ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
40a. cikk

(1) Azoknak a tagállamoknak, amelyek egymás között a 40. cikk szerinti megerősített együttműködést kívánnak létrehozni, kérelmet kell a Bizottság elé terjeszteniük, amely ilyen értelmű javaslatot nyújthat be a Tanácsnak. Amennyiben a Bizottság nem nyújt be javaslatot, tájékoztatja az érintett tagállamokat ennek okairól. A tagállamok ezt követően kezdeményezést nyújthatnak be a Tanácsnak, amely arra irányul, hogy az érintett megerősített együttműködéshez felhatalmazást nyerjenek.

(2) Az (1) bekezdésben említett felhatalmazást a 43–45. cikkel összhangban a Tanács a Bizottság javaslata vagy legalább nyolc tagállam kezdeményezése alapján, valamint az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően minősített többséggel adja meg. A Tanács tagjainak szavazatait az Európai Közösséget létrehozó szerződés 205. cikke (2) bekezdésének megfelelően kell súlyozni.

A Tanács bármely tagja kérheti, hogy az ügyet terjesszék az Európai Tanács elé. Miután az ügyet az Európai Tanács megtárgyalta, a Tanács e bekezdés első albekezdésének megfelelően határozatot hozhat.

--------------------------------------------------
12006M032

Az Európai Unióról szóló szerződés (Konszolidált változat) - VI. cím - A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködésre vonatkozó rendelkezések - 32. cikk



Hivatalos Lap C 321 E , 29/12/2006 o. 0026 - 0026

Hivatalos Lap C 325 , 24/12/2002 o. 0023 - egységes szerkezetbe foglalt változat

Hivatalos Lap C 340 , 10/11/1997 o. 0164 - egységes szerkezetbe foglalt változat

Hivatalos Lap C 191 , 29/07/1992 o. 0062
12006M026

Az Európai Unióról szóló szerződés (Konszolidált változat) - V. cím - A közös kül- és biztonságpolitikára vonatkozó rendelkezések - 26. cikk



Hivatalos Lap C 321 E , 29/12/2006 o. 0021 - 0021

Hivatalos Lap C 325 , 24/12/2002 o. 0019 - egységes szerkezetbe foglalt változat

Hivatalos Lap C 340 , 10/11/1997 o. 0161 - egységes szerkezetbe foglalt változat
7. cikk

(1) A Tanács, a tagállamok egyharmada, az Európai Parlament vagy a Bizottság indokolással ellátott javaslata alapján, tagjainak négyötödös többségével és az Európai Parlament hozzájárulásának elnyerését követően megállapíthatja, hogy fennáll az egyértelmű veszélye annak, hogy egy tagállam súlyosan megsérti a 6. cikk (1) bekezdésében említett alapelveket, és megfelelő ajánlásokat tehet ennek a tagállamnak. Mielőtt ilyen megállapítást tenne, a Tanács meghallgatja a kérdéses tagállamot, és — ugyanezen eljárásnak megfelelően — független személyeket kérhet fel arra, hogy ésszerű határidőn belül készítsenek jelentést a kérdéses tagállamban fennálló helyzetről.

A Tanács rendszeresen ellenőrzi, hogy azok az okok, amelyek alapján ilyen megállapítást tett, továbbra is fennállnak-e.

(2) A tagállamok egyharmada vagy a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlament hozzájárulásának elnyerését követően az állam-, illetve kormányfői összetételben ülésező Tanács, miután a kérdéses tagállam kormányát felkérte észrevételei benyújtására, egyhangúlag megállapíthatja, hogy a tagállam súlyosan és tartósan megsérti a 6. cikk (1) bekezdésében említett alapelveket.

(3) A Tanács, amennyiben a (2) bekezdés szerinti megállapításra jutott, minősített többséggel úgy határozhat, hogy a kérdéses tagállamnak az e szerződés alkalmazásából származó egyes jogait felfüggeszti, beleértve az e tagállam kormányának képviselőjét a Tanácsban megillető szavazati jogokat. Ebben az esetben a Tanács figyelembe veszi az ilyen felfüggesztésnek a természetes és jogi személyek jogait és kötelezettségeit érintő lehetséges következményeit.

A kérdéses tagállam e szerződés szerinti kötelezettségei minden esetben továbbra is kötik ezt az államot.

(4) A Tanács a későbbiekben minősített többséggel úgy határozhat, hogy a (3) bekezdés alapján hozott intézkedéseket megváltoztatja vagy visszavonja, amennyiben az elrendelésükhöz vezető körülményekben változás következett be.

(5) Ennek a cikknek az alkalmazásában a Tanács a kérdéses tagállam kormánya képviselőjének szavazatát figyelmen kívül hagyva jár el. A személyesen jelen lévő vagy képviselt tagok tartózkodása nem akadálya a (2) bekezdésben említett határozatok elfogadásának. A minősített többséget a Tanács érintett tagjai súlyozott szavazatainak az Európai Közösséget létrehozó szerződés 205. cikkének (2) bekezdése szerinti arányával azonos arányban kell megállapítani.

Ezt a bekezdést a szavazati jogok (3) bekezdés szerinti felfüggesztése esetén is alkalmazni kell.

(6) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásakor az Európai Parlament a leadott szavazatoknak az egyben a tagok többségét is kitevő kétharmados többségével dönt.

--------------------------------------------------
43. cikk

Azok a tagállamok, amelyek egymás között megerősített együttműködést kívánnak létrehozni, igénybe vehetik az e szerződésben és az Európai Közösséget létrehozó szerződésben meghatározott intézményeket, eljárásokat és mechanizmusokat, feltéve hogy a javasolt együttműködés:

a) az Unió és a Közösség célkitűzéseinek előmozdítását, illetve érdekeinek védelmét és szolgálatát, valamint integrációjuk folyamatának erősítését célozza;

b) tiszteletben tartja az említett szerződéseket és az Unió egységes intézményi keretét;

c) tiszteletben tartja a közösségi vívmányokat és az említett szerződések egyéb rendelkezései szerint elfogadott intézkedéseket;

d) az Unió, illetve a Közösség hatásköreinek keretén belül marad, és nem érinti azokat a területeket, amelyek a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartoznak;

e) az Európai Közösséget létrehozó szerződés 14. cikkének (2) bekezdésében meghatározott belső piacot, illetve az említett szerződés XVII. címe szerinti gazdasági és társadalmi kohéziót nem befolyásolja hátrányosan;

f) nem jelent megkülönböztetést vagy akadályt a tagállamok közötti kereskedelemben, és nem torzítja a tagállamok közötti versenyt;

g) legalább nyolc tagállam vesz benne részt;

h) tiszteletben tartja azoknak a tagállamoknak a hatásköreit, jogait és kötelezettségeit, amelyek az együttműködésben nem vesznek részt;

i) nem érinti a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv rendelkezéseit;

j) a 43b. cikknek megfelelően valamennyi tagállam számára nyitva áll.

--------------------------------------------------
34. cikk

(az EUSz. korábbi 19. cikke)

(1) A tagállamok összehangolják cselekvésüket a nemzetközi szervezetekben és nemzetközi konferenciákon. Ezeken a fórumokon képviselik az Unió álláspontjait. Ennek az összehangolásnak a megszervezéséről az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője gondoskodik.

Az olyan nemzetközi szervezetekben, illetve nemzetközi konferenciákon, ahol nem vesz részt minden tagállam, a részt vevő tagállamok képviselik az Unió álláspontjait.

(2) A 24. cikk (3) bekezdésével összhangban azok a tagállamok, amelyek olyan nemzetközi szervezetekben, illetve konferenciákon vesznek részt, ahol nem vesz részt minden tagállam, folyamatosan tájékoztatják a többi tagállamot és a főképviselőt a közös érdekű kérdésekről.

Azok a tagállamok, amelyek az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának is tagjai, egyeztetnek egymással, illetve teljeskörűen tájékoztatják a többi tagállamot és a főképviselőt. Azok a tagállamok, amelyek tagjai a Biztonsági Tanácsnak, feladataik ellátása során – az Egyesült Nemzetek Alapokmányának rendelkezései alapján fennálló kötelezettségeik sérelme nélkül – védelmezik az Unió álláspontjait és érdekeit.

Ha az Unió az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának napirendjén szereplő valamely ügyben meghatározta álláspontját, azok a tagállamok, amelyek részt vesznek a Biztonsági Tanács ülésén, kötelesek kérni a főképviselő meghallgatását az Unió álláspontjának kifejtése céljából.

--------------------------------------------------
12. cikk

A nemzeti parlamentek tevékenyen hozzájárulnak az Unió jó működéséhez azáltal, hogy:

a) a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyvvel összhangban az Unió intézményeitől tájékoztatást kapnak, és kézhez kapják az uniós jogalkotási aktusok tervezeteit;

b) a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyvben meghatározott eljárással összhangban figyelemmel kísérik a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartását;

c) a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség keretében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 70. cikkével összhangban részt vesznek az uniós politikák e területen való végrehajtását értékelő eljárásokban, és az említett szerződés 80., illetve 85. cikkével összhangban részt vesznek az Europol politikai ellenőrzésében, valamint az Eurojust tevékenységének értékelésében;

d) e szerződés 48. cikkével összhangban részt vesznek a Szerződések felülvizsgálati eljárásaiban;

e) e szerződés 49. cikkével összhangban értesítést kapnak az Unióhoz való csatlakozási kérelmek benyújtásáról;

f) a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyvvel összhangban részt vesznek a nemzeti parlamentek közötti és az Európai Parlamenttel folytatott parlamentközi együttműködésben.

--------------------------------------------------
44. cikk

(1) A 43. cikknek megfelelően elfogadott határozatok keretében a Tanács valamely misszió végrehajtásával a misszióban részt venni szándékozó, és az annak ellátásához szükséges képességekkel rendelkező tagállamok egy csoportját is megbízhatja. Ezek a tagállamok az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének részvétele mellett egymás között megállapodnak a misszió végrehajtásának részleteiről.

(2) A misszióban részt vevő tagállamok saját kezdeményezésükre vagy valamely másik tagállam kérésére rendszeresen tájékoztatják a Tanácsot annak alakulásáról. Ha a misszió végrehajtása jelentős következményekkel jár, illetve ha a misszió az (1) bekezdésben említett határozatokban rögzített céljának, hatókörének vagy szabályainak módosítása válik szükségessé, a részt vevő tagállamok erről haladéktalanul értesítik a Tanácsot. Ezekben az esetekben a Tanács elfogadja a szükséges határozatokat.

--------------------------------------------------
50. cikk

(1) Saját alkotmányos követelményeivel összhangban a tagállamok bármelyike úgy határozhat, hogy kilép az Unióból.

(2) A kilépést elhatározó tagállam ezt a szándékát bejelenti az Európai Tanácsnak. Az Európai Tanács által adott iránymutatások alapján az Unió tárgyalásokat folytat és megállapodást köt ezzel az állammal, amelyben az érintett államnak az Unióval való jövőbeli kapcsolataira tekintettel meghatározzák az illető állam kilépésének részletes szabályait. Ezt a megállapodást az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (3) bekezdésének megfelelően kell megtárgyalni. A megállapodást az Unió nevében a Tanács köti meg minősített többséggel eljárva, az Európai Parlament egyetértését követően.

(3) A kilépésről rendelkező megállapodás hatálybalépésének időpontjától, illetve ennek hiányában a (2) bekezdésben említett bejelentéstől számított két év elteltével a Szerződések az érintett államra többé nem alkalmazhatók, kivéve ha az Európai Tanács az érintett tagállammal egyetértésben ennek a határidőnek a meghosszabbításáról egyhangúlag határoz.

(4) A (2) és (3) bekezdés alkalmazásában az Európai Tanácsnak, illetve a Tanácsnak a kilépő tagállamot képviselő tagja az Európai Tanács, illetve a Tanács rá vonatkozó tanácskozásain és a rá vonatkozó határozatok meghozatalában nem vesz részt.

A minősített többséget az Európai Unió működéséről szóló szerződés 238. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően kell meghatározni.

(5) Amennyiben az az állam, amely kilépett az Unióból, később újra felvételét kéri, kérelmére a 49. cikkben megállapított eljárást kell alkalmazni.

--------------------------------------------------
18. cikk

(1) Az Európai Tanács, minősített többséggel és a Bizottság elnökének egyetértésével, kinevezi az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét. Megbízatását az Európai Tanács ugyanilyen eljárás keretében megszüntetheti.

(2) A főképviselő irányítja az Unió közös kül- és biztonságpolitikáját. Javaslataival hozzájárul e politika alakításához, és azt a Tanácstól kapott felhatalmazásban foglaltak szerint végrehajtja. Ugyanez vonatkozik a közös biztonság- és védelempolitikára.

(3) A főképviselő a Külügyek Tanácsának elnöke.

(4) A főképviselő a Bizottság egyik alelnöke. A főképviselő biztosítja az Unió külső tevékenységeinek összhangját. A Bizottságon belül ő felelős a Bizottság külkapcsolatokkal összefüggő feladatainak ellátásáért és az Unió külső tevékenysége egyéb területeinek összehangolásáért. A főképviselő a Bizottságon belüli feladatainak gyakorlása során és kizárólag e feladatok körében – annyiban, amennyiben ez összhangban áll a (2) és (3) bekezdésben meghatározottakkal – a Bizottság működésére irányadó eljárások szerint jár el.

--------------------------------------------------
Az Európai Unióról szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata - JEGYZŐKÖNYVEK - (18.) Jegyzőkönyv: Franciaországról



Hivatalos Lap 115 , 09/05/2008 o. 0289 - 0289



(18.) JEGYZŐKÖNYV FRANCIAORSZÁGRÓL A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK, AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy figyelembe vegyenek egy Franciaországot érintő sajátos kérdést, MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak: Franciaország a nemzeti jogában meghatározott feltételekkel továbbra is rendelkezik a pénzkibocsátás előjogával Új-Kaledónia, Francia Polinézia, továbbá Wallis és Futuna területén, és kizárólagosan jogosult a CFP-frank paritásának meghatározására. --------------------------------------------------
Az Európai Unióról szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata - I. CÍM: KÖZÖS RENDELKEZÉSEK - 2. cikk



Hivatalos Lap 115 , 09/05/2008 o. 0017 - 0017



2. cikk Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában. --------------------------------------------------
Hivatalos Lap L 236 , 23/09/2003 o. 0048 - 0048



55. cikk Az új tagállamok valamelyikének kellően megalapozott kérelmére 2004. május 1-je előtt a Tanács, a Bizottság javaslata alapján, egyhangú határozattal olyan intézkedéseket hozhat, amelyek az intézmények által 2002. november 1-je és a csatlakozási szerződés aláírásának időpontja között elfogadott jogi aktusoktól való ideiglenes eltérésekről rendelkeznek. --------------------------------------------------
B. VÍZMINŐSÉG

31991 L 0271: A Tanács 1991. május 21-i 91/271/EGK irányelve a települési szennyvíz kezeléséről (HL L 135. szám, 1991.5.30, 40. o.), az alábbi módosítással:

- 31998 L 0015: A Bizottság 1998. 02. 27-i 98/15/EK irányelve (HL L 67. szám, 1998.3.7., 29. o.).

A 91/271/EGK irányelv 3., 4. cikkétől és 5. cikke (2) bekezdésétől eltérve, 2015. december 31-ig a településiszennyvíz-elvezető művekre és a települési szennyvíz kezelésére vonatkozó előírásokat Szlovénia esetében, a következő közbenső célkitűzésekkel összhangban, nem kell teljes mértékben alkalmazni:

- 2008. december 31-ig kell az irányelvben foglaltakat a 10000 lakosegyenértéket meghaladó, érzékeny területen található agglomerációkban teljesíteni;

- 2010. december 31-ig kell az irányelvben foglaltakat a 15000 lakosegyenértéket meghaladó agglomerációkban teljesíteni..

--------------------------------------------------
32. A Lett Köztársaság nyilatkozata a halászatról

A fogási korlátozások alá eső állományokra vonatkozó, a tagállamoknak biztosítandó közösségi halászati lehetőségekből való részesedést megállapító 3760/92/EGK rendelettel összefüggésben Lettország abból indul ki, hogy ezen okmánynak a Lettországnak juttatott balti-tengeri halászati lehetőségekről szóló rendelkezései a 15 tagállamból álló EU-ra és Észtországra, Lettországra, Litvániára és Lengyelországra kiszámított jelenlegi, IBSFC szerinti gazdálkodási rendszerre vonatkoznak.

Az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) keretén belüli halászati lehetőségek tekintetében Lettország kinyilvánítja, hogy érdekelt a halászatban ezen a területen, bár az utóbbi időszakban nem hajtott végre jelentős fogásokat. Lettország a NEAFC együttműködő feleként, tiszteletben tartva az említett bizottság által hozott valamennyi határozatot és rendeletet, arra számít, hogy érdekeit megfelelő módon figyelembe veszik, amikor kiosztják a halászati lehetőségeket Lettország és az új tagállamok számára.

--------------------------------------------------
Hivatalos Lap L 236 , 23/09/2003 o. 0982 - 0982



35. A Máltai Köztársaság nyilatkozata a semlegességről Málta megerősíti, hogy elkötelezett az Európai Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés szerinti kül- és biztonságpolitikája iránt. Málta kijelenti, hogy részvétele az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájában nem érinti semlegességét. Az Európai Unióról szóló szerződés úgy rendelkezik, hogy az Unió közös védelemhez vezető bármely határozatát az Európai Tanácsnak egyhangúlag kell meghoznia, és azt a tagállamoknak alkotmányos követelményeiknek megfelelően kell elfogadniuk. --------------------------------------------------
3. A SZOLGÁLTATÁSOK NYÚJTÁSÁNAK SZABADSÁGA

(1) 31994 L 0019: Az Európai Parlament és a Tanács 94/19/EK irányelve a betétbiztosítási rendszerekről (HL L 135. szám, 1994.5.31., 5. o.).

A 94/19/EK irányelv 7. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, 2007. december 31-ig a biztosítás legalacsonyabb szintjére vonatkozó követelményt Litvánia esetében nem kell alkalmazni. Litvánia gondoskodik arról, hogy betétbiztosítási rendszere 2006. december 31-ig legalább 14481 euró, 2007. január 1-jétől 2007. december 31-ig pedig legalább 17377 euró biztosítást nyújt.

Az átmeneti időszak alatt a többi tagállam megtartja azt a jogát, hogy megakadályozza egy litván hitelintézet a tagállam területén letelepedett fióktelepének működését, ameddig a fióktelep nem csatlakozik az érintett tagállam területén hivatalosan elismert valamely betétbiztosítási rendszerhez a litvániai biztosítási szint és a 7. cikk (1) bekezdésében előírt legalacsonyabb szint különbözetének biztosítása érdekében.

(2) 31997 L 0009: Az Európai Parlament és a Tanács 1997. március 3-i 97/9/EK irányelve a befektetőkártalanítási rendszerekről (HL L 84. szám, 1997.3.26., 22. o.).

A 97/9/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, 2007. december 31-ig a kártalanítás legalacsonyabb szintjére vonatkozó követelményt Litvánia esetében nem kell alkalmazni. Litvánia gondoskodik arról, hogy befektetőkártalanítási rendszere 2005. december 31-ig legalább 5792 euró, 2006. január 1-jetől 2007. december 31-ig pedig legalább 11585 euró biztosítást nyújt.

Az átmeneti időszak alatt a többi tagállam megtartja azt a jogát, hogy megakadályozza egy litván befektetési szolgáltató a tagállam területén letelepedett fióktelepének működését, ameddig a fióktelep nem csatlakozik az érintett tagállam területén hivatalosan elismert valamely befektetőkártalanítási rendszerhez a litvániai kártalanítási szint és a 4. cikk (1) bekezdésében előírt legalacsonyabb szint különbözetének biztosítása érdekében.

--------------------------------------------------
5. HALÁSZAT

31992 R 3760: A Tanács 1992. december 20-i 3760/92/EGK rendelete a halászat és akvakultúra közösségi rendszerének létrehozásáról (HL L 389. szám, 1992.12.31., 1. o.), az alábbi utolsó módosítással:

- 31998 R 1181: A Tanács 1998.6.4-i 1181/98/EK rendelete (HL L 164. szám, 1998.6.9., 1. o.).

A 3760/92/EGK rendeletet Málta esetében az alábbi különös rendelkezéssel kell alkalmazni:

A Tanács, a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel határoz a tonhalra vonatkozó közösségi halászati lehetőségekből Máltának biztosítandó részesedésről, miután a Nemzetközi Bizottság az Atlanti Tonhalak Védelméért (ICCAT) Málta Unióhoz történő csatlakozásakor elismeri, hogy az ICCAT 94-11 ajánlása szerinti, Máltára vonatkozó fogási korlátozásokat hozzáadják a Közösség jelenlegi halászati lehetőségeihez.

--------------------------------------------------
3. A TŐKE SZABAD MOZGÁSA

Szerződés az Európai Unióról;

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés.

Az Európai Unió alapját képező szerződésekben foglalt kötelezettségek ellenére Lettország a csatlakozás időpontjától számított hét éven keresztül fenntarthatja az ezen okmány aláírása időpontjában hatályos jogszabályaiban foglalt, a mezőgazdasági földterületnek vagy erdőnek a tagállamok állampolgárai, illetve egy másik tagállam jogszabályai szerint létrehozott olyan társaságok által történő megszerzésére vonatkozó szabályokat, amelyek Lettországban nem letelepedettek, ott nincsenek bejegyezve, illetve fiókteleppel vagy képviselettel sem rendelkeznek. Valamely tagállam állampolgára a mezőgazdasági földterület és erdő szerzése vonatkozásában nem részesíthető kedvezőtlenebb bánásmódban, mint amilyenben a csatlakozási szerződés aláírása napján részesült, illetve nem vonatkozhatnak rá szigorúbb korlátozások, mint a harmadik országok állampolgáraira.

Egy másik tagállam azon állampolgárai, akik önálló vállalkozó mezőgazdasági termelőként kívánnak letelepedni Lettországban, és legalább három éve folyamatosan jogszerűen Lettországban laknak és folytatnak mezőgazdasági tevékenységet, nem tartoznak az előző albekezdés rendelkezéseinek hatálya alá, és rájuk nem alkalmazható más eljárás, mint amelyet Lettország állampolgáraira kell alkalmazni.

A csatlakozás időpontjától számított harmadik év vége előtt a fenti átmeneti rendelkezések felülvizsgálatára kerül sor. Ennek érdekében a Bizottság jelentést nyújt be a Tanácsnak. A Tanács, a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag az első albekezdésben megjelölt átmeneti időszak lerövidítéséről vagy lezárásáról határozhat.

Ha elegendő bizonyíték áll rendelkezésre arra nézve, hogy az átmeneti időszak lejártával Lettországban a mezőgazdasági földterületek piacának súlyos zavara alakul ki, vagy ennek kialakulása fenyeget, a Bizottság Lettország kérelmére határozatot hoz az átmeneti időszak legfeljebb három évre történő meghosszabbításáról.

--------------------------------------------------
C. VÍZMINŐSÉG

31991 L 0271: A Tanács 1991. május 21-i 91/271/EGK irányelve a települési szennyvíz kezeléséről (HL L 135. szám, 1991.5.30., 40. o.), az alábbi módosítással:

- 31998 L 0015: A Bizottság 1998.2.27-i 98/15/EK irányelve (HL L 67. szám, 1998.3.7., 29. o.).

A 91/271/EGK irányelv 3., 4. cikkétől és, ha érzékeny területeket is kijelölnek, 5. cikke (2) bekezdésétől eltérve, 2012. december 31-ig a településiszennyvíz-elvezető művekre és a települési szennyvíz kezelésére vonatkozó előírásokat Ciprus esetében a következő közbenső célkitűzésekkel összhangban nem kell alkalmazni:

- 2008. december 31-ig kell az irányelvben foglaltakat a 15000 lakosegyenértéket meghaladó két agglomerációban (Limassol és Paralimni) teljesíteni;

- 2009. december 31-ig kell az irányelvben foglaltakat további egy, 15000 lakosegyenértéket meghaladó agglomerációban (Nicosia) teljesíteni;

- 2011. december 31-ig kell az irányelvben foglaltakat további egy, 15000 lakosegyenértéket meghaladó agglomerációban (Paphos) teljesíteni.

--------------------------------------------------
Hivatalos Lap L 236 , 23/09/2003 o. 0037 - 0038



14. cikk Az EK-Szerződés 258. cikke és az Euratom-Szerződés 166. cikke második bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép: "A Gazdasági és Szociális Bizottság tagjainak száma a következő: Belgium | 12 | Cseh Köztársaság | 12 | Dánia | 9 | Németország | 24 | Észtország | 7 | Görögország | 12 | Spanyolország | 21 | Franciaország | 24 | Írország | 9 | Olaszország | 24 | Ciprus | 6 | Lettország | 7 | Litvánia | 9 | Luxemburg | 6 | Magyarország | 12 | Málta | 5 | Hollandia | 12 | Ausztria | 12 | Lengyelország | 21 | Portugália | 12 | Szlovénia | 7 | Szlovákia | 9 | Finnország | 9 | Svédország | 12 | Egyesült Királyság | 24" | --------------------------------------------------