ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10. JEGYZŐKÖNYV A TÚLZOTT HIÁNY ESETÉN KÖVETENDŐ ELJÁRÁSRÓL

A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megállapítsák az Alkotmány III-184. cikkében említett túlzott hiány esetén követendő eljárás részletes szabályait,

MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződéshez csatolnak:

1. cikk

Az Alkotmány III-184. cikkének (2) bekezdésében említett referenciaértékek a következők:

a) 3 % a tervezett vagy tényleges költségvetési hiánynak a bruttó hazai termékhez viszonyított arányára vonatkozóan;

b) 60 % az államadósságnak a piaci árakon számított bruttó hazai termékhez viszonyított arányára vonatkozóan.

2. cikk

Az Alkotmány III-184. cikke és e jegyzőkönyv alkalmazásában:

a) "költségvetési": államháztartási, azaz központi kormányzati, regionális vagy helyi önkormányzati, valamint a társadalombiztosítási alapoknál felmerülő – kivéve a kereskedelmi ügyleteket –, az Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszerében szereplő meghatározás szerint;

b) "hiány": az Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszerében meghatározott nettó hitelfelvétel;

c) "beruházás": az Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszerében meghatározott bruttó felhalmozás;

d) "adósság": az év végén névértéken fennálló és az a) pontban meghatározott kormányzati ágazatok között és az azokon belül összevont teljes bruttó adósság.

3. cikk

A túlzott hiány esetén követendő eljárás hatékonyságának biztosítása érdekében a tagállamok kormányai ezen eljárás szerint felelősek a 2. cikk a) pontjában meghatározott államháztartási hiányért. A tagállamok biztosítják, hogy a költségvetés területén alkalmazott nemzeti eljárások lehetővé tegyék számukra az Alkotmányból ezen a területen fakadó kötelezettségeik teljesítését. A tagállamok tervezett és tényleges hiányukról, valamint adósságuk szintjéről haladéktalanul és rendszeresen tájékoztatják a Bizottságot.

4. cikk

Az e jegyzőkönyv alkalmazásához felhasználandó statisztikai adatokat a Bizottság biztosítja.

--------------------------------------------------
12004V/AFI/DCL/43

Szerződés európai alkotmány létrehozásáról - ZÁRÓOKMÁNY - B. Az Alkotmányhoz csatolt jegyzőkönyvekre vonatkozó nyilatkozatok - A tagállamok nyilatkozatai - 43.A Holland Királyság nyilatkozata a IV-440. cikkről



Hivatalos Lap 310 , 16/12/2004 o. 0473 - 0473
III-185. cikk

(1) A Központi Bankok Európai Rendszerének elsődleges célja az árstabilitás fenntartása. E cél veszélyeztetése nélkül a Központi Bankok Európai Rendszere támogatja az Unión belüli általános gazdaságpolitikát annak érdekében, hogy hozzájáruljon az I-3. cikkben megállapított uniós célkitűzések megvalósításához. A Központi Bankok Európai Rendszere a szabad versenyen alapuló nyitott piacgazdaság elvével összhangban tevékenykedik, elősegítve az erőforrások hatékony elosztását és tiszteletben tartva a III-177. cikkben meghatározott alapelveket.

(2) A Központi Bankok Európai Rendszerének alapvető feladatai a következők:

a) az Unió monetáris politikájának meghatározása és végrehajtása,

b) devizaműveletek végzése a III-326. cikknek megfelelően,

c) a tagállamok hivatalos devizatartalékainak tartása és kezelése,

d) a fizetési rendszerek zavartalan működésének előmozdítása.

(3) A (2) bekezdés c) pontja nem érinti a devizában tartott technikai egyenlegeknek a tagállamok kormányai által történő tartását és kezelését.

(4) Az Európai Központi Bankkal konzultálni kell:

a) a hatáskörébe tartozó valamennyi uniós jogi aktusra irányuló javaslattal kapcsolatban;

b) a nemzeti hatóságok részéről az Európai Központi Bank hatáskörébe tartozó valamennyi jogszabálytervezettel kapcsolatban a Tanács által a III—187. cikk (4) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően meghatározott kereteken belül és feltételek mellett.

Az Európai Központi Bank a hatáskörébe tartozó területeken véleményt terjeszthet az Unió intézményei, szervei vagy hivatalai, illetve a nemzeti hatóságok elé.

(5) A Központi Bankok Európai Rendszere támogatja a hatáskörrel rendelkező hatóságokat a hitelintézetek prudenciális felügyeletére és a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan megvalósításában.

(6) A Tanács európai törvényben az Európai Központi Bankot a hitelintézetek és — a biztosítóintézetek kivételével — az egyéb pénzügyi szervezetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatban külön feladatokkal bízhatja meg. A Tanács az Európai Parlamenttel és az Európai Központi Bankkal folytatott konzultációt követően, egyhangúlag határoz.

--------------------------------------------------
12004V195

Szerződés európai alkotmány létrehozásáról - III. RÉSZ – AZ UNIÓ POLITIKÁI ÉS MŰKÖDÉSE - III. CÍM – BELSŐ POLITIKÁK ÉS TEVÉKENYSÉGEK - II. FEJEZET – GAZDASÁG- ÉS MONETÁRIS POLITIKA - 4. szakasz – Azon tagállamokra vonatkozó külön rendelkezések, amelyek pénzneme az euro - III-195. cikk



Hivatalos Lap 310 , 16/12/2004 o. 0085 - 0085
III-435. cikk

Az egyrészről egy vagy több tagállam, másrészről egy vagy több harmadik állam által egymás között 1958. január 1-je előtt, illetve a csatlakozó államok esetében a csatlakozásukat megelőzően kötött megállapodásokból eredő jogokat és kötelezettségeket az Alkotmány rendelkezései nem érintik.

Annyiban, amennyiben ezek a megállapodások nem egyeztethetőek össze az Alkotmánnyal, az érintett tagállam vagy tagállamok megteszik a megfelelő lépéseket a megállapított összeegyeztethetetlenség kiküszöbölésére. A tagállamok e cél érdekében szükség esetén segítséget nyújtanak egymásnak, és amennyiben indokolt, egységes magatartást tanúsítanak.

Az első bekezdésben említett megállapodások alkalmazása során a tagállamok figyelembe veszik azt, hogy az Alkotmány szerint az egyes tagállamok által nyújtott előnyök az Unió szerves részét képezik, és ezáltal elválaszthatatlanul összekapcsolódnak az Alkotmány által hatáskörökkel felruházott intézmények létrehozásával, valamint az összes többi tagállam részéről ezekkel megegyező előnyöknek a biztosításával.

--------------------------------------------------
I-60. cikk

Önkéntes kilépés az Unióból

(1) Saját alkotmányos követelményeivel összhangban a tagállamok bármelyike úgy határozhat, hogy kilép az Unióból.

(2) A kilépést elhatározó tagállam szándékát bejelenti az Európai Tanácsnak. Az Európai Tanács által adott iránymutatások alapján az Unió tárgyalásokat folytat és megállapodást köt ezzel az állammal, amelyben az érintett államnak az Unióval való jövőbeli kapcsolataira tekintettel meghatározzák az illető állam kilépésének részletes szabályait. Ezt a megállapodást a III-325. cikk (3) bekezdésének megfelelően kell megtárgyalni. A megállapodást az Unió nevében a Tanács köti meg minősített többséggel eljárva, az Európai Parlament egyetértését követően.

(3) A kilépésről rendelkező megállapodás hatálybalépésének időpontjától, illetve ennek hiányában a (2) bekezdésben említett bejelentéstől számított két év elteltével az Alkotmány az érintett államra többé nem alkalmazható, kivéve ha az Európai Tanács az érintett tagállammal egyetértésben ennek a határidőnek a meghosszabbításáról egyhangúlag határoz.

(4) A (2) és (3) bekezdés alkalmazásában az Európai Tanácsnak, illetve a Tanácsnak a kilépő tagállamot képviselő tagja az Európai Tanács, illetve a Tanács rá vonatkozó tanácskozásain és a rá vonatkozó európai határozatok meghozatalában nem vesz részt.

A minősített többséghez a szavazásban részt vevő tagállamokat képviselő tanácsi tagok legalább 72 %-ának, egyben az ezen államok népességének legalább 65 %-át kitevő szavazata szükséges.

(5) Amennyiben az az állam, amely korábban kilépett az Unióból, később újra felvételét kéri, kérelmére az I-58. cikkben megállapított eljárást kell alkalmazni.

--------------------------------------------------
12004V290

Szerződés európai alkotmány létrehozásáról - III. RÉSZ – AZ UNIÓ POLITIKÁI ÉS MŰKÖDÉSE - IV. CÍM – A TENGERENTÚLI ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK TÁRSULÁSA - III-290. cikk



Hivatalos Lap 310 , 16/12/2004 o. 0131 - 0131
PREAMBULUM

Európa népei, az egymás közötti egyre szorosabb egység létrehozása során úgy döntöttek, hogy osztoznak a közös értékeken alapuló békés jövőben.

Szellemi és erkölcsi öröksége tudatában az Unió az emberi méltóság, a szabadság, az egyenlőség és a szolidaritás oszthatatlan és egyetemes értékein alapul, a demokrácia és a jogállamiság elveire támaszkodik. Tevékenységei középpontjába az egyént állítja, létrehozva az uniós polgárság intézményét és megteremtve a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségét.

Az Unió hozzájárul e közös értékek megőrzéséhez és továbbfejlesztéséhez, miközben tiszteletben tartja az európai népek kultúrájának és hagyományainak sokféleségét, a tagállamok nemzeti identitását és központi, regionális és helyi közhatalmi szervezetét; a kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődés előmozdítására törekszik és biztosítja a személyek, az áruk, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgását, valamint a letelepedés szabadságát.

Ennek érdekében a társadalmi változások, a társadalmi haladás, valamint a tudományos és technológiai fejlődés fényében szükséges az alapvető jogok megerősítése e jogoknak egy chartában való kinyilvánítása útján.

E Charta, tiszteletben tartva az Unió hatásköreit és feladatait, valamint a szubszidiaritás elvét, megerősíti azokat a jogokat, amelyek különösen a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból és nemzetközi kötelezettségeiből, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményből, az Unió és az Európa Tanács által elfogadott szociális chartákból, valamint az Európai Unió Bíróságának és az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjogából következnek. Ebben az összefüggésben a Charta értelmezése során az Unió és a tagállamok bíróságai kellően figyelembe veszik a Chartát megszövegező Konvent elnökségének irányítása alatt készített és az Európai Konvent elnökségének felelőssége mellett naprakésszé tett magyarázatokat.

E jogok gyakorlása együtt jár a más személyek, az emberi közösség és a jövő nemzedékek iránt viselt felelősséggel és kötelezettségekkel.

Az Unió ezért elismeri az alábbiakban kinyilvánított jogokat, szabadságokat és elveket.

--------------------------------------------------
4. Együttes nyilatkozat a vidékfejlesztésről: Bulgária és Románia

A 2007–2009 közötti hároméves időszak alatt az EMOGA Garanciarészlegéből származó, vidékfejlesztésre irányuló – a csatlakozási jegyzőkönyv 34. cikke (2) bekezdésében és a csatlakozási okmány 34. cikke (2) bekezdésében említett –, Bulgáriára és Romániára vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatokra tekintettel az Unió megállapítja, hogy az említett államok a következő juttatásokra számíthatnak:

(millió EUR, 2004-es árakon) |

| 2007 | 2008 | 2009 | 2007-2009 |

Bulgária | 183 | 244 | 306 | 733 |

Románia | 577 | 770 | 961 | 2308 |

Összesen | 760 | 1014 | 1267 | 3041 |

A 2007–2009 közötti hároméves időszakot követően a Bulgária és Románia számára nyújtott vidékfejlesztési célú pénzeszközök a már létező, illetve az időközben végbemenő politikai reformokból eredő szabályok alkalmazásán alapul.

--------------------------------------------------
12005SP040

Jegyzőkönyv a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióba történő felvételének feltételeiről és részletes szabályairól - NEGYEDIK RÉSZ: IDEIGLENES RENDELKEZÉSEK - IV. CÍM:EGYÉB RENDELKEZÉSEK - 40. cikk



Hivatalos Lap L 157 , 21/06/2005 o. 0042 - 0042
36. cikk

1. Legfeljebb a csatlakozást követő harmadik év végéig, amennyiben a gazdaság bármely ágazatában súlyos és tartósnak mutatkozó, illetve egy adott térség gazdasági helyzetének komoly romlásával fenyegető nehézségek merülnek fel, Bulgária vagy Románia felhatalmazást kérhet arra, hogy a helyzet orvoslása és az érintett ágazatnak a belső piaci gazdasághoz történő hozzáigazítása érdekében védintézkedéseket tegyen.

Ugyanilyen körülmények fennállása esetén bármely jelenlegi tagállam is felhatalmazást kérhet védintézkedések megtételére Bulgáriával, Romániával, vagy mindkét országgal szemben.

2. Az érintett állam kérésére a Bizottság, sürgősségi eljárásban, meghatározza az általa szükségesnek ítélt védintézkedéseket, pontosan megjelölve azok alkalmazásának feltételeit és szabályait.

Súlyos gazdasági nehézségek esetén és az érintett tagállam kifejezett kérelmére a Bizottság a megfelelő indokolással ellátott kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon belül köteles eljárni. Az így elrendelt intézkedések azonnal alkalmazhatóak; ezeknek az intézkedéseknek valamennyi érintett fél érdekét figyelembe kell venniük, és nem járhatnak határellenőrzésekkel.

3. A 2. bekezdés alapján engedélyezett intézkedések csak az (1) bekezdésben említett célok eléréséhez feltétlenül szükséges mértékben és időtartamra térhetnek el az EK-Szerződés, illetve ezen okmány szabályaitól. Elsősorban olyan intézkedéseket kell alkalmazni, amelyek a belső piac működésében a legkisebb zavart okozzák.

--------------------------------------------------
12005SP056

Jegyzőkönyv a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióba történő felvételének feltételeiről és részletes szabályairól - ÖTÖDIK RÉSZ: AZ E JEGYZŐKÖNYV VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK - II. CÍM:AZ INTÉZMÉNYEK JOGI AKTUSAINAK ALKALMAZHATÓSÁGA - 56 . cikk



Hivatalos Lap L 157 , 21/06/2005 o. 0044 - 0044
38. cikk

Ha az EU-Szerződés VI. címében meghatározott, a büntetőjog területén való kölcsönös elismeréssel kapcsolatos kerethatározatok vagy bármely egyéb kötelezettségvállalás, együttműködési okmány vagy határozat, illetve az EK-Szerződés IV. címében meghatározott polgári ügyekben való kölcsönös elismeréssel kapcsolatos irányelvek vagy rendeletek tekintetében az átültetés, illetve a végrehajtás állapota vagy az alkalmazás során komoly hiányosságok lépnek fel, vagy ilyen hiányosságok közvetlen veszélye áll fenn Bulgáriában vagy Romániában, a csatlakozást követő harmadik év végéig a Bizottság, valamely tagállam indokolással ellátott kérelmére vagy saját kezdeményezésére, a tagállamokkal folytatott konzultációt követően megteheti a megfelelő intézkedéseket és meghatározhatja ezen intézkedések végrehajtásának feltételeit és szabályait.

A tagállamok közötti szoros igazságügyi együttműködés folytatásának sérelme nélkül ezek az intézkedések olyan formában is megvalósulhatnak, hogy a vonatkozó rendelkezések és határozatok alkalmazását ideiglenesen felfüggesztik Bulgária vagy Románia és bármely más tagállam, vagy tagállamok közötti kapcsolatokban. Az ellenőrzés megállapításai alapján a védzáradék a csatlakozást megelőzően is érvényesíthető, és az így elfogadott intézkedések, későbbi időpontot előíró rendelkezés hiányában, a csatlakozás első napjától lépnek hatályba. Az intézkedéseket legfeljebb addig lehet fenntartani, amíg ez feltétlenül szükséges, és mindenképpen hatályon kívül kell helyezni, amint az adott hiányosságokat orvosolták. Ezek az intézkedések azonban az első bekezdésben megjelölt időszakon túl is alkalmazhatók mindaddig, amíg az adott hiányosságok fennállnak. Az új tagállam által a hiányosságok orvoslása terén elért előrehaladástól függően a Bizottság, a tagállamokkal folytatott konzultációt követően, az intézkedéseket szükség szerint kiigazíthatja. A Bizottság a védintézkedések visszavonása előtt megfelelő időben tájékoztatja a Tanácsot, és a Tanács e vonatkozásban tett észrevételeit kellően figyelembe veszi.

--------------------------------------------------
II. Növény-egészségügyi jogszabályok

31991 L 0414: A Tanács 1991. július 15-i 91/414/EGK irányelve a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.), az alábbi utolsó módosítással:

- 32004 L 0099: A Bizottság 2004.10.1-jei 2004/99/EK irányelve (HL L 309., 2004.10.6., 6. o.).

A 91/414/EGK irányelv 13. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, Románia elhalaszthatja a 91/414/EGK irányelv II. és III. mellékletében említett adatok szolgáltatására előírt határidőt a Romániában jelenleg engedélyezett és kizárólag Románia területén forgalmazott, rézvegyületeket (szulfátot, oxikloridot vagy hidroxidot), ként, acetoklórt, dimetoátot és 2,4-D-t tartalmazó növényvédő szerek vonatkozásában, feltéve, hogy ebben az időpontban ezeket a hatóanyagokat a fenti irányelv I. melléklete felsorolja. A fent említett határidőket legkésőbb 2009. december 31-ig lehet elhalasztani a 2,4-D kivételével, amely vonatkozásában a határidő legkésőbb 2008. december 31-ig halasztható. A fenti rendelkezések csak azokra a kérelmező vállalatokra vonatkoznak, amelyek 2005. január 1-je előtt ténylegesen hozzákezdtek a szolgáltatandó adatok létrehozásához vagy megszerzéséhez.

--------------------------------------------------
12005SA059

A Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány - ÖTÖDIK RÉSZ: AZ EZEN OKMÁNY VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK - III. CÍM:ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK - 59 . cikk



Hivatalos Lap L 157 , 21/06/2005 o. 0220 - 0220
A. LEVEGŐMINŐSÉG

1. 31994 L 0063: Az Európai Parlament és a Tanács 1994. december 20-i 94/63/EK irányelve az illékony szerves vegyületeknek (VOC) a benzin tárolásából és tárolótelepekről töltőállomások részére történő elosztásából származó kibocsátása csökkentéséről (HL L 365., 1994.12.31, 24. o.), az alábbi módosítással:

- 32003 R 1882: Az Európai Parlament és a Tanács 2003.9.29-i 1882/2003/EK rendelete (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.).

(a) A 94/63/EK irányelv 3. cikkétől és I. mellékletétől eltérve, a tárolótelepeken már meglévő tárolóberendezésekre vonatkozó követelményeket Bulgária esetében nem kell alkalmazni:

- 2007. december 31-ig 6 tárolótelep tárolóberendezései tekintetében, amelyek forgalma feltöltött állapotban nagyobb, mint 25000 tonna/év, de legfeljebb 50000 tonna/év;

- 2009. december 31-ig 19 tárolótelep tárolóberendezései tekintetében, amelyek forgalma feltöltött állapotban legfeljebb 25000 tonna/év.

(b) A 94/63/EK irányelv 4. cikkétől és II. mellékletétől eltérve, a tárolótelepeken már meglévő szállítótartályok feltöltésére és lefejtésére vonatkozó követelményeket Bulgária esetében nem kell alkalmazni:

- 2007. december 31-ig 12 olyan tárolótelep tekintetében, amelyek forgalma nagyobb, mint 25000 tonna/év, de legfeljebb 150000 tonna/év;

- 2009. december 31-ig 29 olyan tárolótelep tekintetében, amelyek forgalma legfeljebb 25000 tonna/év.

(c) A 94/63/EK irányelv 5. cikkétől eltérve, a tárolótelepeken már meglévő szállítótartályokra vonatkozó követelményeket Bulgária esetében nem kell alkalmazni:

- 2007. december 31-ig 50 közúti tartálykocsira;

- 2009. december 31-ig további 466 közúti tartálykocsira.

(d) A 94/63/EK irányelv 6. cikkétől és III. mellékletétől eltérve, a töltőállomásokon már meglévő tárolóberendezések feltöltésére vonatkozó követelményeket Bulgária esetében nem kell alkalmazni:

- 2007. december 31-ig 355 töltőállomásra, amelyek forgalma nagyobb, mint 500 m3/év, de legfeljebb 1000 m3/év;

- 2009. december 31-ig 653 töltőállomásra, amelyek forgalma legfeljebb 500 m3/év.

2. 31999 L 0032: A Tanács 1999. április 26-i 1999/32/EK irányelve az egyes folyékony tüzelőanyagok kéntartalmának csökkentéséről, valamint a 93/12/EGK irányelv módosításáról (HL L 121., 1999.5.11, 13. o.), az alábbi módosításokkal:

- 32003 R 1882: Az Európai Parlament és a Tanács 2003.9.29-i 1882/2003/EK rendelete (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.).

(a) Az 1999/32/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, 2011. december 31-ig a nehéz fűtőolajok kéntartalmára vonatkozó előírásokat helyi felhasználás esetén Bulgáriára nem kell alkalmazni. Az átmeneti időszak alatt a kéntartalom nem haladhatja meg a 3,00 tömegszázalékot.

(b) Az 1999/32/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, 2009. december 31-ig a gázolajok kéntartalmára vonatkozó előírásokat helyi felhasználás esetén Bulgáriára nem kell alkalmazni. Az átmeneti időszak alatt a kéntartalom nem haladhatja meg a 0,20 tömegszázalékot.

--------------------------------------------------
46. cikk

1. Két bírót kell kinevezni a Bírósághoz, és két bírót kell kinevezni a Törvényszékhez.

2. Az 1. bekezdés szerint a Bírósághoz kinevezett bírák közül egynek a hivatali ideje 2009. október 6-án jár le. Ezt a bírót sorsolás útján kell kiválasztani. A másik bíró hivatali ideje 2012. október 6-án jár le.

Az 1. bekezdés szerint a Törvényszékhez kinevezett bírák közül egynek a hivatali ideje 2007. augusztus 31-én jár le. Ezt a bírót sorsolás útján kell kiválasztani. A másik bíró hivatali ideje 2010. augusztus 31-én jár le.

3. A Bíróság a csatlakozás következtében szükségessé váló mértékben kiigazítja eljárási szabályzatát.

A Törvényszék, a Bírósággal egyetértésben, a csatlakozás következtében szükségessé váló mértékben kiigazítja eljárási szabályzatát.

A módosított eljárási szabályzatok elfogadásához a Tanács jóváhagyása szükséges.

4. A fent említett bíróságok előtt a csatlakozás időpontjában folyamatban lévő olyan ügyek elbírálása során, amelyekben a szóbeli eljárás ezen időpont előtt megkezdődött, a teljes ülés, illetve a tanácsok összetétele a csatlakozás előtti helyzetnek felel meg, és eljárásuk során e bíróságoknak a csatlakozást megelőző napon hatályos eljárási szabályzatot kell alkalmazniuk.

--------------------------------------------------
12005SP043

Jegyzőkönyv a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióba történő felvételének feltételeiről és részletes szabályairól - ÖTÖDIK RÉSZ: AZ E JEGYZŐKÖNYV VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK - I. CÍM:AZ INTÉZMÉNYEK ÉS SZERVEK LÉTREHOZÁSA - 43. cikk



Hivatalos Lap L 157 , 21/06/2005 o. 0042 - 0042
12005SA054

A Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány - ÖTÖDIK RÉSZ: AZ EZEN OKMÁNY VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK - II. CÍM:AZ INTÉZMÉNYEK JOGI AKTUSAINAK ALKALMAZHATÓSÁGA - 54 . cikk



Hivatalos Lap L 157 , 21/06/2005 o. 0219 - 0219
11. cikk

Az Alkotmányhoz csatolt, az Európai Beruházási Bank alapokmányáról szóló 5. jegyzőkönyv a következőképpen módosul:

1. A 4. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében:

(a) a bevezető mondat helyébe a következő rendelkezés lép:

"1. A Bank tőkéje 164795737000 EUR, amelyet a tagállamok a következők szerint jegyeznek [***]:

(b) a szöveg a következőkkel egészül ki az Írországra és Szlovákiára vonatkozó szövegrészek között:

"Románia 846000000"; és

(c) a következőkkel egészül ki a Szlovéniára és Litvániára vonatkozó szövegrészek között:

"Bulgária 296000000"

2. A 9. cikk (2) bekezdésében az első, a második és a harmadik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

"(2) Az Igazgatótanács huszonnyolc igazgatóból és tizenhat helyettesből áll.

Az igazgatókat a Kormányzótanács öt évre nevezi ki minden egyes tagállam, valamint a Bizottság egy-egy jelölése alapján.

A helyetteseket a Kormányzótanács öt évre nevezi ki a következők szerint:

- két helyettest a Németországi Szövetségi Köztársaság jelölése alapján,

- két helyettest a Francia Köztársaság jelölése alapján,

- két helyettest az Olasz Köztársaság jelölése alapján,

- két helyettest Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának jelölése alapján,

- egy helyettest a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság közös megegyezéssel történő jelölése alapján,

- egy helyettest a Belga Királyság, a Luxemburgi Nagyhercegség és a Holland Királyság közös megegyezéssel történő jelölése alapján,

- két helyettest a Dán Királyság, a Görög Köztársaság, Írország és Románia közös megegyezéssel történő jelölése alapján,

- két helyettest az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság közös megegyezéssel történő jelölése alapján,

- három helyettest a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság közös megegyezéssel történő jelölése alapján,

- egy helyettest a Bizottság jelölése alapján."

[***] A Bulgária és Románia esetében megjelölt számok indikatív jellegűek és az Eurostat által a 2003. évre vonatkozóan közzétett adatokon alapulnak.";

--------------------------------------------------