ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2. cikk

Az Unió a következő célokat tűzi ki maga elé:

- a gazdasági és társadalmi fejlődés, valamint a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítása, továbbá egy kiegyensúlyozott és fenntartható fejlődés megvalósítása, különösen egy belső határok nélküli térség létrehozása, a gazdasági és társadalmi kohézió megerősítése, valamint — e szerződés rendelkezéseinek megfelelően — végső soron egy közös valutát is magában foglaló gazdasági és monetáris unió létrehozása útján;

- identitásának nemzetközi szintű megerősítése, különösen egy közös kül- és biztonságpolitika megvalósítása útján, beleértve a 17. cikk rendelkezéseivel összhangban egy közös védelmi politika fokozatos kialakítását, amely közös védelemhez vezethet;

- a tagállamok állampolgárai jogainak és érdekeinek fokozottabb védelme egy uniós polgárság bevezetése útján;

- az Unió fenntartása és fejlesztése a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló olyan térségként, ahol a személyek szabad mozgásának biztosítása a külső határok ellenőrzésére, a menekültügyre, a bevándorlásra, valamint a bűnmegelőzésre és bűnüldözésre vonatkozó megfelelő intézkedésekkel párosul;

- a közösségi vívmányok teljes mértékű fenntartása és fejlesztése annak mérlegelésével, hogy milyen mértékben szükséges az e szerződés által bevezetett politikák és együttműködési formák felülvizsgálata a közösségi mechanizmusok és intézmények eredményességének biztosítása érdekében.

Az Unió céljait e szerződés rendelkezéseinek megfelelően, az abban megállapított feltételek és ütemezés szerint, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 5. cikkében megfogalmazott szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával kell megvalósítani.

--------------------------------------------------
30. cikk

(az EUSz. korábbi 22. cikke)

(1) Bármely tagállam, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, illetve a főképviselő a Bizottság támogatásával a közös kül- és biztonságpolitikát érintő bármely kérdést a Tanács elé utalhat, és kezdeményezéseket vagy javaslatokat terjeszthet a Tanács elé.

(2) Gyors döntést igénylő esetekben a főképviselő hivatalból vagy valamely tagállam kérelmére negyvennyolc órán, illetve szükséghelyzetben rövidebb időn belül összehívja a Tanács rendkívüli ülését.

--------------------------------------------------
40. cikk

(az EUSz. korábbi 47. cikke)

A közös kül- és biztonságpolitika végrehajtása nem sérti az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3-6. cikkében felsorolt uniós hatáskörök gyakorlására vonatkozóan a Szerződésekben az intézmények részére előírt eljárások alkalmazását és az intézmények erre vonatkozó hatásköreinek terjedelmét.

Hasonlóképpen, az e cikkekben felsorolt politikák végrehajtása nem sérti az Unió e fejezetben említett hatásköreinek gyakorlására vonatkozóan a Szerződésekben az intézmények részére előírt eljárások alkalmazását és az intézmények vonatkozó hatásköreinek terjedelmét.

--------------------------------------------------
32. cikk

(az EUSz. korábbi 16. cikke)

Az Európai Tanácson és a Tanácson belül a tagállamok tanácskoznak minden általános érdekű kül- és biztonságpolitikai kérdésről annak érdekében, hogy a kérdés vonatkozásában közös megközelítést alakítsanak ki. A tagállamok az Unió érdekeit érintő bármely nemzetközi szintű fellépés vagy kötelezettségvállalás megtétele előtt egyeztetnek a többi tagállammal a Tanácsban vagy az Európai Tanácsban. A tagállamok, egy irányba mutató fellépésük útján, biztosítják, hogy az Unió képes legyen érdekeinek és értékeinek nemzetközi szinten való érvényesítésére. A tagállamok kölcsönösen szolidárisak egymás iránt.

Ha az Európai Tanács, vagy a Tanács az első bekezdés szerinti uniós közös megközelítést határoz meg, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a tagállamok külügyminiszterei a Tanács keretében összehangolják tevékenységeiket.

A tagállamok diplomáciai képviseletei és az Unió küldöttségei a harmadik országokban és a nemzetközi szervezetekben együttműködnek egymással és hozzájárulnak a közös megközelítés kialakításához és végrehajtásához.

--------------------------------------------------
38. cikk

(az EUSz. korábbi 25. cikke)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 240. cikkének sérelme nélkül a Politikai és Biztonsági Bizottság figyelemmel kíséri a nemzetközi helyzet alakulását a közös kül- és biztonságpolitika alá tartozó területeken, és hozzájárul a politikák meghatározásához azáltal, hogy a Tanács, illetve az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének kérelmére vagy saját kezdeményezésére véleményeket terjeszt a Tanács elé. A főképviselő hatásköreinek sérelme nélkül a Politikai és Biztonsági Bizottság figyelemmel kíséri továbbá az elfogadott politikák végrehajtását.

E fejezet keretén belül – a Tanács és a főképviselő felelőssége mellett – a Politikai és Biztonsági Bizottság gyakorolja a 43. cikkben meghatározottak szerinti válságkezelő műveletek politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását.

A válságkezelési művelet céljára és időtartamára, amelyet a Tanács határoz meg, a felhatalmazhatja a bizottságot, hogy meghozza a művelet politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat.

--------------------------------------------------
19. cikk

(1) Az Európai Unió Bírósága a Bíróságból, a Törvényszékből és különös hatáskörű törvényszékekből áll. Az Európai Unió Bírósága biztosítja a jog tiszteletben tartását a Szerződések értelmezése és alkalmazása során.

A tagállamok megteremtik azokat a jogorvoslati lehetőségeket, amelyek az uniós jog által szabályozott területeken a hatékony jogvédelem biztosításához szükségesek.

(2) A Bíróság tagállamonként egy-egy bíróból áll. Munkáját főtanácsnokok segítik.

A Törvényszék tagállamonként legalább egy bíróból áll.

A Bíróság bíráit és a főtanácsnokait, valamint a Törvényszék bíráit olyan személyek közül kell kiválasztani, akiknek függetlenségéhez nem férhet kétség, és akik megfelelnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 253. és 254. cikkében megállapított követelményeknek. A bírákat és főtanácsnokokat a tagállamok kormányai közös megegyezéssel hatéves időtartamra nevezik ki. Megbízatásuk megújítható.

(3) A Szerződésekkel összhangban az Európai Unió Bírósága:

a) dönt a tagállamok vagy az intézmények valamelyike, illetve valamely természetes vagy jogi személy által hozzá benyújtott keresetekkel elé terjesztett ügyekben;

b) a nemzeti bíróságok kérelmére előzetes döntést hoz az uniós jog értelmezésére vagy az intézmények által elfogadott jogi aktusok érvényességére vonatkozó kérdésekről;

c) dönt a Szerződésekben meghatározott egyéb esetekben.

--------------------------------------------------
15. cikk

(1) Az Európai Tanács adja az Uniónak a fejlődéséhez szükséges ösztönzést, és meghatározza annak általános politikai irányait és prioritásait. Az Európai Tanács nem lát el jogalkotási feladatokat.

(2) Az Európai Tanács a tagállamok állam-, illetve kormányfőiből, valamint saját elnökéből és a Bizottság elnökéből áll. Munkájában részt vesz az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője.

(3) Az Európai Tanács, elnökének összehívására, félévente kétszer ülésezik. Amikor a napirend úgy kívánja, tagjai úgy határozhatnak, hogy munkájukat tagonként egy miniszter, illetve a Bizottság elnökének esetében egy biztos segítse. Ha a helyzet úgy kívánja, az elnök az Európai Tanácsot rendkívüli ülésre hívja össze.

(4) Ha a Szerződések eltérően nem rendelkeznek, az Európai Tanács konszenzussal dönt.

(5) Az Európai Tanács minősített többséggel, két és fél éves időtartamra választja meg elnökét; az elnök megbízatása egy alkalommal megújítható. Akadályoztatás vagy súlyos hivatali mulasztás esetén az Európai Tanács az elnök megbízatását ugyanilyen eljárással megszüntetheti.

(6) Az Európai Tanács elnöke:

a) elnököl az Európai Tanács ülésein, és lendületet ad munkájának,

b) a Bizottság elnökével együttműködve és az Általános Ügyek Tanácsában folytatott munka alapján gondoskodik az Európai Tanács munkájának előkészítéséről és folyamatosságáról,

c) erőfeszítéseket tesz az Európai Tanácson belüli kohézió és konszenzus megteremtésére,

d) az Európai Tanács minden ülését követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek.

Az Európai Tanács elnöke – a saját szintjén és e minőségében, valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője hatáskörének sérelme nélkül – ellátja az Unió külső képviseletét a közös kül- és biztonságpolitikához tartozó ügyekben.

Az Európai Tanács elnöke semmilyen nemzeti tisztséget nem tölthet be.

--------------------------------------------------
(13.) JEGYZŐKÖNYV

A KONVERGENCIAKRITÉRIUMOKRÓL

A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy közelebbről meghatározzák az Európai Unió működéséről szóló szerződés 140. cikkének (1) bekezdésében említett konvergenciakritériumokat, amelyeknek az eltéréssel rendelkező tagállamok eltérésének megszüntetéséről szóló határozatok meghozatalakor az Unió számára iránymutatásul kell szolgálniuk,

MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak:

1. cikk

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 140. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésében említett árstabilitási kritérium azt jelenti, hogy egy tagállam fenntartható árstabilitással és a vizsgálatot megelőző egy éves időszakon keresztül az árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató legfeljebb három tagállam átlagos inflációs rátáját legfeljebb 1,5 százalékponttal meghaladó inflációs rátával rendelkezett. Az inflációt a fogyasztói árindex segítségével összehasonlítható alapon, a tagállami fogalommeghatározások közötti eltérések figyelembevételével kell meghatározni.

2. cikk

Az említett szerződés 140. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében említett állami költségvetési helyzetre vonatkozó kritérium azt jelenti, hogy a vizsgálat időpontjában a tagállam nem áll a Tanács által a túlzott hiány fennállásáról az említett szerződés 126. cikke (6) bekezdésének értelmében hozott határozat hatálya alatt.

3. cikk

Az említett szerződés 140. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésében említett, az Európai Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusában történő részvételre vonatkozó kritérium azt jelenti, hogy egy tagállam a vizsgálatot megelőző legalább két éven keresztül komoly feszültségek nélkül az Európai Monetáris Rendszer árfolyam-mechanizmusa által előírt normál ingadozási sávokon belül maradt. Így különösen azt, hogy ugyanezen időszak alatt a tagállam saját kezdeményezésére nem értékelte le valutájának bilaterális középárfolyamát az euróval szemben.

4. cikk

Az említett szerződés 140. cikke (1) bekezdésének negyedik francia bekezdésében említett kamatokra vonatkozó konvergenciakritérium azt jelenti, hogy egy tagállam a vizsgálatot megelőző egy éves időszakon keresztül az árstabilitást illetően legjobb eredményt felmutató legfeljebb három tagállam átlagos nominális hosszú távú kamatát legfeljebb 2 százalékponttal meghaladó kamattal rendelkezett. A kamatokat a hosszú lejáratú államkötvények vagy azokkal összehasonlítható értékpapírok alapján, a tagállami fogalommeghatározások közötti eltérések figyelembevételével kell meghatározni.

5. cikk

Az e jegyzőkönyv alkalmazásához felhasználandó statisztikai adatokat a Bizottság biztosítja.

6. cikk

A Tanács a Bizottság javaslata alapján, valamint az Európai Parlamenttel, az EKB-val, és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően egyhangúlag megfelelő rendelkezéseket fogad el az említett szerződés 140. cikkében említett konvergenciakritériumok részletes szabályainak megállapítására, amelyek ezután e jegyzőkönyv helyébe lépnek.

--------------------------------------------------
Az Európai Unióról szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata - JEGYZŐKÖNYVEK - (23.) Jegyzőkönyv: a külső határok átlépését illetően a tagállamok külkapcsolatairól



Hivatalos Lap 115 , 09/05/2008 o. 0304 - 0304



(23.) JEGYZŐKÖNYV A KÜLSŐ HATÁROK ÁTLÉPÉSÉT ILLETŐEN A TAGÁLLAMOK KÜLKAPCSOLATAIRÓL A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK, FIGYELEMMEL a tagállamok azon igényére, hogy – adott esetben harmadik országokkal együttműködve – biztosítsák külső határaik eredményes ellenőrzését, MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésben, amelyet az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolnak: Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének 2. b) pontjában foglalt, a külső határok átlépésére vonatkozó intézkedésekről szóló rendelkezések nem érintik a tagállamok azon hatáskörét, hogy harmadik országokkal tárgyalásokat folytassanak vagy megállapodásokat kössenek, amennyiben ezek a megállapodások tiszteletben tartják az uniós jogot és az egyéb vonatkozó nemzetközi megállapodásokat. --------------------------------------------------
Hivatalos Lap L 236 , 23/09/2003 o. 0977 - 0977



18. Nyilatkozat a munkavállalók szabad mozgásáról: Szlovákia Az EU hangsúlyozza a munkavállalók szabad mozgására vonatkozó szabályozásban érvényesített differenciálás és rugalmasság elemeinek fontosságát. A tagállamok törekednek arra, hogy a közösségi vívmányokhoz való közelítés felgyorsítása érdekében, nemzeti joguk alapján nagyobb mértékben biztosítsanak munkavállalási jogosultságot a szlovák állampolgárok számára. Ennek eredményeképpen Szlovákia csatlakozásával a szlovák állampolgárok munkavállalási lehetőségeinek az EU-ban lényegesen javulniuk kell. Ezen túlmenően az EU-tagállamok a javasolt szabályokat a lehető legjobban használják fel annak érdekében, hogy a munkavállalók szabad mozgása terén a lehető leghamarabb eljussanak a közösségi vívmányok teljes körű alkalmazásához. --------------------------------------------------
A. LEVEGŐMINŐSÉG

31994 L 0063: Az Európai Parlament és a Tanács 1994. december 20-i 94/63/EK irányelve az illékony szerves vegyületeknek (VOC) a benzin tárolásából és tárolótelepekről üzemanyagtöltő állomások részére történő elosztásából származó kibocsátása csökkentéséről (HL L 365. szám, 1994.12.31., 24. o.).

(1) A 94/63/EK irányelv 3. cikkétől és I. mellékletétől eltérve, a tárolótelepeken már meglévő tárolóberendezésekre vonatkozó követelményeket Szlovákia esetében nem kell alkalmazni:

- 2004. december 31-ig 41 tárolóberendezésre, amelyek forgalma feltöltött állapotban több mint 50000 tonna/év;

- 2007. december 31-ig 26 tárolóberendezésre, amelyek forgalma feltöltött állapotban kevesebb mint 25000 tonna/év.

(2) A 94/63/EK irányelv 4. cikkétől és a II. mellékletétől eltérve, a tárolótelepeken már meglévő feltöltő- és lefejtőberendezésekre vonatkozó követelményeket Szlovákia esetében nem kell alkalmazni:

- 2004. december 31-ig három olyan tárolótelepre, amelyek forgalma több mint 150000 tonna/év;

- 2007. december 31-ig 5 olyan tárolótelepre, amelyek forgalma kevesebb mint 150000 tonna/év;

(3) A 94/63/EK irányelv 5. cikkétől eltérve, 2007. december 31-ig a tárolótelepeken már meglévő szállítótartályokra vonatkozó követelményeket 74 tartálykocsira Szlovákia esetében nem kell alkalmazni.

(4) A 94/63/EK irányelv 6. cikkétől és III. mellékletétől eltérve, a töltőállomásokon már meglévő tárolóberendezések feltöltésére vonatkozó követelményeket Szlovákia esetében nem kell alkalmazni:

- 2004. december 31-ig 226 töltőállomásra, amelyek forgalma nagyobb, mint 1000 m3/év;

- 2007. december 31-ig további 116 töltőállomásra, amelyek forgalma nagyobb, mint 500 m3/év;

- 2007. december 31-ig további 24 töltőállomásra, amelyek forgalma legfeljebb 500 m3/év.

--------------------------------------------------
7. ADÓZÁS

31977 L 0388: A Tanács 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik irányelve a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás (HL L 145. szám, 1977.6.13., 1. o.), az alábbi utolsó módosítással:

- 32002 L 0038: A Tanács 2002.5.7-i 2002/38/EK irányelve (HL L 128. szám, 2002.5.15., 41. o.).

(1) A 77/388/EGK irányelv 12. cikke (3) bekezdésének a) pontjától eltérve, 2010. január 1-jéig Málta a megelőző fázisban fizetett adó visszatérítésével fenntarthatja az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek és gyógyszerek értékesítésére vonatkozó adómentességet.

(2) A 77/388/EGK irányelv 28. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében Málta a következő mentességeket tarthatja fenn:

a) az irányelv F. mellékletének 17. pontjában említett belföldi személyszállításra, nemzetközi személyszállításra és a belföldi szigetközi tengeri személyszállításra vonatkozó hozzáadottértékadó-mentességet, ameddig a 28. cikk (4) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, illetve — ha az a korábbi — ameddig bármelyik jelenlegi tagállam ugyanilyen mentességet alkalmaz.

b) az irányelv F. mellékletének 12. pontjában említett állami közműves vízszolgáltatással kapcsolatos levonható adóra vonatkozó hitel nélküli hozzáadottértékadó-mentességet, ameddig a 28. cikk (4) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, illetve — ha az a korábbi — ameddig bármelyik jelenlegi tagállam ugyanilyen mentességet alkalmaz.

c) az irányelv F. mellékletének 16. pontjában említett épület- és építésitelek-értékesítéssel kapcsolatos levonható adóra vonatkozó hitel nélküli hozzáadottértékadó-mentességet, ameddig a 28. cikk (4) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, illetve — ha az a korábbi — ameddig bármelyik jelenlegi tagállam ugyanilyen mentességet alkalmaz.

--------------------------------------------------
Hivatalos Lap L 236 , 23/09/2003 o. 0976 - 0976



10. Nyilatkozat a munkavállalók szabad mozgásáról: Lettország Az EU hangsúlyozza a munkavállalók szabad mozgására vonatkozó szabályozásban érvényesített differenciálás és rugalmasság elemeinek fontosságát. A tagállamok törekednek arra, hogy a közösségi vívmányokhoz való közelítés felgyorsítása érdekében, nemzeti joguk alapján nagyobb mértékben biztosítsanak munkavállalási jogosultságot a lett állampolgárok számára. Ennek eredményeképpen Lettország csatlakozásával a lett állampolgárok munkavállalási lehetőségeinek az EU-ban lényegesen javulniuk kell. Ezen túlmenően az EU-tagállamok a javasolt szabályokat a lehető legjobban használják fel annak érdekében, hogy a munkavállalók szabad mozgása terén a lehető leghamarabb eljussanak a közösségi vívmányok teljes körű alkalmazásához. --------------------------------------------------
A. HULLADÉKGAZDÁLKODÁS

(1) 31993 R 0259: A Tanács 1993. február 1-jei 259/93/EGK rendelete az Európai Közösségen belüli, az oda irányuló és az onnan kifelé történő hulladékszállítás felügyeletéről és ellenőrzéséről (HL L 30. szám, 1993.2.6., 1. o.), az alábbi utolsó módosítással:

- 32001 R 2557: A Bizottság 2001.12.28-i 2557/2001/EK rendelete (HL L 349. szám, 2001.12.31., 1. o.).

a) 2005. június 30-ig a 259/93/EGK rendelet II., III. és IV. mellékletében felsorolt hulladékok Magyarországra történő, hasznosítási célú szállítását, valamint az e mellékletekben nem szereplő hulladékok hasznosítási célú szállítását az illetékes hatóságoknak be kell jelenteni, és a továbbiakban a rendelet 6., 7. és 8. cikkének megfelelően kell eljárni.

b) A 259/93/EGK rendelet 7. cikkének (4) bekezdésétől eltérve, az illetékes hatóságoknak kifogással kell élniük a rendelet II., III. és IV. mellékletében felsorolt hulladékok és a mellékletekben nem szereplő hulladékok hasznosítási célú szállításával szemben, amennyiben az olyan hasznosítást végző létesítménybe irányul, amely a veszélyes hulladékok égetéséről szóló 94/67/EK irányelv [5] és a nagy tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról szóló 2001/80/EK irányelv [6] egyes rendelkezéseitől való átmeneti eltérésben részesül, addig, ameddig az adott létesítményre vonatkozó átmeneti eltérés fennáll.

(2) 31994 L 0062: Az Európai Parlament és a Tanács 1994. december 20-i 94/62/EK irányelve a csomagolásról és a csomagolási hulladékról (HL L 365. szám, 1994.12.31., 10. o.).

a) A 94/62/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjától eltérve, 2005. december 31-ig Magyarország a következő közbenső célkitűzésekkel teljesíti a hasznosítási és újrafeldolgozási célkitűzéseket a következő csomagolóanyagok tekintetében:

- műanyagok újrafeldolgozása: tömeg szerint mért 11 % a csatlakozás időpontjáig, 14 % 2004-re;

- üveg újrafeldolgozása: tömeg szerint mért 14 % a csatlakozás időpontjáig, 15 % 2004-re;

- teljes hasznosítási arány: tömeg szerint mért 40 % a csatlakozás időpontjáig, és 43 % 2004-re.

b) A 94/62/EK irányelv 6.cikke (1) bekezdésének b) pontjától eltérve, Magyarország a 2005. évtől kezdődő időszakra vonatkozóan 46 %-ot határozhat meg teljes újrafeldolgozási célkitűzésként.

[5] HL L 365. szám, 1994.12.31., 34. o.

[6] HL L 309. szám, 2001.11.27., 1. o.

--------------------------------------------------
12003T036





Hivatalos Lap L 236 , 23/09/2003 o. 0045 - 0045
I. ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI JOGSZABÁLYOK

31999 L 0074: A Tanács 1999. július 19-i 1999/74/EK irányelve a tojótyúkok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (HL L 203. szám, 1999.8.3., 53. o.).

2009. december 31-ig az e melléklet B. függelékében felsorolt szlovéniai létesítmények használatban tarthatják az 1999/74/EK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének 4. és 5. pontjában meghatározott minimumkövetelményeknek nem megfelelő ketreceket, feltéve, hogy alapterületük legalább 65 %-án legalább 37 cm magasak, és bármely pontjukon legalább 31 cm magasak, valamint a padló lejtése nem haladja meg a 16 %-ot.

A csatlakozás időpontjában tojó tyúkokat abban az esetben lehet az 5. cikk (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott minimumkövetelményeknek nem megfelelő ketrecekben tartani, ha ezekben tyúkonként legalább 450 cm2 ketrecterület biztosított. Szlovénia biztosítja, hogy a minimális ketrecterület az új termelési ciklus kezdetén és legkésőbb 2004. december 1-jén maradéktalanul megfelel az 5. cikk (1) bekezdése 1. pontjának.

--------------------------------------------------
Hivatalos Lap L 236 , 23/09/2003 o. 0047 - 0047



49. cikk A Régiók Bizottsága 95 olyan tag kinevezésével bővül, akik az új tagállamok regionális és helyi testületeit képviselik, és akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak. Az így kinevezett tagok hivatali ideje ugyanakkor jár le, mint a csatlakozás időpontjában hivatalban lévő tagoké. --------------------------------------------------
1. cikk

(1) A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unió tagjává, egyúttal az Unió alapját képező szerződéseknek, beleértve azok módosításait és kiegészítéseit, részes felévé válik.

(2) A felvétel feltételeit és az Unió alapját képező szerződéseknek a felvétellel együtt járó kiigazításait az e szerződéshez mellékelt okmány állapítja meg. Az okmány rendelkezései e szerződés szerves részét képezik.

(3) A tagállamok jogaira és kötelezettségeire, valamint az Unió intézményeinek jog- és hatáskörére vonatkozó, az (1) bekezdésben említett szerződésekben foglalt rendelkezéseket e szerződésre is alkalmazni kell.

--------------------------------------------------