ki, amelynek mértéke
nem haladhatja meg a harmadik országokkal szemben ugyanezen termékekre alkalmazott
vámtételekét. A tagállam e határozatáról értesíti a Bizottságot, amely egy hónapon belül dönta tagállam által hozott intézkedések fenntartásáról, módosításáról vagy hatályon kívül helyezéséről.A 3. cikk (3) bekezdésének rendelkezéseit a Bizottság e határozatára alkalmazni kell.
(2) Ha a Holland Antillákon finomított kőolajtermékeknek –a 2. cikkben meghatározott
szabályozás szerinti –az Európai Unió egy vagy több tagállamába közvetlenül vagy egy másik
tagállamon keresztül történő behozatala egy naptári éven keresztül meghaladja az e jegyzőkönyv
mellékletében meghatározott mennyiségeket, akkor az e tagállam vagy tagállamok által az (1) bekezdésalapján az adott évre esetlegesen hozott intézkedések jogszerűnek tekintendők; a Bizottság tudomásul
veszi a meghozott intézkedéseket, miután megbizonyosodott arról, hogy a rögzített mennyiségeket
elérték. Ilyen esetben a többi tagállam tartózkodik attól, hogy a Tanácshoz forduljon.
5. cikk
Ha az Unió úgy dönt, hogy a kőolajtermékek bárhonnan származó behozatalára mennyiségi
korlátozásokat alkalmaz, akkor e korlátozásokat e termékek Holland Antillákról származóbehozatalára is alkalmazhatja. Ilyen esetben a harmadik országok számára biztosított kedvezőbbelbánást a Holland Antillák számára biztosítani kell.
6. cikk
(1) A Tanács az Európai Parlamenttel és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően egyhangú
határozattal felülvizsgálja a 2–5. cikk rendelkezéseit, amennyiben a harmadik és társult országokból
származó kőolajtermékek származásának közös meghatározását fogadja el, a közös kereskedelempo-litika keretében az érintett termékekre vonatkozóan határozatokat hoz, vagy közös energiapolitikátalakít ki.
(2) Az ilyen felülvizsgálat során azonban a Holland Antillák számára minden esetben ugyanolyan
mértékű kedvezményt kell fenntartani megfelelő formában, legalább két és fél millió tonna mennyiségű
kőolajtermékre.
(3) Az Unió e cikk (2) bekezdésében említett ugyanolyan mértékű kedvezményekre vonatkozó
kötelezettségvállalásait szükség esetén meg lehet osztani az egyes országok között az e jegyzőkönyvmellékletében jelzett mennyiségek figyelembevételével.C 115/316 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
7. cikk
E jegyzőkönyv végrehajtása érdekében a Bizottság felel azért, hogy figyelemmel kísérje a Holland
Antillákon finomított kőolajtermékeknek a tagállamokba történő behozatalát. A tagállamok a Bizottság
által ajánlott igazgatási feltételek mellett közlik a Bizottsággal a figyelemmel kísérést szolgálóvalamennyi információt, amely gondoskodik annak továbbításáról.
A JEGYZŐKÖNYV MELLÉKLETE
A Holland Antillákon finomított kőolajtermékeknek az Európai Unióba történő behozataláról szóló jegyzőkönyv 4. cikke
(2) bekezdésének végrehajtására a Magas Szerződő Felek úgy határoztak, hogy az Antillákról származó kőolajtermékek
2 millió tonnányi mennyisége a tagállamok között a következők szerint oszlik meg:
Németországi Szövetségi Köztársaság ................................................ 625 000 tonna
Belga-Luxemburgi Gazdasági Unió ................................................... 200 000 tonnaFranciaország ............................................................................. 75 000 tonna
Olaszország ............................................................................... 100 000 tonna
Hollandia .................................................................................. 1 000 000 tonna2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/317
(32.) JEGYZŐKÖNYV
A DÁNIÁBAN TÖRTÉNŐ INGATLANSZERZÉSRŐL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
AZZAL AZ ÓHAJJAL , hogy rendezzenek egyes Dániát érintő sajátos problémákat,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésben, amelyet az Európai Unióról szóló szerződéshez és az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
A Szerződések rendelkezéseinek ellenére Dánia fenntarthatja a második lakóingatlan megszerzésére
vonatkozó hatályos jogszabályait.C 115/318 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(33.) JEGYZŐKÖNYV
AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ
SZERZŐDÉS 157. CIKKÉRŐL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésben, amelyet az Európai Unióról szóló szerződéshez és az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 157. cikkének alkalmazásában a foglalkoztatási
szociális biztonsági rendszerekben nyújtott juttatások nem tekinthetők díjazásnak akkor és annyiban,amennyiben azok az 1990. május 17-ét megelőző munkaviszony alapján járnak, kivéve az olyan
munkavállalók vagy az azok jogán jogosultak esetében, akik ezen időpont előtt az irányadó nemzeti
jog szerint bírósági eljárást indítottak vagy ezzel azonos hatályú igényt jelentettek be.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/319
(34.) JEGYZŐKÖNYV
A GRÖNLANDRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS
SZABÁLYOKRÓL
1. cikk
(1) A Grönlandról származó és a halászati termékek piacának közös szervezése alá tartozó
termékeknek az Unióba történő behozatala –a közös piacszervezés szabályainak betartása mellett –
mentes a vámok és az azokkal azonos hatályú díjak alól, és nem vonatkoznak rájuk a mennyiségikorlátozások, illetve az azokkal azonos hatású korlátozások, ha az Unió és a Grönlandért felelőshatóság közötti megállapodás az Unió számára kielégítő módon lehetőséget biztosít az Uniónak
a grönlandi halászati övezetekhez való hozzáférésre.
(2) Az ilyen termékek behozatalára vonatkozó szabályokkal kapcsolatos minden intézkedést –az
ezek elfogadásával kapcsolatos intézkedéseket is beleértve –az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 43. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően kell elfogadni.C 115/320 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(35.) JEGYZŐKÖNYV
ÍRORSZÁG ALKOTMÁNYÁNAK 40.3.3. CIKKÉRŐL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésben, amelyet az Európai Unióról szóló szerződéshez és az
Európai működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomnenergia-közösséget létrehozószerződéshez csatolnak:
A Szerződések vagy az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés, illetve az ezeket
a szerződéseket módosító vagy kiegészítő további szerződések vagy okmányok rendelkezései nem
érintik Írország Alkotmánya 40.3.3. cikkének Írországban történő alkalmazását.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/321
(36.) JEGYZŐKÖNYV
AZ ÁTMENETI RENDELKEZÉSEKRŐL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,
FIGYELEMBE VÉVE , hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt alkalmazandó Szerződések
intézményi rendelkezései és az említett szerződésben előírt rendelkezések közötti átmenetmegszervezése érdekében átmeneti rendelkezéseket szükséges megállapítani,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez, az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozószerződéshez csatolnak:
1. cikk
Ebben a jegyzőkönyvben a „Szerződések” kifejezés az Európai Unióról szóló szerződésre, az Európai
Unió működéséről szóló szerződésre és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre
utal.
I. CÍM
AZ EURÓPAI PARLAMENTRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
2. cikk
Az Európai Unióról szóló szerződés 14. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban
az Európai Tanács –a 2009-es európai parlamenti választásokat megelőzően kellő időben –
határozatot fogad el, amelyben meghatározza az Európai Parlament összetételét.
Az Európai Parlament 2004–2009-es megbízatási időszakának végéig az európai parlamenti képviselői
helyek összetétele és száma a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének időpontjában hatályban lévővelmegegyező.
II. CÍM
A MINŐSÍTETT TÖBBSÉGRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
3. cikk
(1) Az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkének (4) bekezdésével összhangban az említett
bekezdésben foglalt rendelkezések, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés238. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezések, amelyek az Európai Tanácsban és a Tanácsbana minősített többség meghatározására vonatkoznak, 2014. november 1-jén lépnek hatályba.
(2) 2014. november 1. és 2017. március 31. között, amennyiben egy jogi aktust minősített
többséggel kell elfogadni, a Tanács bármely tagja kérheti, hogy a jogi aktust a (3) bekezdésben
meghatározott minősített többséggel fogadják el. Ebben az esetben a (3) és (4) bekezdést kellalkalmazni.C 115/322 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(3) A következő rendelkezések –az Európai Unió működéséről szóló szerződés 235. cikke
(1) bekezdése második albekezdésének sérelme nélkül –2014. október 31-ig hatályban maradnak:
Amennyiben az Európai Tanács, illetve a Tanács eljárásához minősített többség szükséges, tagjaik
szavazatait a következőképpen kell súlyozni:
Belgium 12
Bulgária 10Cseh Köztársaság 12Dánia 7Németország 29
Észtország 4
Írország 7Görögország 12Spanyolország 27Franciaország 29Olaszország 29Ciprus 4Lettország 4Litvánia 7Luxemburg 4
Magyarország 12Málta 3Hollandia 13Ausztria 10Lengyelország 27Portugália 12Románia 14Szlovénia 4Szlovákia 7
Finnország 7
Svédország 10Egyesült Királyság 29
A jogi aktusok elfogadásához a tagok többsége által leadott legalább 255 igen szavazat szükséges, ha
azokat a Szerződések értelmében a Bizottság javaslata alapján kell elfogadni. Egyéb esetekben a jogiaktusok elfogadásához legalább a tagok kétharmada által leadott, legalább 255 igen szavazat szükséges.
Ha az Európai Tanács vagy a Tanács valamely jogi aktusát minősített többséggel kell elfogadni, az
Európai Tanács, illetve a Tanács bármely tagja kérheti annak megvizsgálását, hogy a minősítetttöbbséget adó tagállamok képviselik-e az Unió népességének legalább 62 %-át. Amennyiben ez a
feltétel nem teljesül, a jogi aktus nem kerül elfogadásra.
(4) 2014. október 31-ig azokban az esetekben, amikor a Szerződések értelmében a Tanácsnak
nem az összes tagja vesz részt a szavazásban, nevezetesen az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 238. cikkének (3) bekezdésével összhangban meghatározott minősített többségre történő
hivatkozás esetén, a minősített többséget a súlyozott szavazatok ugyanolyan arányában, és a Tanácstagjainak ugyanolyan arányában, valamint adott esetben a tagállamok népességének ugyanolyanszázalékában kell meghatározni, mint ahogyan azt az e cikk (3) bekezdése meghatározza.
III. CÍM
A TANÁCS FORMÁCIÓIRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
4. cikk
Az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikke (6) bekezdésének első albekezdésében említett határozat
hatálybalépéséig a Tanács ülései az említett bekezdés második és harmadik albekezdésében említett
formációban, valamint az Általános Ügyek Tanácsának egyszerű többséggel hozott határozatával
megállapított listán szereplő más formációkban folynak.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/323
IV. CÍM
A BIZOTTSÁGRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK, BELEÉRTVE AZ UNIÓ KÜLÜGYI
ÉS BIZTONSÁGPOLITIKAI FŐKÉPVISELŐJÉT IS
5. cikk
A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének időpontjában hivatalban lévő bizottsági tagok hivatali
idejüket végig kitöltik. Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője kinevezésének napján
azonban a főképviselővel azonos állampolgárságú bizottsági tag megbízatása megszűnik.
V. CÍM
A TANÁCS FŐTITKÁRÁRA/A KÖZÖS KÜL- ÉS BIZTONSÁGPOLITIKA
FŐKÉPVISELŐJÉRE ÉS A TANÁCS FŐTITKÁRHELYETTESÉRE VONATKOZÓ
RENDELKEZÉSEK
6. cikk
A Tanács főtitkárának/a közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének és a Tanács főtitkárhe-
lyettesének megbízatása a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének időpontjában megszűnik. A Tanács
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 240. cikkének (2) bekezdésével összhangban kinevezi a
főtitkárt.
VI. CÍM
A TANÁCSADÓ SZERVEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
7. cikk
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 301. cikkében említett határozat hatálybalépéséig a
Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak megoszlása a következő:
Belgium 12
Bulgária 12
Cseh Köztársaság 12Dánia 9
Németország 24
Észtország 7
Írország 9
Görögország 12Spanyolország 21
Franciaország 24
Olaszország 24Ciprus 6
Lettország 7
Litvánia 9
Luxemburg 6
Magyarország 12C 115/324 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
Málta 5
Hollandia 12
Ausztria 12Lengyelország 21Portugália 12Románia 15Szlovénia 7Szlovákia 9
Finnország 9
Svédország 12
Egyesült Királyság 24
8. cikk
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 305. cikkében említett határozat hatálybalépéséig a
Régiók Bizottsága tagjainak megoszlása a következő:
Belgium 12
Bulgária 12
Cseh Köztársaság 12
Dánia 9
Németország 24
Észtország 7
Írország 9
Görögország 12
Spanyolország 21
Franciaország 24
Olaszország 24
Ciprus 6
Lettország 7
Litvánia 9
Luxemburg 6Magyarország 12
Málta 5
Hollandia 12
Ausztria 12Lengyelország 21
Portugália 12
Románia 15
Szlovénia 7
Szlovákia 9Finnország 9
Svédország 12
Egyesült Királyság 24
VII. CÍM
AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS V. ÉS VI. CÍME ALAPJÁN A LISSZABONI
SZERZŐDÉS HATÁLYBALÉPÉSE ELŐTT ELFOGADOTT JOGI AKTUSOKRA
VONATKOZÓ ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
9. cikk
Az uniós intézmények, szervek és hivatalok által az Európai Unióról szóló szerződés alapján a
Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt elfogadott jogi aktusok joghatása mindaddig fennmarad,amíg azokat a Szerződések alapján hatályon kívül nem helyezik, semmisnek nem nyilvánítják, vagynem módosítják. Ugyanez vonatkozik a tagállamok között az Európai Unióról szóló szerződés alapjánmegkötött megállapodásokra.
10. cikk
(1) Átmeneti intézkedésként a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttmű-
ködés területén a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt elfogadott jogi aktusok tekintetében az2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/325
intézmények az említett szerződés hatálybalépésének időpontjában a következő hatáskörrel fognak
rendelkezni: a Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 258. cikke szerinti
hatáskörei nem alkalmazhatók, az Európai Unióról szóló szerződésnek a Lisszaboni Szerződés
hatálybalépése előtt hatályos változata VI. címében az Európai Unió Bíróságára ruházott hatáskörökpedig változatlanok maradnak abban az esetben is, ha azok elfogadására az Európai Unióról szólószerződés korábbi 35. cikke (2) bekezdésének értelmében került sor.
(2) Az (1) bekezdésben említett jogi aktusok módosítása azt vonja maga után, hogy az
(1) bekezdésben említett intézményeknek a Szerződésekben meghatározott hatásköreit a módosított
jogi aktus tekintetében az azzal érintett tagállamokra alkalmazni kell.
(3) Az (1) bekezdésben foglalt átmeneti intézkedés a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő
öt év elteltével mindenképpen hatályát veszti.
(4) Az Egyesült Királyság a (3) bekezdésben említett átmeneti időszak lejárta előtt legkésőbb hat
hónappal bejelentheti a Tanácsnak, hogy az (1) bekezdésben említett jogi aktusok tekintetében nemfogadja el az (1) bekezdésben említett intézményeknek a Szerződésekben meghatározott hatásköreit.
Amennyiben az Egyesült Királyság ilyen bejelentést tesz, a (3) bekezdésben említett átmeneti időszak
lejártától kezdődően az (1) bekezdésben említett jogi aktusoknak az Egyesült Királyság tekintetébenvaló alkalmazása megszűnik. Ez az albekezdés nem alkalmazandó azon módosított jogi aktusokvonatkozásában, amelyeket a (2) bekezdés értelmében alkalmazni kell az Egyesült Királyságra.
A Tanács a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel meghatározza a szükséges átmeneti, illetve
az e helyzetből következő egyéb intézkedéseket. Az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a
határozatnak az elfogadásában. A Tanács tagjainak minősített többségét az Európai Unió működéséről
szóló szerződés 238. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelően kell meghatározni.
A Tanács a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel elfogadott határozatban úgy rendelkezhet,
hogy az Egyesült Királyságnak viselnie kell az említett jogi aktusok alkalmazásában való részvételénekmegszűnése folytán szükségszerűen és elkerülhetetlenül felmerülő közvetlen pénzügyi következmé-
nyeket.
(5) Az Egyesült Királyság ezt követően bármikor bejelentheti a Tanácsnak, hogy részt kíván venni
azon jogi aktusok alkalmazásában, amelyeknek az alkalmazása rá nézve a (4) bekezdés elsőalbekezdése értelmében megszűnt. Ebben az esetben a konkrét esettől függően az Európai Uniókeretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyv, illetve az Egyesült Királyságnak ésÍrországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennállóhelyzetéről szóló jegyzőkönyv megfelelő rendelkezéseit kell alkalmazni. Az intézmények hatáskörei
ezen jogi aktusok vonatkozásában megegyeznek a Szerződésekben meghatározott hatáskörökkel. Az
Unió intézményei és az Egyesült Királyság a megfelelő jegyzőkönyv szerint eljárva arra kell
törekedniük, hogy a lehető legnagyobb mértékben helyreállítsák az Egyesült Királyságnak a
szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség terén elért uniós vívmányokalkalmazásában való részvételét úgy, hogy az komolyabban ne hátráltassa az említett vívmányokkülönböző elemeinek gyakorlati érvényesülését, és tiszteletben tartsa azok összhangját.C 115/326 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.
(37.) JEGYZŐKÖNYV
AZ ESZAK-SZERZŐDÉS LEJÁRTÁNAK PÉNZÜGYI
KÖVETKEZMÉNYEIRŐL ÉS A SZÉN- ÉS ACÉLIPARI
KUTATÁSI ALAPRÓL
A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK
EMLÉKEZTETVE arra, hogy 2002. július 24-ével az Európai Szén- és Acélközösség 2002. július 23-ai
állapot szerinti teljes aktív és passzív vagyona az Európai Közösségre szállt,
FIGYELEMBE VÉVE azt a kívánalmat, hogy ezt a vagyont a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazatokban
folytatott kutatásokra használják fel, és hogy ezért e téren bizonyos különleges szabályokmegállapítására van szükség,
MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és
az Európai működéséről szóló szerződéshez csatolnak:
1. cikk
(1) Ezen aktív és passzív vagyonelemeknek az ESZAK 2002. július 23-ai mérlege szerinti nettó
értékét, figyelembe véve a felszámolási eljárás eredményeként előálló bármilyen növekményt vagycsökkenést is, a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazatokban folytatott kutatások céljára szánt
vagyonnak kell tekinteni „ESZAK felszámolás alatt” megjelöléssel. A felszámolási eljárás befejezését
követően e vagyon a „Szén- és Acélipari Kutatási Alap vagyona” megjelölést viseli.
(2) A „Szén- és Acélipari Kutatási Alap”-ként megjelölt vagyonból származó jövedelem
e jegyzőkönyv és az ez alapján elfogadott jogi aktusok rendelkezéseivel összhangban kizárólag a szén-
és acéliparhoz kapcsolódó ágazatokban folytatott, a kutatási keretprogramon kívüli kutatások céljára
használható fel.
2. cikk
A Tanács az Európai Parlament egyetértését követően különleges jogalkotási eljárás keretében
határozattal elfogadja az e jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges valamennyi rendelkezést, beleértvea lényeges alapelveket.
A Tanács a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően
elfogadja a Szén- és Acélipari Kutatási Alap vagyonának kezelésére vonatkozó többéves pénzügyi
iránymutatásokat, illetve a Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programjára vonatkozó technikaiiránymutatásokat megállapító intézkedéseket.2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/327
3. cikk
Ha e jegyzőkönyv vagy az ennek alapján elfogadott jogi aktusok eltérően nem rendelkeznek, a
Szerződések rendelkezéseit kell alkalmazni.C 115/328 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2008.5.9.